2014 Elevtrivselsundersøgelsen December PDF Free Download\n1 14 Elevtrivselsundersøgelsen December 14 For erhvervsuddannelserne SOSU Nord Svarprocent: 79% (1533 besvarelser ud af 1936 mulige) Skolerapport\n3 Datagrundlag Antal mulige svar Antal svar Svarprocent Landsgennemsnit Social- & Sundhedsskoler samlet 1686 SOSU Nord % Pædagogisk Assistent % Social- og sundhedsassistentuddannelsen % Social- og sundhedshjælperudd % Sundhed, omsorg og pædagogik % \n4 Sammenfatning af undersøgelsens resultater Svarprocent på SOSU Nord Svarprocenten på SOSU Nord er på 79%. Svarprocenten er på et middelniveau til sammenligning med lignende undersøgelser. Det kan derfor være en god idé indledningsvist at drøfte, hvorfor der ikke har været fuld tilslutning til undersøgelsen. Den middelhøje svarprocent betyder dog stadigvæk, at resultaterne i rapporten er et godt fundament for det videre arbejde. Hvor høj er den overordnede trivsel? I figuren ser I hovedresultatet af Elevtrivselsundersøgelsen 14 på SOSU Nord. Her kan I desuden se hvordan I ligger i forhold til relevante benchmarks. Tallet i [ ] viser udviklingen siden ETU 13. Er den mindre end +/- 1 angives det som SOSU Nord Landsgennemsnit Social- & Sundhedsskoler samlet Bedste resultat for skole (SOSU) 78 Elevtrivsel Sådan kan der skabes større trivsel på SOSU Nord. Analysen af undersøgelsens svar på SOSU Nord viser, at nogle områder er vigtigere at forbedre end andre, for at trivslen bliver så høj som mulig. PRIORITER prioriteringsområder Følgende indsatsområder bør prioriteres. De vurderes lavt samtidig med, at de har stor betydning for trivslen: [Ingen punkter] VEDLIGEHOLD jeres styrker Følgende indsatsområder bør vedligeholdes. De vurderes højt samtidig med, at de har stor betydning for trivslen. Gør mere af det, I er gode til: Undervisere Undervisning SOSU Nord Landsgennemsnit Sidste måling Højeste 5 resultater Jeg overholder aftaler med lærerne Jeg kommer til tiden Hvordan vurderer du din lyst til at lære nyt? Skolen gjorde meget for at vi skulle føle os godt tilpas, da vi startede på uddannelsen Jeg er glad for at gå på skolen Laveste 5 resultater Hvordan vurderer du dine arbejdsforhold på skolen (fx borde, stole, klasselokaler, laboratorier, værksteder)? Hvordan vurderer du skolens indretning og udseende? Skolen reagerer hurtigt overfor elever, der ikke følger reglerne Hvordan vurderer du skolens vedligeholdelse og rengøring? Vi har indflydelse på undervisningen \n5 Uddybende datagrundlag - Spredningsmål Landsgennemsnit Spredningstal** Model* Sprøgeramme*** Elevtrivsel Hvordan vurderer du skolen som helhed? M Alle I hvilken grad vil du anbefale uddannelsen på skolen til andre? M Alle Organisering Hvordan vurderer du den hjælp, du får fra skolens kontor/elevadministration? M Alle Skolen reagerer hurtigt overfor elever, der ikke følger reglerne Kun GRD+HVD Jeg får god information om aflysninger og ændringer af undervisningen M Alle Jeg kan finde de informationer, jeg har brug for på skolen M Alle Undervisere 78 Hvordan vurderer du din samlede lærergruppes lyst til og interesse for at undervise? M Alle Hvordan vurderer du din samlede lærergruppes faglige dygtighed? M Alle Hvordan vurderer du din samlede lærergruppes evne til at forklare tingene, så du forstår dem? M Alle Lærerne er gode til at give tilbagemeldinger på min indsats Alle Lærerne respekterer os Kun GRD+HVD Lærerne overholder aftaler Alle Lærerne virker godt forberedte 48 Alle Lærerne giver os ansvar Kun GRD+HVD Undervisning I undervisningen arbejder vi også med at få nye ideer og være kreative Kun GRD+HVD Jeg bliver udfordret i undervisningen 7 69 Kun GRD+HVD Vi har indflydelse på undervisningen Kun GRD+HVD Der forventes noget af mig i undervisningen M Alle Der er sammenhæng mellem undervisningen i de forskellige fag Kun GRD+HVD Vi bruger skolens intranet/lms-system i undervisningen Kun GRD+HVD Lærerne inddrager IT og elektroniske medier i undervisningen Kun GRD+HVD Hvordan vurderer du undervisningen? M Alle Socialt miljø Jeg kan få hjælp og støtte fra mine kammerater på skolen M Alle (Tilvalg på RED.HVD Skolen gjorde meget for at vi skulle føle os godt tilpas, da vi startede på uddannelsen Kun GRD+HVD Hvordan vurderer du sammenholdet mellem eleverne i klassen? M Alle (Tilvalg på RED.HVD Hvordan vurderer du stemningen på skolen? M Alle (Tilvalg på RED.HVD Jeg er glad for at gå på skolen Alle (Tilvalg på RED.HVD Skolen er et rart sted at være Alle Fysisk miljø Hvordan vurderer du skolens indretning og udseende? Kun GRD+HVD Hvordan vurderer du skolens vedligeholdelse og rengøring? M Alle Hvordan vurderer du dine arbejdsforhold på skolen (fx borde, stole, klasselokaler, laboratorier, værksteder)? M Alle Egen motivation 82 Hvordan vurderer du din lyst til at lære nyt? M Alle Hvordan vurderer du din egen indsats i undervisningen? M Alle Jeg overholder aftaler med lærerne Kun GRD+HVD Jeg kommer til tiden Kun GRD+HVD Jeg er forberedt til timerne 53 Kun GRD+HVD Jeg deltager aktivt i undervisningen Kun GRD+HVD Udstyr & materialer Jeg har adgang til det nødvendige it-udstyr, når jeg har brug for det i undervisningen M Alle Jeg kan få hjælp, når der er problemer med skolens it-udstyr M Alle Praktik Hvordan vurderer du sammenhængen mellem det du lærer i skolen og på din praktik/læreplads? Kun HVD+RED.HVD Jeg føler mig godt forberedt til at komme i praktik Kun HVD+RED.HVD (KUN SOSU) Det jeg lærer på skolen kan jeg bruge i dagligdagen i praktikken/hos min arbejdsgiver (besvares kun, hvis du har været i praktik) Kun HVD+RED.HVD * Model: Hvis spørgsmålet er markeret med model så indgår det i analyse modellen (se nærmere i appendiks) ** Spredningstal: For en uddybning af spredningstallet, se appendiks *** GRD = Grundforløb, HVD=Hovedforløb og RED.HVD=Reduceret hovedforløb \n7 Elevtrivsel Grafen viser det samlede resultat for SOSU Nord samt for uddannelsesretningerne. 1 Elevtrivsel [+4] 73 [-4] [-3] SOSU Nord Social- og sundhedshjælperudd. Sundhed, omsorg og pædagogik Pædagogisk Assistent Social- og sundhedsassistentuddannelsen \n8 Elevtrivsel Tabellen viser resultaterne for Elevtrivsel på SOSU Nord samt for uddannelsesretningerne. Elevtrivsel I hvilken grad vil du anbefale uddannelsen på skolen til andre? Hvordan vurderer du skolen som helhed? Landsgennemsnit Social- & Sundhedsskoler samlet SOSU Nord Pædagogisk Assistent Social- og sundhedsassistentuddannelsen Social- og sundhedshjælperudd. 75* 79* 71 Sundhed, omsorg og pædagogik * Grundforløb Hovedforløb >: Særdeles god vurdering 7-79: God vurdering -69: Middel til god vurdering 5-59: Dårlig til middel vurdering 4-49: Dårlig vurdering <4: Meget dårlig vurdering * Best Practice (denne skole/uddannelse/klasse/hold har opnået det bedste resultat indenfor de viste resultater) Note: Der kan forekomme manglende resultater i tabellen, hvilket i så fald skyldes, at der har været forskellige spørgeskemaer (hhv. grundforløb, hovedforløb og et reduceret hovedforløbsskema) benyttet til de forskellige uddannelser. \n9 Elevtrivsel på tværs af deltagende skoler Ekstern benchmarking - Skoleniveau I grafen til højre kan I se hvor SOSU Nord som helhed er placeret mht. trivsel og skolens størrelse i forhold til andre skoler SOSU Nord Øvrige skoler 1 ELEVTRIVSEL Antal svar på skolen \n10 Trivsel og Risiko for frafald Segmentering Figuren viser, hvordan eleverne kan inddeles i typer ud fra samspillet mellem deres trivsel og overvejelser om at droppe ud. I kan læse mere om de fire typers karakteristika under figuren. Lav ELEVTRIVSEL Høj 5% 1% 71% 14% [+3] Ja HAR DU INDEN FOR DE SENESTE 3 MÅNEDER SERIØST OVERVEJET AT STOPPE PÅ UDDANNELSEN? Nej AMBASSADØR Ambassadører kendetegnes ved høj tilfredshed og høj loyalitet. Deres yderst positive holdning bevirker, at de bidrager positivt til skolens virke, og at de anbefaler skolen og uddannelsen til venner og bekendte. PÅ-VEJ-VÆK På-vej-væk elever er generelt kendetegnet ved at være utilfredse, og i tvivl om deres valg af uddannelse og uddannelsessted. TROFAST De Trofaste udtrykker lav til mellem trivsel, men høj loyalitet. Når de - trods den lavere trivsel - ikke ønsker eller overvejer at forlade uddannelsen/skolen, kan det være begrundet i de betragtelige personlige omkostninger, der kan være ved at skifte uddannelse og/eller skole. TROLØS De Troløse er meget kritiske og ikke afskrækkede ved tanken om at skifte uddannelse/skole, såfremt et markant bedre alternativ tilbyder sig. Elevtyper på SOSU Nord Ambassadør Trofast Troløs På-vej-væk SOSU Nord 71% 14% [+3] 5% 1% Landsgennemsnit Social- & Sundhedsskoler samlet 67% 15% [+2] 5% 13% \n11 af overordnede indsatsområder af overordnede indsatsområder Indsatsområderne er de "håndtag", der kan drejes på for at skabe højere trivsel. Alle områder behandles i detaljer i resten af rapporten, hvor I kan se de specifikke spørgsmål, der danner de viste resultater [+1] SOSU Nord Landsgennemsnit Social- & Sundhedsskoler samlet Bedste resultat for skole (SOSU) Organisering Undervisere Undervisning Socialt miljø Fysisk miljø Egen motivation Udstyr & materialer Effekt på trivslen I cirkeldiagrammet kan I se, hvilke områder der har størst betydning for trivslen. 1% Organisering 24% Undervisere 34% Undervisning 9% Socialt miljø 9% Fysisk miljø 13% Egen motivation % Udstyr & materialer Fra vurderinger og effekter til prioriteringskortet - på næste side ser I det strategiske prioriteringskort. Som det fremgår af billedet til højre så er prioriteringskortet sammensat dels af vurderinger ovenfor på de forskellige indsatsområder og dels af ovenstående effekter. Dermed vil relativt gode resultater med høj betydning fremgå i kategorien VEDLIGEHOLD. Relativt dårlige resultater med høj betydning kategoriseres som PRIORITER. Ligeledes deles indsatsområderne med lav betydning mellem TILPAS og OBSERVER alt efter den vurderingen af området er relativt hø jt eller lavt. \n12 Hvor skal der sættes ind for at forbedre trivslen? Prioriteringskortene viser vejen Det overordnede prioriteringskort viser vurderingen af indsatsområderne i kombination med den effekt, en forbedring vil have på trivslen. Når I skal udvælge indsatsområder, kan prioriteringskortene inspirere jer i debatten om, hvor der skal ske forbedringer hos jer. Prioriteringskortet er med andre ord et hjælperedskab og ikke en facitliste over, hvor der skal sættes ind. VURDERING 85 TILPAS VEDLIGEHOLD Socialt miljø Udstyr & materialer OBSERVER Lav Fysisk miljø Egen motivation Organisering EFFEKT AF EN FORBEDRING Undervisere Undervisning PRIORITER Høj PRIORITER [Ingen punkter] VEDLIGEHOLD Undervisere Undervisning TILPAS Socialt miljø Egen motivation Udstyr & materialer OBSERVER Organisering Fysisk miljø Sådan tolker I Prioriteringskortet Rapporten har indtil nu vist niveauet i trivslen. Prioriteringskortene på denne samt de følgende sider kan hjælpe med at udpege de indsatsområder, hvor en forbedring vil have den største EFFEKT på trivslen. Det er nemlig ikke nok kun at kigge på vurderingen af indsatsområderne. Det er også nødvendigt, at sammenholde vurderingen med, hvor stor en betydning indsatsområderne har for trivslen: PRIORITER Prioriteringsområder Høj betydning + Lav vurdering: De områder, hvor vurderingen er relativ lav, samtidig med at området er af stor betydning for trivlsen bør prioriteres i det omfang det er muligt. Ethvert forbedringsarbejde bør tage afsæt i prioriteringsområderne, da en indsats her vil give det største afkast og dermed stø rre trivsel. VEDLIGEHOLD Styrker Høj betydning + Høj vurdering: Dette område kan betragtes som en styrke. Det har stor betydning for trivslen, samtidig med at vurderingen på området er relativ høj. Hvis den høje vurdering fastholdes eller forbedres vil man vedligeholde eller endda forbedre den nuværende trivsel. Området bør - trods den gode vurdering - derfor ikke nedprioriteres, da dette vil få stor negativ effekt på trivslen. Find de ting I gør rigtigt og gør mere af det. TILPAS Muligheder Lav betydning + Høj vurdering: I dette område er vurderingen relativt høj, og en yderligere forbedring vil ikke have den store effekt på den overordnede trivsel. Her kan det være relevant enten at nedjustere ressourceforbruget eller i højere grad kommunikere den høje vurdering, så området får større betydning og dermed i højere grad vil påvirke deres opfattelsen af den overordnede trivsel. OBSERVER Svagheder Lav betydning + Lav vurdering: Indsatsmråder med begrænset betydning for trivslen og lav vurdering skal kun prioriteres, hvis der er en forventning om, at indsatsområdet i fremtiden vil få større betydning for trivslen eller at det er et strategisk vigtigt område. Følg udviklingen på indsatsområdet. Bemærk farveskalaen i højre side af prioriteringskortene I højre side af prioriteringskortene ses et udsnit af en farveskala. I sin fulde udstrækning spænder farveskalaen fra rød (index, dvs. lavest mulige vurdering) til grøn (index 1, dvs. højest mulige vurdering). Udsnittet af farveskalaen for det enkelte prioriteringskort indikerer hvor på -1 skalaen vi befinder os i det givne tilfælde. I fortolkningen af hvert enkelt prioriteringskort bør man således tage højde for, om skalaen er overvejende rød (dvs. lave resultater), orange (dvs. middel resultater), eller grøn (dvs. høje resultater). \n13 af overordnet indsatsområder Tabellen viser resultaterne for de overordnede indsatsområder på SOSU Nord samt for uddannelsesretningerne. Organisering Undervisere Undervisning Socialt miljø Fysisk miljø Egen motivation Udstyr & materialer Landsgennemsnit Social- & Sundhedsskoler samlet SOSU Nord Pædagogisk Assistent Social- og sundhedsassistentuddannelsen * 73 Social- og sundhedshjælperudd. 73* 81* 81* * * Sundhed, omsorg og pædagogik * Grundforløb Hovedforløb >: Særdeles god vurdering 7-79: God vurdering -69: Middel til god vurdering 5-59: Dårlig til middel vurdering 4-49: Dårlig vurdering <4: Meget dårlig vurdering * Best Practice (denne skole/uddannelse/klasse/hold har opnået det bedste resultat indenfor de viste resultater) Note: Der kan forekomme manglende resultater i tabellen, hvilket i så fald skyldes, at der har været forskellige spørgeskemaer (hhv. grundforløb, hovedforløb og et reduceret hovedforløbsskema) benyttet til de forskellige uddannelser. \n14 Organisering Gennemgang af de syv indsatsområder De syv indsatsområder er dem I aktivt kan arbejde med for at forbedre den samlede trivsel. Derfor gennemgår vi på de følgende sider indsatsområderne hver for sig. Vi viser en vurdering af hvert spørgsmål, der er stillet for at vurdere forholdet. Prioriteringskortene på de følgende sider er kun gældende for det enkelte indsatsområde. For at I kan vide, hvilken placering forholdet har i det overordnede prioriteringskort kan I kigge øverst til højre på siden med det specifikke prioriteringskort. Der har vi angivet, hvor I er i kortet og hvad I derfor bør gøre. Organisering Her ser I vurderingen af de specifikke spørgsmål under Organisering på SOSU Nord. Spørgsmålene i den øverste graf danner det samlede resultat for området Organisering. 1 4 SOSU Nord Landsgennemsnit Social- & Sundhedsskoler samlet Bedste resultat for skole (SOSU) [+1] 67 [-3] 74 Organisering Hvordan vurderer du den hjælp, du får fra skolens kontor/elevadministration? Jeg kan finde de informationer, jeg har brug for på skolen Jeg får god information om aflysninger og ændringer af undervisningen De resterende spørgsmål er uddybende i forhold til at forstå opfattelsen af Organisering på SOSU Nord. 1 SOSU Nord Landsgennemsnit Social- & Sundhedsskoler samlet Bedste resultat for skole (SOSU) Skolen reagerer hurtigt overfor elever, der ikke følger reglerne \n15 Organisering Prioriteringskort for Organisering TILPAS VEDLIGEHOLD Prioriteringskortet viser vurderingen af de specifikke forhold under Organisering, og den effekt en forbedring vil have på den samlede vurdering af Organisering på SOSU Nord. VURDERING OBSERVER Lav EFFEKT AF EN FORBEDRING PRIORITER Høj PRIORITER 3. Jeg får god information om aflysninger og ændringer af undervisningen VEDLIGEHOLD 2. Jeg kan finde de informationer, jeg har brug for på skolen TILPAS [Ingen punkter] OBSERVER 1. Hvordan vurderer du den hjælp, du får fra skolens kontor/elevadministration? 4. Skolen reagerer hurtigt overfor elever, der ikke følger reglerne \n16 Organisering Graferne viser resultaterne for Organisering på SOSU Nord samt for uddannelsesretningerne. 1 Organisering [-3] SOSU Nord Social- og sundhedshjælperudd. Sundhed, omsorg og pædagogik Social- og sundhedsassistentuddannelsen Pædagogisk Assistent \n17 Organisering Tabellen viser resultaterne for Organisering på SOSU Nord samt for uddannelsesretningerne. Organisering Hvordan vurderer du den hjælp, du får fra skolens kontor/elevadministrat i on? Jeg kan finde de informationer, jeg har brug for på skolen Jeg får god information om aflysninger og ændringer af undervisningen Skolen reagerer hurtigt overfor elever, der ikke følger reglerne Landsgennemsnit Social- & Sundhedsskoler samlet 71 71* SOSU Nord Pædagogisk Assistent Social- og sundhedsassistentuddannelsen Social- og sundhedshjælperudd. 73* 7 79* 72* 64 Sundhed, omsorg og pædagogik * Grundforløb Hovedforløb >: Særdeles god vurdering 7-79: God vurdering -69: Middel til god vurdering 5-59: Dårlig til middel vurdering 4-49: Dårlig vurdering <4: Meget dårlig vurdering * Best Practice (denne skole/uddannelse/klasse/hold har opnået det bedste resultat indenfor de viste resultater) Note: Der kan forekomme manglende resultater i tabellen, hvilket i så fald skyldes, at der har været forskellige spørgeskemaer (hhv. grundforløb, hovedforløb og et reduceret hovedforløbsskema) benyttet til de forskellige uddannelser. \n18 Undervisere Undervisere Her ser I vurderingen af de specifikke spørgsmål under Undervisere på SOSU Nord. Spørgsmålene i den øverste graf danner det samlede resultat for området Undervisere. 1 4 SOSU Nord Landsgennemsnit Social- & Sundhedsskoler samlet Bedste resultat for skole (SOSU) [+1] 76 Undervisere Hvordan vurderer du din samlede lærergruppes faglige dygtighed? Hvordan vurderer du din samlede lærergruppes lyst til og interesse for at undervise? Hvordan vurderer du din samlede lærergruppes evne til at forklare tingene, så du forstår dem? De resterende spørgsmål er uddybende i forhold til at forstå opfattelsen af Undervisere på SOSU Nord SOSU Nord Landsgennemsnit Social- & Sundhedsskoler samlet Bedste resultat for skole (SOSU) Lærerne virker godt forberedte Lærerne er gode til at give tilbagemeldinger på min indsats Lærerne overholder aftaler Lærerne giver os ansvar Lærerne respekterer os \n19 Undervisere Prioriteringskort for Undervisere Prioriteringskortet viser vurderingen af de specifikke forhold under Undervisere, og den effekt en forbedring vil have på den samlede vurdering af Undervisere på SOSU Nord. VURDERING 85 TILPAS VEDLIGEHOLD OBSERVER Lav EFFEKT AF EN FORBEDRING PRIORITER Høj PRIORITER [Ingen punkter] VEDLIGEHOLD 8. Lærerne virker godt forberedte 1. Lærerne overholder aftaler 12. Lærerne respekterer os TILPAS 6. Hvordan vurderer du din samlede lærergruppes lyst til og interesse for at undervise? 11. Lærerne giver os ansvar OBSERVER 5. Hvordan vurderer du din samlede lærergruppes faglige dygtighed? 7. Hvordan vurderer du din samlede lærergruppes evne til at forklare tingene, så du forstår dem? 9. Lærerne er gode til at give tilbagemeldinger på min indsats \n20 Undervisere Graferne viser resultaterne for Undervisere på SOSU Nord samt for uddannelsesretningerne. 1 Undervisere [+1] 81 [+3] SOSU Nord Social- og sundhedshjælperudd. Social- og sundhedsassistentuddannelsen Sundhed, omsorg og pædagogik Pædagogisk Assistent \n21 Undervisere Tabellen viser resultaterne for Undervisere på SOSU Nord samt for uddannelsesretningerne. Undervisere Hvordan vurderer du din samlede lærergruppes faglige dygtighed? Hvordan vurderer du din samlede lærergruppes lyst til og interesse for at undervise? Hvordan vurderer du din samlede lærergruppes evne til at forklare tingene, så du forstår dem? Lærerne virker godt forberedte Lærerne er gode til at give tilbagemeldinger på min indsats Lærerne overholder aftaler Lærerne giver os ansvar Lærerne respekterer os Landsgennemsnit Social- & Sundhedsskoler samlet SOSU Nord Pædagogisk Assistent Social- og sundhedsassistentuddannelsen 81 82* Social- og sundhedshjælperudd. 81* 81 84* 78* 83* 71 84* 86* 85 Sundhed, omsorg og pædagogik * * Grundforløb Hovedforløb >: Særdeles god vurdering 7-79: God vurdering -69: Middel til god vurdering 5-59: Dårlig til middel vurdering 4-49: Dårlig vurdering <4: Meget dårlig vurdering * Best Practice (denne skole/uddannelse/klasse/hold har opnået det bedste resultat indenfor de viste resultater) Note: Der kan forekomme manglende resultater i tabellen, hvilket i så fald skyldes, at der har været forskellige spørgeskemaer (hhv. grundforløb, hovedforløb og et reduceret hovedforløbsskema) benyttet til de forskellige uddannelser. \n22 Undervisning Undervisning Her ser I vurderingen af de specifikke spørgsmål under Undervisning på SOSU Nord. Spørgsmålene i den øverste graf danner det samlede resultat for området Undervisning SOSU Nord Landsgennemsnit Social- & Sundhedsskoler samlet Bedste resultat for skole (SOSU) 83 [-3] Undervisning Hvordan vurderer du undervisningen? Der forventes noget af mig i undervisningen De resterende spørgsmål er uddybende i forhold til at forstå opfattelsen af Undervisning på SOSU Nord [-5] [-3] [-7] 69 [-5] SOSU Nord Landsgennemsnit Social- & Sundhedsskoler samlet Bedste resultat for skole (SOSU) 76 [+4] [+5] 71 [+8] I undervisningen arbejder vi også med at få nye ideer og være kreative Vi har indflydelse på undervisningen Jeg bliver udfordret i undervisningen Der er sammenhæng mellem undervisningen i de forskellige fag Vi bruger skolens intranet/lmssystem i undervisningen Lærerne inddrager IT og elektroniske medier i undervisningen \n23 Undervisning Prioriteringskort for Undervisning Prioriteringskortet viser vurderingen af de specifikke forhold under Undervisning, og den effekt en forbedring vil have på den samlede vurdering af Undervisning på SOSU Nord. VURDERING 85 TILPAS VEDLIGEHOLD OBSERVER Lav EFFEKT AF EN FORBEDRING PRIORITER Høj PRIORITER 15. I undervisningen arbejder vi også med at få nye ideer og være kreative 16. Vi har indflydelse på undervisningen 17. Jeg bliver udfordret i undervisningen VEDLIGEHOLD 18. Der er sammenhæng mellem undervisningen i de forskellige fag TILPAS 13. Hvordan vurderer du undervisningen? 14. Der forventes noget af mig i undervisningen. Lærerne inddrager IT og elektroniske medier i undervisningen OBSERVER 19. Vi bruger skolens intranet/lms-system i undervisningen \n24 Undervisning Graferne viser resultaterne for Undervisning på SOSU Nord samt for uddannelsesretningerne. 1 Undervisning [-4] 77 [-4] 4 SOSU Nord Social- og sundhedshjælperudd. Social- og sundhedsassistentuddannelsen Pædagogisk Assistent Sundhed, omsorg og pædagogik \n25 Undervisning Tabellen viser resultaterne for Undervisning på SOSU Nord samt for uddannelsesretningerne. Undervisning Hvordan vurderer du undervisninge n? Der forventes noget af mig i undervisningen I undervisningen arbejder vi også med at få nye ideer og være kreative Vi har indflydelse på undervisninge n Jeg bliver udfordret i undervisningen Der er sammenhæng mellem undervisningen i de forskellige fag Vi bruger skolens intranet/lmssystem i undervisningen Lærerne inddrager IT og elektroniske medier i undervisningen Landsgennemsnit Social- & Sundhedsskoler samlet SOSU Nord * Pædagogisk Assistent Social- og sundhedsassistentuddannelsen * * 82* 82 Social- og sundhedshjælperudd. 81* 77* * Sundhed, omsorg og pædagogik * 74* 7* Grundforløb Hovedforløb >: Særdeles god vurdering 7-79: God vurdering -69: Middel til god vurdering 5-59: Dårlig til middel vurdering 4-49: Dårlig vurdering <4: Meget dårlig vurdering * Best Practice (denne skole/uddannelse/klasse/hold har opnået det bedste resultat indenfor de viste resultater) Note: Der kan forekomme manglende resultater i tabellen, hvilket i så fald skyldes, at der har været forskellige spørgeskemaer (hhv. grundforløb, hovedforløb og et reduceret hovedforløbsskema) benyttet til de forskellige uddannelser. \n26 Socialt miljø Socialt miljø Her ser I vurderingen af de specifikke spørgsmål under Socialt miljø på SOSU Nord. Spørgsmålene i den øverste graf danner det samlede resultat for området Socialt miljø [+1] SOSU Nord Landsgennemsnit Social- & Sundhedsskoler samlet Bedste resultat for skole (SOSU) Socialt miljø Hvordan vurderer du stemningen på skolen? Hvordan vurderer du sammenholdet mellem eleverne i klassen? Jeg kan få hjælp og støtte fra mine kammerater på skolen De resterende spørgsmål er uddybende i forhold til at forstå opfattelsen af Socialt miljø på SOSU Nord SOSU Nord Landsgennemsnit Social- & Sundhedsskoler samlet Bedste resultat for skole (SOSU) [-5] 85 [+2] 92 4 Jeg er glad for at gå på skolen Skolen er et rart sted at være Skolen gjorde meget for at vi skulle føle os godt tilpas, da vi startede på uddannelsen \n27 Socialt miljø Prioriteringskort for Socialt miljø 9 TILPAS VEDLIGEHOLD Prioriteringskortet viser vurderingen af de specifikke forhold under Socialt miljø, og den effekt en forbedring vil have på den samlede vurdering af Socialt miljø på SOSU Nord. VURDERING OBSERVER Lav EFFEKT AF EN FORBEDRING PRIORITER Høj PRIORITER [Ingen punkter] VEDLIGEHOLD 23. Jeg kan få hjælp og støtte fra mine kammerater på skolen 24. Jeg er glad for at gå på skolen 25. Skolen er et rart sted at være TILPAS 26. Skolen gjorde meget for at vi skulle føle os godt tilpas, da vi startede på uddannelsen OBSERVER 21. Hvordan vurderer du stemningen på skolen? 22. Hvordan vurderer du sammenholdet mellem eleverne i klassen? \n28 Socialt miljø Graferne viser resultaterne for Socialt miljø på SOSU Nord samt for uddannelsesretningerne. 1 Socialt miljø [+3] 77 [-3] 4 SOSU Nord Social- og sundhedshjælperudd. Pædagogisk Assistent Social- og sundhedsassistentuddannelsen Sundhed, omsorg og pædagogik \n29 Socialt miljø Tabellen viser resultaterne for Socialt miljø på SOSU Nord samt for uddannelsesretningerne. Socialt miljø Hvordan vurderer Hvordan vurderer du sammenholdet du stemningen på mellem eleverne i skolen? klassen? Jeg kan få hjælp og støtte fra mine kammerater på skolen Jeg er glad for at gå på skolen Skolen er et rart sted at være Skolen gjorde meget for at vi skulle føle os godt tilpas, da vi startede på uddannelsen Landsgennemsnit Social- & Sundhedsskoler samlet SOSU Nord * Pædagogisk Assistent * Social- og sundhedsassistentuddannelsen * Social- og sundhedshjælperudd. * 77* * 85* Sundhed, omsorg og pædagogik * Grundforløb Hovedforløb >: Særdeles god vurdering 7-79: God vurdering -69: Middel til god vurdering 5-59: Dårlig til middel vurdering 4-49: Dårlig vurdering <4: Meget dårlig vurdering * Best Practice (denne skole/uddannelse/klasse/hold har opnået det bedste resultat indenfor de viste resultater) Note: Der kan forekomme manglende resultater i tabellen, hvilket i så fald skyldes, at der har været forskellige spørgeskemaer (hhv. grundforløb, hovedforløb og et reduceret hovedforløbsskema) benyttet til de forskellige uddannelser. \n30 Fysisk miljø Fysisk miljø Her ser I vurderingen af de specifikke spørgsmål under Fysisk miljø på SOSU Nord. Spørgsmålene i den øverste graf danner det samlede resultat for området Fysisk miljø [+2] 62 SOSU Nord Landsgennemsnit Social- & Sundhedsskoler samlet Bedste resultat for skole (SOSU) Fysisk miljø Hvordan vurderer du dine arbejdsforhold på skolen (fx borde, stole, klasselokaler, laboratorier, værksteder)? Hvordan vurderer du skolens vedligeholdelse og rengøring? De resterende spørgsmål er uddybende i forhold til at forstå opfattelsen af Fysisk miljø på SOSU Nord. 1 SOSU Nord Landsgennemsnit Social- & Sundhedsskoler samlet Bedste resultat for skole (SOSU) [+1] 68 Hvordan vurderer du skolens indretning og udseende? \n31 Fysisk miljø Prioriteringskort for Fysisk miljø 68 TILPAS VEDLIGEHOLD Prioriteringskortet viser vurderingen af de specifikke forhold under Fysisk miljø, og den effekt en forbedring vil have på den samlede vurdering af Fysisk miljø på SOSU Nord. VURDERING OBSERVER Lav EFFEKT AF EN FORBEDRING PRIORITER Høj PRIORITER 29. Hvordan vurderer du skolens indretning og udseende? VEDLIGEHOLD [Ingen punkter] TILPAS 28. Hvordan vurderer du skolens vedligeholdelse og rengøring? OBSERVER 27. Hvordan vurderer du dine arbejdsforhold på skolen (fx borde, stole, klasselokaler, laboratorier, værksteder)? \n32 Fysisk miljø Graferne viser resultaterne for Fysisk miljø på SOSU Nord samt for uddannelsesretningerne. 1 Fysisk miljø [-3] [+6] 53 [+1] SOSU Nord Sundhed, omsorg og pædagogik Pædagogisk Assistent Social- og sundhedshjælperudd. Social- og sundhedsassistentuddannelsen \n33 Fysisk miljø Tabellen viser resultaterne for Fysisk miljø på SOSU Nord samt for uddannelsesretningerne. Fysisk miljø Hvordan vurderer du dine arbejdsforhold på skolen (fx Hvordan vurderer Hvordan vurderer borde, stole, du skolens vedligeholdelse og rengø- du skolens indretning og udseende? klasselokalerring? laboratorier, værksteder)? Landsgennemsnit Social- & Sundhedsskoler samlet * SOSU Nord Pædagogisk Assistent Social- og sundhedsassistentuddannelsen Social- og sundhedshjælperudd Sundhed, omsorg og pædagogik 68* 66* 7* 65 Grundforløb Hovedforløb >: Særdeles god vurdering 7-79: God vurdering -69: Middel til god vurdering 5-59: Dårlig til middel vurdering 4-49: Dårlig vurdering <4: Meget dårlig vurdering * Best Practice (denne skole/uddannelse/klasse/hold har opnået det bedste resultat indenfor de viste resultater) Note: Der kan forekomme manglende resultater i tabellen, hvilket i så fald skyldes, at der har været forskellige spørgeskemaer (hhv. grundforløb, hovedforløb og et reduceret hovedforløbsskema) benyttet til de forskellige uddannelser. \n34 Egen motivation Egen motivation Her ser I vurderingen af de specifikke spørgsmål under Egen motivation på SOSU Nord. Spørgsmålene i den øverste graf danner det samlede resultat for området Egen motivation [+1] SOSU Nord Landsgennemsnit Social- & Sundhedsskoler samlet Bedste resultat for skole (SOSU) Egen motivation Hvordan vurderer du din egen indsats i undervisningen? Hvordan vurderer du din lyst til at lære nyt? De resterende spørgsmål er uddybende i forhold til at forstå opfattelsen af Egen motivation på SOSU Nord SOSU Nord Landsgennemsnit Social- & Sundhedsskoler samlet Bedste resultat for skole (SOSU) 93 [+1] [+1] 84 4 Jeg er forberedt til timerne Jeg kommer til tiden Jeg overholder aftaler med lærerne Jeg deltager aktivt i undervisningen \n35 Egen motivation Prioriteringskort for Egen motivation 95 TILPAS VEDLIGEHOLD Prioriteringskortet viser vurderingen af de specifikke forhold under Egen motivation, og den effekt en forbedring vil have på den samlede vurdering af Egen motivation på SOSU Nord. VURDERING OBSERVER Lav EFFEKT AF EN FORBEDRING PRIORITER Høj PRIORITER 32. Jeg er forberedt til timerne 35. Jeg deltager aktivt i undervisningen VEDLIGEHOLD 33. Jeg kommer til tiden 34. Jeg overholder aftaler med lærerne TILPAS 31. Hvordan vurderer du din lyst til at lære nyt? OBSERVER 3. Hvordan vurderer du din egen indsats i undervisningen? \n36 Egen motivation Graferne viser resultaterne for Egen motivation på SOSU Nord samt for uddannelsesretningerne. 1 Egen motivation SOSU Nord Social- og sundhedsassistentuddannelsen Social- og sundhedshjælperudd. Pædagogisk Assistent Sundhed, omsorg og pædagogik \n37 Egen motivation Tabellen viser resultaterne for Egen motivation på SOSU Nord samt for uddannelsesretningerne. Egen motivation Hvordan vurderer Hvordan du din egen vurderer indsats du din lyst til i at lære nyt? undervisningen? Jeg er forberedt til timerne Jeg kommer til tiden Jeg overholder aftaler med lærerne Jeg deltager aktivt i undervisningen Landsgennemsnit Social- & Sundhedsskoler samlet * 93* 82* SOSU Nord Pædagogisk Assistent Social- og sundhedsassistentuddannelsen 84* 77* 9* Social- og sundhedshjælperudd Sundhed, omsorg og pædagogik * Grundforløb Hovedforløb >: Særdeles god vurdering 7-79: God vurdering -69: Middel til god vurdering 5-59: Dårlig til middel vurdering 4-49: Dårlig vurdering <4: Meget dårlig vurdering * Best Practice (denne skole/uddannelse/klasse/hold har opnået det bedste resultat indenfor de viste resultater) Note: Der kan forekomme manglende resultater i tabellen, hvilket i så fald skyldes, at der har været forskellige spørgeskemaer (hhv. grundforløb, hovedforløb og et reduceret hovedforløbsskema) benyttet til de forskellige uddannelser. \n38 Udstyr & materialer Udstyr & materialer Her ser I vurderingen af de specifikke spørgsmål under Udstyr & materialer på SOSU Nord. NB: Der er ikke noget prioriteringskort for Udstyr & materialer, da der kun er 2 spørgsmål under indsatsområdet [-3] 79 SOSU Nord Landsgennemsnit Social- & Sundhedsskoler samlet Bedste resultat for skole (SOSU) Udstyr & materialer Jeg har adgang til det nødvendige itudstyr, når jeg har brug for det i undervisningen Jeg kan få hjælp, når der er problemer med skolens it-udstyr \n39 Udstyr & materialer Graferne viser resultaterne for Udstyr & materialer på SOSU Nord samt for uddannelsesretningerne. 1 Udstyr & materialer [+1] 78 [-6] [-5] SOSU Nord Social- og sundhedshjælperudd. Sundhed, omsorg og pædagogik Social- og sundhedsassistentuddannelsen Pædagogisk Assistent \n40 Udstyr & materialer Tabellen viser resultaterne for Udstyr & materialer på SOSU Nord samt for uddannelsesretningerne. Jeg har adgang til Jeg kan få hjælp, det nødvendige it- når jeg har mer med skolens når der er proble- Udstyr & materialerudstyr, brug for det i undervisningen itudstyr Landsgennemsnit Social- & Sundhedsskoler samlet SOSU Nord Pædagogisk Assistent Social- og sundhedsassistentuddannelsen Social- og sundhedshjælperudd. 78* 81* 76 Sundhed, omsorg og pædagogik * Grundforløb Hovedforløb >: Særdeles god vurdering 7-79: God vurdering -69: Middel til god vurdering 5-59: Dårlig til middel vurdering 4-49: Dårlig vurdering <4: Meget dårlig vurdering * Best Practice (denne skole/uddannelse/klasse/hold har opnået det bedste resultat indenfor de viste resultater) Note: Der kan forekomme manglende resultater i tabellen, hvilket i så fald skyldes, at der har været forskellige spørgeskemaer (hhv. grundforløb, hovedforløb og et reduceret hovedforløbsskema) benyttet til de forskellige uddannelser. \n41 Praktik af praktik Figuren til højre viser elevernes vurdering af spørgsmålene vedrørende praktik. 1 SOSU Nord Landsgennemsnit Social- & Sundhedsskoler samlet Bedste resultat for skole (SOSU) [-3] Hvordan vurderer du sammenhængen mellem det du lærer i skolen og på din praktik/læreplads? Jeg føler mig godt forberedt til at komme i praktik Det jeg lærer på skolen kan jeg bruge i dagligdagen i praktikken/hos min arbejdsgiver (besvares kun, hvis du har været i praktik) \n42 Praktik Tabellen viser resultaterne for Praktik på SOSU Nord samt for uddannelsesretningerne. Hvordan vurderer du sammenhængen mellem det du lærer i skolen og på din praktik/læreplads? Jeg føler mig godt forberedt til at komme i praktik Det jeg lærer på skolen kan jeg bruge i dagligdagen i praktikken/hos min arbejdsgiver (besvares kun, hvis du har været i praktik) Landsgennemsnit Social- & Sundhedsskoler samlet SOSU Nord Pædagogisk Assistent Social- og sundhedsassistentuddannelsen Social- og sundhedshjælperudd. 7* 78* 81* Sundhed, omsorg og pædagogik >: Særdeles god vurdering 7-79: God vurdering -69: Middel til god vurdering 5-59: Dårlig til middel vurdering 4-49: Dårlig vurdering <4: Meget dårlig vurdering * Best Practice (denne skole/uddannelse/klasse/hold har opnået det bedste resultat indenfor de viste resultater) Note: Der kan forekomme manglende resultater i tabellen, hvilket i så fald skyldes, at der har været forskellige spørgeskemaer (hhv. grundforløb, hovedforløb og et reduceret hovedforløbsskema) benyttet til de forskellige uddannelser. \n43 Resultater for elevtrivsel fordelt på grund- og hovedforløb Fordeling af undersøgelsens deltagere efter grund- og hovedforløb 31% Grundforløb 69% Hovedforløb Resultater for elevtrivsel fordelt på grund- og hovedforløb Resultaterne er sammenlignet med landsgennemsnit. 1 SOSU Nord Landsgennemsnit Social- & Sundhedsskoler samlet [-4] EUD samlet EUD Grundforløb EUD Hovedforløb Resultaterne for indsatsområderne fordelt på grund- og hovedforløb Organisering Undervisere Undervisning Socialt miljø Fysisk miljø Egen motivation Udstyr & materialer SOSU Nord Øvrige uddannelser på skolen SOSU Nord - Grundforløb Landsgennemsnit Social- & Sundhedsskoler samlet - Grundforløb SOSU Nord - Hovedforløb Landsgennemsnit Social- & Sundhedsskoler samlet - Hovedforløb \n45 Tema: Frafald Er du inden for de sidste 3 dage blevet væk fra undervisningen? 38% Nej, slet ikke 24% Ja, nogle få timer 3% Ja, 1-3 dage 8% Ja, 4 dage eller mere Figuren til højre viser elevernes trivsel splittet op ud fra svaret på spørgsmålet om fravær. 1 Nej, slet ikke Ja, nogle få timer Ja, 1-3 dage Ja, 4 dage eller mere Elevtrivsel \n46 Tema: Frafald Har du inden for de seneste 3 måneder seriøst overvejet at stoppe på uddannelsen? 15% Ja 85% Nej Figuren er baseret på svar fra de 15% der har svaret 'Ja' til spørgsmålet ovenfor. 23% Forhold som skyldes uddannelsen 12% Forhold som skyldes opholdet i praktikken 23% Forhold som skyldes skolen 42% Personlige årsager \n47 Tema: Frafald Hvordan oplever du de faglige krav i uddannelsen? 1% For store % Tilpas 1% For små Skolen interesserer sig for, om jeg gennemfører min uddannelse 1 SOSU Nord Landsgennemsnit Social- & Sundhedsskoler samlet Bedste resultat for skole (SOSU) Skolen interesserer sig for, om jeg gennemfører min uddannelse \n48 Udvidet IT Udvidet IT 1 SOSU Nord Landsgennemsnit Social- & Sundhedsskoler samlet Bedste resultat for skole (SOSU) [-6] 84 Brug af computere og internettet i undervisningen forbedrer mig fagligt Skolens IT-medarbejdere er gode til at hjælpe mig med mine IT-problemer Hvor tit bruger du computeren til 1 SOSU Nord Landsgennemsnit Social- & Sundhedsskoler samlet Bedste resultat for skole (SOSU) 4 54 [+2] 47 [+2] [+1] [+1] At tage noter i undervisningen? Underholdning i timerne, fx chat, Facebook, film, mv.? Informationssøgning? Individuelt arbejde? Gruppearbejde? \n49 Tilbagemelding på indsats Lærernes/undervisernes tilbagemelding på indsats 1 SOSU Nord Landsgennemsnit Social- & Sundhedsskoler samlet Bedste resultat for skole (SOSU) [-5] 65 [-4] [-4] [-4] 7 Lærerne/underviserne har inden for de seneste 2 måneder givet mig en tydelig vurdering af min indsats Lærerne/underviserne giver mig tilbagemeldinger som hjælper mig til at gøre mit skolearbejde bedre fremover Lærerne/underviserne og jeg har aftalt klare personlige mål for, hvad jeg skal kunne i skolen Lærerne/underviserne sætter ind overfor klassen, når gruppearbejdet ikke fungerer (f.eks. larm, manglende fokus på opgaverne m.m.) Tilbagemelding på indsats i forbindelse med gruppearbejde og opgaver 1 SOSU Nord Landsgennemsnit Social- & Sundhedsskoler samlet Bedste resultat for skole (SOSU) [-4] [-4] 7 [-6] [-5] 73 [-4] 76 Når vi laver gruppearbejde er vi gode til at give hinanden tilbagemeldinger på hinandens indsats Når vi laver gruppearbejde hjælper vi hinanden med at blive bedre Når vi laver gruppearbejde fungerer samarbejdet godt Jeg kan se meningen med de opgaver, jeg skal lave i skolen \n50 Baggrundsanalyse - Køn Fordeling af undersøgelsens deltagere efter Køn 85% Kvinde 15% Mand fordelt på Køn 1 Kvinde Mand Elevtrivsel 1 Kvinde Mand Organisering Undervisere Undervisning Socialt miljø Fysisk miljø Egen motivation Udstyr & materialer \n51 Baggrundsanalyse - Alder Fordeling af undersøgelsens deltagere efter Alder 17% 18 år eller yngre 13% 19- år 22% år 48% 26 år eller ældre fordelt på Alder 1 18 år eller yngre 19- år år 26 år eller ældre Elevtrivsel 1 18 år eller yngre 19- år år 26 år eller ældre Organisering Undervisere Undervisning Socialt miljø Fysisk miljø Egen motivation Udstyr & materialer \n52 Baggrundsanalyse - Eget faglige niveau Fordeling af undersøgelsens deltagere efter Eget faglige niveau 13% Jeg er en af de bedste 52% Der er nogle få, der er bedre end mig 34% Der er mange, der er bedre end mig fordelt på Eget faglige niveau 1 Jeg er en af de bedste Der er nogle få, der er bedre end mig Der er mange, der er bedre end mig Elevtrivsel 1 Jeg er en af de bedste Der er nogle få, der er bedre end mig Der er mange, der er bedre end mig Organisering Undervisere Undervisning Socialt miljø Fysisk miljø Egen motivation Udstyr & materialer \n53 Del V: Resultater i tabelform \n54 Resultater i tabelform Elevtrivsel Organisering Undervisere Undervisning Socialt miljø Fysisk miljø Egen motivation Udstyr & materialer SOSU Nord [+1] SOSU - EUD (SOSU Nord) SOSU - EUD (Landsgennemsnit) [+1] \n55 Resultater i tabelform Tabellen viser frekvenserne over besvarelser på spørgsmålene Total Procentvis fordeling på en 1 punkt skala (mod totalen til venstre) Elevtrivsel Hvordan vurderer du skolen som helhed? 1533 % % 2% 4% 1% 12% 22% 3% 12% 7% I hvilken grad vil du anbefale uddannelsen på skolen til andre? % 1% 1% 2% 7% 7% 16% 25% 18% 21% Total Procentvis fordeling på en 1 punkt skala (mod totalen til venstre) Organisering Hvordan vurderer du den hjælp, du får fra skolens kontor/elevadministration? 631 3% 2% 3% 5% 12% 1% 13% 17% 17% 19% Total Helt uenig Delvist uenig Delvist enig Helt enig Procentvis fordeling (mod totalen til venstre) Organisering Jeg kan finde de informationer, jeg har brug for på skolen % 7% 51% 41% Jeg får god information om aflysninger og ændringer af undervisningen % 16% 42% 35% Skolen reagerer hurtigt overfor elever, der ikke følger reglerne % 18% 44% 29% Total Procentvis fordeling på en 1 punkt skala (mod totalen til venstre) Undervisere Hvordan vurderer du din samlede lærergruppes lyst til og interesse for at undervise? 15 % % % 1% 3% 5% 11% 24% 25% 29% Hvordan vurderer du din samlede lærergruppes faglige dygtighed? 1523 % % 1% 1% 5% 6% 15% 27% 27% 18% Hvordan vurderer du din samlede lærergruppes evne til at forklare tingene, så du forstår dem? 1519 % 1% 1% 3% 5% 6% 17% 27% 24% 17% Total Helt uenig Delvist uenig Delvist enig Helt enig Procentvis fordeling (mod totalen til venstre) Undervisere Lærerne virker godt forberedte 153 3% 5% 41% 51% Lærerne er gode til at give tilbagemeldinger på min indsats % 18% 45% 33% Lærerne overholder aftaler % 7% 34% 57% Lærerne giver os ansvar % 5% 28% 63% Lærerne respekterer os % 6% 28% 63% Undervisningen Total Procentvis fordeling på en 1 punkt skala (mod totalen til venstre) Hvordan vurderer du undervisningen? 1529 % 1% 1% 2% 5% 6% 17% 33% 25% 1% Total Helt uenig Delvist uenig Delvist enig Helt enig Procentvis fordeling (mod totalen til venstre) Undervisning Der forventes noget af mig i undervisningen % 4% 34% 59% I undervisningen arbejder vi også med at få nye ideer og være kreative % 12% 4% 44% Vi har indflydelse på undervisningen % 17% 49% 29% Jeg bliver udfordret i undervisningen 468 7% 15% 4% 38% Lærerne inddrager IT og elektroniske medier i undervisningen % 7% 31% 57% Der er sammenhæng mellem undervisningen i de forskellige fag % 7% 47% 44% Vi bruger skolens intranet/lms-system i undervisningen % 15% 31% 49% Total Helt uenig Delvist uenig Delvist enig Helt enig Procentvis fordeling (mod totalen til venstre) Socialt miljø Jeg kan få hjælp og støtte fra mine kammerater på skolen % 5% 29% 62% Skolen er et rart sted at være % 6% 31% % Skolen gjorde meget for at vi skulle føle os godt tilpas, da vi startede på uddannelsen 468 3% 4% 25% 67% Jeg er glad for at gå på skolen % 4% 27% 65% Total Procentvis fordeling på en 1 punkt skala (mod totalen til venstre) Socialt miljø Hvordan vurderer du sammenholdet mellem eleverne i klassen? % 1% 2% 4% 5% 8% 13% % 22% 24% Hvordan vurderer du stemningen på skolen? 1521 % % 2% 2% 8% 8% 18% 28% 19% 14% \n56 Resultater i tabelform Tabellen viser frekvenserne over besvarelser på spørgsmålene Total Procentvis fordeling på en 1 punkt skala (mod totalen til venstre) Fysisk miljø Hvordan vurderer du skolens indretning og udseende? % 3% 6% 8% 12% 1% 16% 21% 12% 8% Hvordan vurderer du skolens vedligeholdelse og rengøring? 157 3% 3% 4% 6% 1% 9% 14% % 18% 13% Hvordan vurderer du dine arbejdsforhold på skolen (fx borde, stole, klasselokaler, laboratorier, værksteder)? 151 5% 4% 7% 9% 15% 12% 16% 18% 9% 6% Total Helt uenig Delvist uenig Delvist enig Helt enig Procentvis fordeling (mod totalen til venstre) Egen motivation Jeg overholder aftaler med lærerne 15 6% 1% 9% 84% Jeg kommer til tiden % 1% 1% 82% Jeg er forberedt til timerne 15 6% 3% 36% 55% Jeg deltager aktivt i undervisningen % 4% 36% 56% Total Procentvis fordeling på en 1 punkt skala (mod totalen til venstre) Egen motivation Hvordan vurderer du din lyst til at lære nyt? 1527 % % % % 1% 3% 7% 18% 26% 43% Hvordan vurderer du din egen indsats i undervisningen? 1527 % % 1% 1% 6% 8% 22% 31% % 11% Total Helt uenig Delvist uenig Delvist enig Helt enig Procentvis fordeling (mod totalen til venstre) Udstyr & materialer Jeg har adgang til det nødvendige it-udstyr, når jeg har brug for det i undervisningen % 1% 31% 55% Jeg kan få hjælp, når der er problemer med skolens it-udstyr % 14% 35% 47% Total Helt uenig Delvist uenig Delvist enig Helt enig Procentvis fordeling (mod totalen til venstre) Praktik Jeg føler mig godt forberedt til at komme i praktik 136 2% 8% 56% 34% Det jeg lærer på skolen kan jeg bruge i dagligdagen i praktikken/hos min arbejdsgiver (besvares kun, hvis du har været i praktik) 17 1% 3% 53% 43% Total Procentvis fordeling på en 1 punkt skala (mod totalen til venstre) Praktik Hvordan vurderer du sammenhængen mellem det du lærer i skolen og på din praktik/læreplads? 855 % % 2% 2% 19% 7% 17% 27% 17% 7% Total Helt uenig Delvist uenig Delvist enig Helt enig Procentvis fordeling (mod totalen til venstre) Frafald Skolen interesserer sig for, om jeg gennemfører min uddannelse % 8% 28% 5% Total Aldrig Sjældent Ofte Altid Procentvis fordeling (mod totalen til venstre) Udvidet IT At tage noter i undervisningen? % 26% 36% 21% Underholdning i timerne, fx chat, Facebook, film, mv.? % 39% 14% 4% Informationssøgning? % 9% 53% 36% Individuelt arbejde? % 11% 45% 42% Gruppearbejde? % 7% 47% 45% Skolens IT-medarbejdere er gode til at hjælpe mig med mine IT-problemer 144 7% 13% 37% 43% Brug af computere og internettet i undervisningen forbedrer mig fagligt 14 3% 8% 44% 45% Total Helt uenig Delvist uenig Delvist enig Helt enig Procentvis fordeling (mod totalen til venstre) Æstetisk Miljø Undervisningslokalerne er indrettet, så de virker inspirerende % 3% 35% 1% Fællesarealerne er spændende at opholde sig i % 26% 42% 16% Der er mange hyggekroge på skolen % 26% 36% 19% Skolen er flot udsmykket 1455 % 25% 39% 16% Elever har indflydelse på skolens indretning og udseende % 29% 34% 13% \n57 Resultater i tabelform Tabellen viser frekvenserne over besvarelser på spørgsmålene Total Helt uenig Delvist uenig Delvist enig Helt enig Procentvis fordeling (mod totalen til venstre) Tilbagemelding på indsats Lærerne/underviserne har inden for de seneste 2 måneder givet mig en tydelig vurdering af min indsats 435 5% 17% 43% 35% Lærerne/underviserne giver mig tilbagemeldinger som hjælper mig til at gøre mit skolearbejde bedre fremover 436 5% 18% 41% 36% Lærerne/underviserne og jeg har aftalt klare personlige mål for, hvad jeg skal kunne i skolen 435 6% 17% 39% 38% Lærerne/underviserne sætter ind overfor klassen, når gruppearbejdet ikke fungerer (f.eks. larm, manglende fokus på opgaverne m.m.) 436 7% 17% 44% 32% Når vi laver gruppearbejde er vi gode til at give hinanden tilbagemeldinger på hinandens indsats 441 4% 15% 43% 38% Når vi laver gruppearbejde hjælper vi hinanden med at blive bedre 441 4% 9% 39% 48% Når vi laver gruppearbejde fungerer samarbejdet godt 443 4% 9% 41% 47% Jeg kan se meningen med de opgaver, jeg skal lave i skolen 441 4% 14% 39% 43% \n58 Resultater i tabelform Tabellen viser frekvenserne over kategorispørgsmålene Antal svar Procentvis fordeling Er du kvinde eller mand? Kvinde % Mand % Hvordan klarer du dig i klassen/ på holdet? Jeg er en af de bedste 2 13% Der er nogle få, der er bedre end mig % Der er mange, der er bedre end mig % Er du inden for den seneste måned blevet væk fra undervisningen? Nej, slet ikke % Ja, nogle få timer % Ja, 1-3 dage 14 3% Ja, 4 dage eller mere 39 8% Har du inden for de seneste tre måneder seriøst overvejet at stoppe på uddannelsen? Ja % Nej % Hvad var den vigtigste årsag til, at du overvejede at stoppe på uddannelsen? Forhold som skyldes uddannelsen 51 23% Forhold som skyldes opholdet i praktikken 28 12% Forhold som skyldes skolen 53 23% Personlige årsager 94 42% Hvordan oplever du kravene i uddannelsen? For store 149 1% Tilpas 1225 % For små 151 1% Alder 18 år eller yngre % 19- år % år % 26 år eller ældre % Fordeling på grund- og hovedforløb? Grundforløb % Hovedforløb % \n59 Del VI: Uddrag til Undervisningsmiljøvurdering og handlingsplan \n60 Undervisningsmiljøvurdering af det sociale, fysiske og æstetiske miljø (hvis valgt i undersøgelsen) Socialt miljø 1 SOSU Nord Landsgennemsnit Social- & Sundhedsskoler samlet Bedste resultat for skole (SOSU) [-5] 85 [+2] 92 4 Socialt miljø Jeg kan få hjælp og støtte fra mine kammerater på skolen Skolen gjorde meget for at vi skulle føle os godt tilpas, da vi startede på uddannelsen [+1] Hvordan vurderer du sammenholdet mellem eleverne i klassen? Hvordan vurderer du stemningen på skolen? Jeg er glad for at gå på skolen Skolen er et rart sted at være Fysisk miljø [+1] [+2] 62 Fysisk miljø Hvordan vurderer du skolens indretning og udseende? Hvordan vurderer du skolens vedligeholdelse og rengøring? Hvordan vurderer du dine arbejdsforhold på skolen (fx borde, stole, klasselokaler, laboratorier, værksteder)? Æstetisk Miljø [+1] Undervisningslokalerne er indrettet, så de virker inspirerende Fællesarealerne er spændende at opholde sig i Der er mange hyggekroge på skolen Skolen er flot udsmykket Elever har indflydelse på skolens indretning og udseende \n61 Undervisningsmiljøvurdering af det psykiske/sociale miljø, det fysiske miljø og det æstetiske miljø (hvis valgt i undersøgelsen) af supplerende spørgsmål vedrørende fysiske miljø Burde ændres Mindre problemer I orden Pladsforhold (er der god nok plads i klasselokalerne, passer det til antallet af elever) 5% 25% 24% Stole og borde (er der nok i klasselokalerne, kan de indstilles, sidder man godt) 39% 29% 32% Udstyr (tavle, projekter, m.m. er de til rådighed, virker de) 1% 32% 58% Lysforhold (dagslys, kunstig belysning, bliver du blændet af solen) 15% 33% 52% Indeklima generelt (udluftning, luftgener, trækgener) 46% 3% 24% Støj (i lokalerne, på skolen generelt, udefra) 32% 37% 31% Værksteder og faglokaler (indretning, sikkerhed m.m.) 11% 36% 53% Områder til gruppearbejde (er der gode steder, er der tilstrækkeligt) 34% 32% 34% Bibliotek/studiecenter (lokaler, arbejdspladsindretning m.m.) 8% 32% % Oprydning (tasker, ledninger, madaffald m.m.) 14% 4% 46% Rengøring (i klasselokalerne, gangene, toiletterne m.m.) 17% 33% 51% Skolens printere 24% 39% 37% Skolens netværk 22% 41% 37% af supplerende spørgsmål vedrørende mobning Nej, aldrig Ja, 1 eller 2 gange Ja, 2 eller 3 gange om måneden Ja, 1 gang om ugen Ja, flere gange om ugen Er du blevet mobbet af en eller flere elever på skolen? 94% [+2] 4% 1% 1% [+1] [-3] Har du været med til at mobbe andre elever? 97% [+2] 2% 1% Er du blevet mobbet af en eller flere af dine lærere? 96% 3% [+1] Har du været med til at mobbe en eller flere af dine lærere? 98% 1% \n62 Handlingsplan - skabelon Nedenfor kan i anføre, hvad i vil gøre på baggrund af målingens resultater. Hvad vil vi prioritere i min afdeling/på vores institution? Hvad vil vi opnå med den prioritering? Hvordan vil vi opnå forbedringen? -Påkort sigt - På lang sigt Hvem skal gøre hvad? \n63 - Appendiks - Generel information om undersøgelsen og læsevejledning \n64 Uddybende datagrundlag - Spredningsmål Spredningsmål Spredningsmålet en re-skalering af den bagvedliggende statistiske standardafvigelse - er et udtryk for i hvor høj grad, der er svaret ens på spørgsmålene. Hvis spredningsmålet er 1, betyder det, at der er svaret så forskelligt på et spørgsmål som overhovedet muligt. Hvis spredningsmålet er, betyder det, at der er svaret det samme på spørgsmålet. Eksempel på spredningsmål på hhv., middel og 1: I den midterste figur fordeler svarene sig jævnt hen over skalaen, hvilket er det mest almindelige billede. I denne situation vil spredningsmålet typisk ligge mellem 4 og 45. MINDST MULIG SPREDNING 1% MIDDEL STØRST MULIG SPREDNING 5% 5% \n65 Rapportens indhold Rapportens fokus Denne rapport belyser trivslen på SOSU Nord og viser, hvor man mest effektivt kan sætte ind med udviklingsarbejdet for at fastholde eller øge trivslen. Rapporten giver SOSU Nord input til: At få et overordnet billede af trivslen At identificere styrkerne dvs. hvad skal vi gøre mere af At identificere udfordringerne dvs. har vi et problem? At identificere de faktorer, der BETYDER noget for trivslen dvs. gør vi det rigtige? At evaluere forbedringsinitiativer dvs. Har vi rykket os? Spørgsmål og emner, som afdækkes i rapporten Der er blevet stillet en række grundspørgsmål. Herudover har skolen haft mulighed for at vælge uddybende spørgsmålspakker. Grundspørgsmålene, som er blevet vurderet, dækker: Trivsel, tilfredshed, motivation, egen indsats, lærerne, undervisningen, socialt miljø, fysisk miljø, organiseringen og ledelsen. I undersøgelsen har skolen haft mulighed for at inkludere en række spørgsmålspakker: Mobning, Screening af skolens fysiske miljø, Screening af skolens æstetiske miljø, Anvendelse af pc og it i undervisningen, Fremtidsplaner, Skolevalg kun 1. årgang, Erhvervsarbejde og Kostafdelingen. Bagerst i rapporten kan I se de spørgsmål, der er blevet stillet inden for de enkelte emner. Rapportens opbygning Rapporten behandler først de overordnede resultater, derefter uddybes de enkelte emner. Rapporten viser vurderinger af de enkelte emner og spørgsmål vha. indeks, som går fra -1. I rapporten finder I følgende resultater: Årets samlede resultat. Hvad er status? Årets resultat for årgange og evt. hold/klasser. Er der lokale udfordringer/gode historier? Sammenligning med højeste resultat for en skole. Hvad er Best Practice? Sammenligning med relevante gennemsnit af andre skolers vurdering. Hvad er middelniveauet blandt de deltagende skoler? Tabeller med frekvenser på alle spørgsmål, der viser hvor mange der har sat kryds i de forskellige kategorier. Spredningstal: et mål for hvor enige eller uenige man har været i vurderingen af spørgsmålene Den samlede spørgeramme Skabelon til udarbejdelse af handlingsplaner Uddybende metodeforklaring Formidling af resultaterne For at lette arbejdet med resultaterne, bliver der ved siden af denne rapport leveret en præsentationsudgave af rapporten. I præsentationsudgaven er alle grafer opstillet enkeltvis til kommunikationsøjemed. \n66 Et fælles sprog Målingens ramme En måling skal ikke kun vise hvor tilfreds man er, men også hvor det bedst kan betale sig at gøre en indsats i forhold til at vedligeholde eller højne trivslen. Ennova har på baggrund af spørgeskemaet udviklet en undersøgelsesmodel (se figur), hvilket garanterer for den bedst mulige beskrivelse af, hvordan trivslen skabes på de skoler, der er med i målingen. Modellen er skabt på baggrund af anerkendt teori indenfor kvalitetsmålinger, og en lignende model er testet på et grundigt empirisk datagrundlag over de sidste 5 år (+ 1. besvarelser)*. * Er I interesseret i yderligere information om modelarbejdet eller det empiriske grundlag kan I kontakte Afdelingschef Anders Filtenborg, Ennova. At arbejde med modellen har flere fordele: Spørgsmålene fra spørgerammen samles i 8 faktorer og sætter dermed en konceptuel ramme for den dialog der vil være om resultaterne og når handlingsplaner skal udarbejdes. Der tales således samme sprog på tværs af skoler, årgange, hold og klasser. Den viser, at de 7 indsatsområder påvirker trivsel på skolen. Elevtrivslen er resultatet, mens indsatsområderne er de værktøjer, som skolen kan bruge til at fastholde eller højne trivslen. \n67 Metode og tolkning af resultater Fra input til output om resultaterne i rapporten Spørgeskemaet som er brugt i undersøgelsen indeholder flere forskellige skaler, fx både 1-punkts og 4-punktsskalaer. For at kunne sammenligne vurderingerne af de forskellige forhold er størstedelen af resultaterne omregnet til en -1 skala. Det gør det muligt for dig: at sammenligne spørgsmål, der i spørgerammen blev stillet på forskellige skalaer at få et entydigt mål for, hvordan vurderingen af et spørgsmål er sammenlignet med vurderingen af et andet spørgsmål at bruge én skala i dialogen om, hvorvidt et givent niveau er godt eller blot godt nok. Hvis I har brug for data afrapporteret efter de skalaer, der blev brugt i spørgerammen, er disse vedlagt i appendiks. Som en tommelfingerregel er et resultat over særdeles godt, et resultat mellem og 7 gennemsnitligt, mens et resultat under 5 er meget dårligt. Man bør dog være opmærksom på, at nogle spørgsmål traditionelt er sværere/nemmere at score højt på end andre, og man bør derfor altid skele til det eksterne sammenligningsgrundlag, som præsenteres i stolpediagrammerne. Meget dårligt Dårligt t il middel Middel til godt Godt Særdeles godt 5 7 Anonymitetsregler beskytter den enkelte Anonymiteten er sikret ved, at der på intet tidspunkt bliver udleveret enkeltpersoners besvarelser. Der rapporteres kun resultater på baggrund af minimum 5 besvarelser. Databearbejdning et input til arbejdet med resultaterne på skolen Elevtrivselsundersøgelsen 14 måler som tidligere nævnt ikke blot trivslen, men også hvor vigtige de enkelte områder er i forhold til deres trivsel. Ennova har vha. statistiske beregninger undersøgt sammenhængen mellem de 7 indsatsområder og den overordnede trivsel. Hvis der er tydelig sammenhæng mellem et indsatsområde og trivslen, kan man udlede, at indsatsområdet er af stor betydning for trivslen. Graden af sammenhæng afgør, hvilke områder man mest effektivt kan arbejde med for at forbedre trivslen: Hvis der er stor sammenhæng mellem et indsatsområde og trivslen, vil en forbedring af indsatsområdet også medføre øget trivsel. Og omvendt: Er der lav grad af sammenhæng, vil en forbedring af indsatsområdet ikke have særlig stor betydning for den overordnede trivsel. Rapporten viser hvilke områder, som er vigtigst for trivslen. Det vil typisk være på disse områder, at forbedringsarbejdet sættes ind. Analysen er et input til dialog For at gøre ovenstående analytiske databearbejdning så pædagogisk som muligt, benyttes der igennem rapporten de såkaldte Prioriteringskort. Kortene viser, hvordan indsatsområderne og spørgsmålene fra spørgerammen kan bestemmes som hhv. Prioritetsområder, Styrker, Muligheder eller Svagheder i forhold til at forbedre den overordnede trivsel på SOSU Nord. Når I skal udvælge indsatsområder, kan undersøgelsen og Prioriteringskortene inspirere jer i debatten om, hvor der skal ske forbedringer hos jer. Der er sjældent tid og ressourcer til at prioritere alt. Prioriteringskortene er med andre ord et dialogredskab og ikke en facitliste over, hvor der skal sættes ind. Målet med den analytiske databearbejdning er således, at stille de sammenhænge, der kan findes i data til rådighed for den efterfølgende lokale dialog om hvor indsatsen fremadrettet skal lægges. \n68 Appendiks - Undersøgelsens valgfrie spørgsmål - (1/3) Udvidet IT At tage noter i undervisningen Underholdning i timerne, fx chat, Facebook, film, mv. Informationssøgning Individuelt arbejde Gruppearbejde Brug af computere og internettet i undervisningen forbedrer mig fagligt Skolens IT-medarbejdere er gode til at hjælpe mig med mine IT-problemer Mobning Er du blevet mobbet af en eller flere elever på skolen Har du været med til at mobbe andre elever? Er du blevet mobbet af en eller flere af dine lærere/undervisere? Har du været med til at mobbe en eller flere af dine lærere/undervisere? Udvidet fysisk miljø Pladsforhold (er der god nok plads i klasselokalerne, passer det til antallet af elever) Stole og borde (er der nok i klasselokalerne, kan de indstilles, sidder man godt) Udstyr (tavle, OH, projekter, m.m. er de til rådighed, virker de) Lysforhold (dagslys, kunstig belysning, bliver du blændet af solen) Indeklima generelt (udluftning, luftgener, trækgener) Støj (i lokalerne, på skolen generelt, udefra) It-arbejdspladser (stole og skærm kan justeres, afstanden til skærmen kan tilpasses) (gl. skema) Skolens netværk Skolens printere Værksteder og faglokaler (indretning, sikkerhed m.m.) Områder til gruppearbejde (er der gode steder, er der tilstrækkeligt) Bibliotek/studiecenter (lokaler, arbejdspladsindretning m.m.) Oprydning (tasker, ledninger, madaffald m.m.) Rengøring (i klasselokalerne, gangene, toiletterne m.m.) Udvidet æstetisk miljø Undervisningslokalerne er indrettet så de virker inspirerende Fællesarealerne er spændende at opholde sig i Der er mange hyggekroge på skolen Skolen er flot udsmykket Elever har indflydelse på skolens indretning og udseende Arbejdsmiljøvurdering Arbejder du under din uddannelse med maskiner og/eller apparater, køretøjer, farlige kemiske stoffer? Du svarede, at du arbejder med maskiner og/eller apparater: Har du fået instruktion i de maskiner eller apparater, du arbejder med? Har du adgang til brugsanvisning? Findes der bevægelige dele, der ikke er beskyttet med afskærmning? Findes der maskiner, der ikke har nødstop? Er alle maskiner godt vedligeholdte? Findes der støj, som gør at to personer på ca. 1 meters afstand ikke kan tale sammen uden at hæve stemmen? Er der situationer, hvor du eller andre ikke overholder instruktioner/ brugsanvisninger for maskiner eller apparater? Du svarede, at du arbejder med køretøjer: Er der risiko for, at personer bliver påkørt eller klemt af køretøjer? Er der uorden i værktøj, materialer og affald m.v.? Findes der udsugning på alle relevante værksteder? Findes der udsugning på hver enkelt arbejdsplads på værksteder m.v.? Findes der hjælpemidler til brug ved løft over 11 kg? Har du fået instruktion/vejledning i brugen af hjælpemidler til løft? Har du fået instruktion i sikkerheds- og sundhedsforhold omkring køretøjer? Er der situationer, hvor du eller andre ikke overholder instruktioner/ brugsanvisninger for køretøjer? Du svarede, at du arbejder med farlige kemiske processer: Har du fået instruktion i håndtering af de stoffer, du arbejder med? Har du adgang til brugsanvisninger og produktblade for alle produkter? Er du orienteret om betydningen af de orange faremærker? Findes der udsugning i de lokaler, hvor I arbejder med kemikalier m.v.? Findes der udsugning på hver enkelt arbejdsplads, hvor du arbejder med kemikalier m.v.? Er der situationer, hvor du eller andre ikke overholder instruktioner/ brugsanvisninger for kemikalier m.v.? \n69 Appendiks - Undersøgelsens valgfrie spørgsmål - (2/3) Kostafdeling Tilbagemelding på indsats (Kun grundforløb) Bor du på kostafdeling? Jeg befinder mig godt på kostskolen Jeg har gode kammerater på kostskolen Der er ro til at læse lektier kl Der er ro efter kl på dage før skoledage Jeg henvender mig gerne til lærerne/underviserne, når jeg har et problem Jeg kan få fat på en lærer/underviser, når jeg har brug for det Der er gode fritidsaktiviteter på skolen Jeg får god og varieret mad på kostskolen Lærerne/underviserne har inden for de seneste 2 måneder givet mig en tydelig vurdering af min indsats Lærerne/underviserne giver mig tilbagemeldinger som hjælper mig til at gøre mit skolearbejde bedre fremover Lærerne/underviserne og jeg har aftalt klare personlige mål for, hvad jeg skal kunne i skolen Når vi laver gruppearbejde er vi gode til at give hinanden tilbagemeldinger på hinandens indsats Når vi laver gruppearbejde hjælper vi hinanden med at blive bedre Når vi laver gruppearbejde fungerer samarbejdet godt Lærerne/underviserne sætter ind overfor klassen, når gruppearbejdet ikke fungerer (f.eks. larm, manglende fokus på opgaverne m.m.) Jeg kan se meningen med de opgaver, jeg skal lave i skolen Vejledning - grundforløb (Kun grundforløb) Hvordan oplevede du din kontakt med skolen første gang, du kom her i forbindelse med fællesarrangementer Inden opstart har du måske været til en personlig samtale/et møde, hvor I snakkede om, hvilken uddannelse, du skulle starte på. Hvordan var udbyttet af denne samtale/dette møde? Har du i løbet af dit grundforløb haft samtale med en vejleder/uddannelsesvejleder? Jeg havde stort udbytte af samtalen med vejlederen/uddannelsesvejlederen? Vejledningen har hjulpet mig, når jeg har været i tvivl, om jeg skulle blive på uddannelsen? Hvilke af følgende personer har du gjort brug af indtil nu på dit grundforløb? Hvordan var dit udbytte af den hjælp, som du fik af den eller dem, du havde kontakt med? Tror du, at skolens vejledning (f.eks. vejleder eller praktikpladskonsulent) kan støtte dig i at skaffe praktikplads? Har du kunnet bruge vejledningen til at blive afklaret om valg af hovedforløb? I hvor høj grad har du fået information fra vejledningen om dine muligheder for videreuddannelse, når du har gennemført din erhvervsuddannelse Det er let at få fat på en person fra vejledningen, når du har behov for det? Hvordan er din oplevelse af vejledningen alt i alt? Vejledning hovedforløb (nyt i 14) (Kun hoveforløb) Hvilke af følgende personer har du gjort brug af på dit hovedforløb? Hvilken af følgende personer har du gjort MEST brug af på dit hovedforløb? Hvordan var udbyttet fra den person du har fået MEST hjælp af? Er det let at få fat på den støtte-/vejledningsperson du har fået mest hjælp af, når du har behov for det? Har du opsøgt hjælp, hvis du har været i tvivl om, du skulle blive på uddannelsen? Fik du den hjælp, du havde behov for? Hvor tilfreds har du været med skolens information om uddannelsen efter at du er startet på Skolen (F.eks. om fag, skoleforløb, mål, indhold). Føler du dig tilstrækkeligt informeret om regler omkring elevansættelsesforhold/uddannelsesaftale? Har du været tilfreds med dit seneste praktikophold? Hvordan oplever du din kontakt med skolen, når du er i praktik? I hvilken grad er det vigtigt for dig at have en god kontakt med skolen, når du er i praktik? Har du fået information fra skolen om dine muligheder for videreuddannelse, efter gennemført erhvervsuddannelse? \n70 Appendiks - Undersøgelsens valgfrie spørgsmål - (3/3) EUX Grundforløb (nyt i 14) (Kun grundforløb) Mine adgangsforudsætninger var gode nok til at jeg kunne have valgt HTX/STX Jeg er godt informeret om sværhedsgraden af uddannelsen Der er en god balance mellem praktisk og teoretisk arbejde Undervisning i notat/studieteknik er nødvendig for uddannelsen Notat/studieteknik indgår i alle fag Det er nemt at overskue mængden af fag Det er nemt at overskue mængden af opgaver Lærerne laver opgaver/aktiviteter på tværs af fagene Kombinationen af fag er relevant for min uddannelse Tværfaglighed kendetegner EUX EUX - hovedforløb (nyt i 14) (Kun hoveforløb) Notat/studieteknik indgår i alle fag Jeg er god til at strukturere mit skolearbejde Lærerne laver opgaver/aktiviteter på tværs af skolefagene Lærerne samarbejder om det faglige indhold Kombinationen af fag giver mig et bredere perspektiv i min uddannelse Det faglige niveau i undervisningen lever op til mine forventninger Det gode kammeratskab hjælper mig til at nå mine uddannelsesmål Jeg har behov for ekstra hjælp til at kunne gennemføre EUX Jeg har overvejet at skifte til et ordinært uddannelsesforløb, da uddannelsens faglige niveau er for højt Jeg savner mulighed for at vedligeholde mine grundfag (engelsk, matematik mv.) i praktikperioden i virksomheden. Min praktikvirksomhed er interesseret i den gymnasiale del af min uddannelse. Hvad er dine planer efter afslutningen af din nuværende uddannelse på skolen? Hvilke af følgende studieretninger ønsker du at læse videre på? \n71 Appendiks overordnede og specifikke prioriteringskort To typer af prioriteringskort I rapporten bruges to typer af prioriteringskort: ét overordnet prioriteringskort og en række specifikke prioriteringskort. Overordnet prioriteringskort Det overordnede prioriteringskort angiver prioriteringen af de syv indsatsområder: Organisering, Undervisere, Undervisning, Socialt miljø, Fysisk miljø, Egen motivation samt Udstyr & materialer. Kortet viser, hvordan disse områder kan bestemmes som hhv. prioriteringsområder (Prioriter), styrker (Vedligehold), muligheder (Tilpas) eller svagheder (Observer) i forhold til at forbedre den overordnede elevtrivsel. NB: Det skal som hovedregel være det overordnede prioriteringskort, som afgør, hvilket område man prioriterer højest i det videre udviklingsarbejde. Herefter bruger man de specifikke prioriteringskort til at finde ud af hvilke spørgsmål, som bidrager mest til skabelsen af området. Specifikke prioriteringskort De specifikke prioriteringskort er mere detaljerede og viser prioriteringen på spørgsmålsniveau. De specifikke prioriteringskort viser således, hvordan de enkelte spørgsmål under et givent område kan kategoriseres som hhv. prioriteringsområder (Prioriter), styrker (Vedligehold), muligheder (Tilpas) eller svagheder (Observer) i forhold til at forbedre tilfredsheden med området. Et eksempel I eksemplet nedenfor bør man primært sætte ressourcerne ind på at forbedre område 2, da det ligger i feltet for prioriteringsområder (Prioriter), mens område 1 ligger i feltet for muligheder (Tilpas). Hvordan kan man så konkret forbedre område 2? Her skal man se på det specifikke prioriteringskort, som knytter sig til område 2. Man vil opnå den mest effektive forbedringsindsats ved at fokusere på de spørgsmål, som på dette kort ligger i feltet for indsatsområder (markeret med en rød firkant). Overordnet prioriteringskort Specifikke prioriteringskort Prioriteringskortet er opdelt i fire felter af en vandret og en lodret linie. Disse linier angiver gennemsnittet for henholdsvis vurderingen (den vandrette linie) og betydningen (den lodrette linie). NB: Da linierne er gennemsnittet af punkterne, vil de ligge forskelligt fra kort til kort. Af samme grund vil der altid være punkter på begge sider af linierne. Det betyder, at der altid er områder at prioritere - også når alle vurderinger generelt er gode. Dette er en af grundtankerne i arbejdet med kvalitet - der kan altid findes forbedringer. TILPAS OBSERVER OMRÅDE 1 OMRÅDE 2 VEDLIGEHOLD PRIORITER OMRÅDE 1 OMRÅDE 2


Villa Elizabeth i Milazzo til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nCroce Al Promontorio, Milazzo, Italien - Se på kort\nVilla Elizabeth er indrettet til både ferie- og forretningsrejsende og ligger idéelt i Milazzo; én af byens mest populære beliggenheder. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nNyd et væld af uforlignelige servicetilbud og bekvemmeligheder på dette hotel i Milazzo. Hotellet tilbyder sine gæster adgang til et stort udvalg af servicetilbud, som lufthavnstransport, grillfaciliteter, biludlejning, cykeludlejning.\nHotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde skrivebord, altan/terrasse, fjernsyn LCD-/plasmaskærm, dvd-/cd-afspiller, køleskab. Hotellet tilbyder fantastiske faciliteter inklusive dykning, fiskeri, bordtennis, have, vandsport (ikke-motoriseret), der vil hjælpe dig med at slappe af efter en begivenhedsrig dag i byen. Uanset hvilket formål din rejse har, så er Villa Elizabeth et fremragende valg, når du er i Milazzo.


Entreprenør Bogø By: Få 3 gode tilbud fra entreprenører i Bogø By\nEntreprenør Bogø By\nEntreprenører i Bogø By\nVi giver dig overblik over entreprenører, som kan udføre entreprenør-arbejde i Bogø By. Denne oversigt gør det hurtigt og nemt for dig at finde en entreprenør, hvis du har brug for professionel hjælp til fx et byggeprojekt i Bogø By. Du kan også prøve at indhente 3 tilbud fra 3Byggetilbud, som vi reklamerer for.\nTelefon: 55 89 42 51\nEn entreprenør i Bogø By kan hjælpe med dit byggeprojekt\nVil du gerne have et godt tilbud fra en entreprenør i Bogø By? Eller er du usikker på, hvad det skal koste at engagere et entreprenørfirma til din byggeopgave? Så kan du benytte dig af muligheden for at indhente 3 tilbud helt gratis og uforpligtende. Du er velkommen til at takke nej til tilbuddene, hvis du fx synes, at entreprenørens pris er for høj, eller tilbuddet på anden vis ikke lever op til dine forventninger.\nSkal du i gang med at bygge nyt hus i Bogø By, kan en entreprenør stå for hele projektet eller dele af det alt afhængig af, hvordan du som bygherre ønsker at udbyde opgaven. Ønsker du en totalentreprise, kan entreprenøren stå for hele byggeriet lige fra økonomi til indhentning af byggetilladelse til udførsel af arbejdet til overholdelse af tidsplanen.\nOvervej en totalentreprenør i Bogø By hvis du skal bygge nyt hus\nDu slipper selvfølgelig for mange bekymringer, hvis du lader en totalentreprenør i Bogø By tage sig af praktiske opgaver som jordbundsundersøgelse, byggemodning, etablering af kloak, vand og el, gravearbejde, støbning af fundament, tømrerarbejde, murerarbejde, taglægning og så videre.\nFind en dygtig entreprenør i Bogø By\nNår du ansætter en dygtig entreprenør, kan du have ro i sindet, mens byggeprojektet står på. Pris spiller ofte også en rolle, når man starter et byggeri, så derfor kan det være en god idé at indhente tilbud fra flere forskellige entreprenørfirmaer i Bogø By. Det kan du gøre nemt og hurtigt på nettet.\nFordelen ved at indhente 3 tilbud fra entreprenører i Bogø By på nettet er, at du kun skal sende din forespørgsel af sted én gang. Du slipper for at bruge tid på at kontakte flere forskellige entreprenører, hvor af nogle helt sikkert har specialiseret sig i en bestemt type entreprise fx for det offentlige eller for bestemte firmaer.\nI løbet af 3 hverdage vil du modtage 3 tilbud fra lokale entreprenører, som har erfaring med den type byggeopgave, som du udbyder. Det er helt uforpligtende for dig, så det står dig frit for at takke nej til tilbuddene, hvis du ikke synes, det er billigt nok – men forhåbentligt har du fået et indblik i, hvad det vil koste at hyre en entreprenør i Bogø By.\nEntreprenør 24 gør det nemt at finde en entreprenør i Bogø By, som kan hjælpe med dit byggeprojekt.


Aftalen om trivsel og psykisk arbejdsmiljø | Forsikringsforbundet.dk\n9. februar 2012 - 0:00\nI forbindelse med overenskomstforhandlingerne har aftalen om trivsel og psykisk arbejdsmiljø på forsikrings- og pensionsområdet været drøftet. Vi havde en række forslag til forbedringer af aftalen:\nPræcisering af aftalens omfang og indhold, hvilket nu betyder at aftalenteksten lyder:\na) håndteringen af problemer i det psykiske arbejdsmiljø, der skyldes påvirkninger på arbejdspladsen, og som kan føre til psykisk helbredsforringelse.\nb) drøftelse af tiltag, der kan afbøde og forebygge eventuelle problemer indenfor psykisk arbejdsmiljø\nc) drøftelse af tiltag, der kan øge produktivitet, arbejdsglæde, trivsel samt forbedre det psykiske arbejdsmiljø.\nVi havde også et ønske om en større vilje fra ledelsesside, til at tage et forpligtigende initiativ, hvis det af en eller anden grund er svært at få psykisk arbejdsmiljø på dagsorden i SU. Det er kun delvist lykkedes, da aftalen nu indskærper at begge parter skal efterleve den forplitigelse:\nSelskabet har pligt til at overholde arbejdsmiljølovens bestemmelser på det psykosociale område, endvidere har både ledelsen og medarbejderrepræsentanterne pligt til at tage initiativ til drøftelserne om trivsel og psykisk arbejdsmiljø.\nDet er ikke store landvindinger, men det er vores opfattelse, at det vil medvirke til at give arbejdet med trivsel og psykisk arbejdsmiljø et løft i den rigtige retning. Nu kan vi med god grund forvente at psykisk arbejdsmiljø er et fast og forberedt punkt på dagsorden på fremtidens SU-møder.


Nu brænder de skove, som skulle kompensere for firmaernes CO2-udledning | Danwatch\nI USA har de enorme skovbrande nu ramt plantager, som Microsoft og oliegiganten BP har opkøbt for at opveje deres kulstofudledning. Brandene er et af flere tegn på, at kompensation ikke er et holdbart middel mod klimaforandringerne, siger kritikere.\nEn brandmand i de voldsomme skovbrande, der hærgede Californien i 2020. Sidste års skovbrande i USA var de mest ødelæggende nogensinde. I år risikerer rekorden at blive slået.\nJosh Edelson / Ritzau Scanpix\nDet bliver mere og mere populært for virksomheder at kompensere for deres CO2-udledninger ved at investere i skovprojekter. Men projekterne kan være risikofyldte, og genopretning af skovområder kan ikke erstatte, at virksomheder nedbringer deres kulstofudledninger, advarer forskere og klimaorganisationer.\nBranche: Energi, Fødevarer, Investeringer, Tømmer\nVirksomheder: BP, Microsoft\nI øjeblikket raser voldsomme skovbrande i både Sydeuropa, Tyrkiet, Libanon, og Nordamerika. Hvor sidste års brande på USA’s vestkyst var de mest ødelæggende nogensinde, kan 2021 meget vel ende med at blive værre, lyder eksperters dystre forudsigelse.\nSamtidig er de rekordstore brande nu begyndt at fortære nogle af de skovarealer, som er opkøbt af verdens største virksomheder for at kompensere for deres udledninger af CO2.\nI Oregon og Washington har den såkaldte Bootleg Brand siden starten af juli opslugt et område på størrelse med Lolland og Falster, og her står skov-projekter, som blandt andre Microsoft og BP har købt sig ind i, nu i flammer.\n“Vi har købt kompensation i skove, som nu brænder”, konstaterer Elizabeth Willmott, Microsofts ansvarlige for deres program for kulstof, ifølge Financial Times.\nKan ikke kompensere forbrænding\nLigesom tusindvis af andre virksomheder har Microsoft og BP opkøbt skovarealer med tanke på at kompensere og ’opveje’ den CO2, de selv udleder. Kompensationen er blandt andet nødvendig for virksomheder, der hævder at have “klimaneutral” produktion, selvom de stadig har store kulstofudledninger.\nMen de nuværende skovbrande er bevis for, at klimakompensation er en uholdbar vej frem, lyder det fra en række eksperter og klimaorganisationer.\n“Afbrændingen af CO2-kompensationsprojekter er endnu et tegn på de risici, som virksomheder tager, når de beslutter sig for at opveje deres udledninger i stedet for at investere i mere langsigtede løsninger for at nedbringe deres kulstofudledning”, siger blandt andet Gilles Dufrasne, der er policy-ansvarlig i NGO’en Carbon Market Watch.\n“Det er helt afgørende at beskytte skovene, men det er forfejlet at tro, at kulstof lagret i træer på en eller anden måde kan kompensere for virkningerne af at forbrænde fossile brændstoffer”, siger Gilles Dufrasne til Danwatch.\nVerdens største klimasyndere\nKlimakompensation regnes som regel i tons CO2, som enten optages af planter eller slet ikke udledes, og projekter med at plante eller beskytte træer er særligt populære, ikke mindst hos nogle af verdens største virksomheder – og nogle af verdens største klimasyndere.\nBP, tidligere kendt som British Petroleum, har med løfter om klimaneutralitet i 2050 blandt andet opkøbt aktiemajoriteten i USA’s største forhandler af skovbaseret CO2-kompensation.\nIfølge et studie fra 2017 er virksomheden på en 11. plads over de af verdens virksomheder, der har udledt allermest CO2 fra 1988 til 2015.\nFordi skove er sårbare over for skovbrande såvel som storme og uvejr, resererver firmaerne, der udbyder skovarealer til CO2-kompensation, også dele af skovene til at være såkaldte “buffer-områder”. De dele af skovene kan ikke opkøbes som kompensation men skal være en forsikring i tilfælde af, at andet kompensationsskov beskadiges.\nOrdet ‘kompensation’ bør slettes fra vores ordforråd i den her sammenhæng. Man bør simpelthen ikke kunne sige, at man kompenserer, fordi det risikerer at blive en sovepude\nIfølge Financial Times udgør buffer-områderne gerne 10-20 procent af de skovarealer, der er tiltænkt CO2-kompensation. Men verdens stigende mængde skovbrande såvel som flere og voldsommere uvejr får nu kritikere til at så tvivl, om det er stort nok til at forhindre, at virksomhedernes kompensation ikke risikerer at gå op i røg.\n“Hvis vi hvert fjerde år får brande som dem, vi havde i 2020, kan det udslette hele bufferpuljen”, siger blandt andet Danny Cullenward, policy-chef i en anden NGO, CarbonPlan til Financial Times.\n‘Kompensation’ bør fjernes fra ordforrådet\nHovedproblemet med CO2-kompensation i skove drejer sig imidlertid ikke bare om, at buffer-områderne er for små. Mere grundlæggende handler det om, at de store virksomheders kompensation for deres udledninger ikke er en holdbar måde at modvirke klimaforandringer på. Det mener Gry Bossen, der er politisk koordinator i Verdens Skove.\n“Ordet ‘kompensation’ bør slettes fra vores ordforråd i den her sammenhæng. Man bør simpelthen ikke kunne sige, at man kompenserer, fordi det risikerer at blive en sovepude”, siger hun.\nBåde forskere og klimaorganisationer vurderer faktisk, at der ikke ville være plads nok på jorden, hvis alle virksomheder skulle kompensere deres CO2-aftryk frem for at nedsætte deres udslip.\n“Selv hvis vi plantede træer alle tilgængelige steder på kloden, ville de pågældende skove ikke kunne optage mere end svarende til en kort tidsperiode på 5-20 års udledninger af fossilt kulstof”, siger Vivian Kvist Johannsen, seniorforsker og sektionsleder for Skov, Natur og Biomasse ved Københavns Universitets Institut for Geovidenskab og Naturforvaltning.\nMen længe inden, man havde fået plantet så mange træer, ville kompensationsskovene komme til at konkurrere med fødevareproduktionen og få fødevarepriserne til at eksplodere, lyder kritikken blandt andet fra flere grønne organisationer og NGO’er som Oxfam International.\nUdover det problem så kan stater og virksomheders klimakompensation grundlæggende ikke standse klimaforandringerne, understreger Gry Bossen.\nIfølge FN’s Klimapanel vil der nemlig stadig blive udledt for meget CO2 til at holde de globale temperaturstigningerne under 1,5 grad, hvis vi sadler fuldstændig om til en mere bæredygtig produktion nu.\nMere skov og kulstofrige økosystemer kan imidlertid optage netop den CO2 og desuden udligne nogle af alle de udledinger, som ikke kan undgås – fra for eksempel visse nødvendige industrier, hospitalsvæsen og infrastruktur.\n“Så vi skal bestemt udnytte det her ekstra optag i skovene! Men hvis alle virksomheder og stater går ud og vil kompensere frem for at skære drastisk ned nu, så er der simpelthen ikke plads i det store regnskab”, siger Gry Bossen.\nBåde Vivian Kvist Johannsen, Gilles Dufrasne og Gry Bossen understreger, at beskyttelse og genetablering af skovområder og andre kulstofrige økosystemer er helt afgørende for en grøn omstilling.\nDerfor er det også positivt, at de store virksomheder nu investerer i skovprojekter, siger Gry Bossen.\n“Det bør bare ikke tælle som ‘kompensation’ i klimaregnskabet,” siger hun.


Spanien 1568. I det bjergrige Andalusien gør den muslimske befolkning, moriskerne, oprør. De er blevet tvunget til at omvende sig til kristendomme og opgive deres kultur, deres jorder og deres værdighed. Den unge morisk Hernando er blandt oprørerne. Han er resultatet af en kristen præsts voldtægt af en ung muslimsk kvinde.\nFor at undgå skammen købte hans morfar en fattig muldyrdriver til morens ægtemand. Stedfaren hader Hernando, og det had får drengen ofte at føle. Ja, med sine blå øjne og mørke hud er han hadet og mistroet af både kristne og muslimer, og fanget mellem to befolkningsgrupper forsøger han at finde sin plads.\nUnder oprøret bliver Hernando vidne til ubeskrivelig grusomhed fra begge parters side. Midt i gruen møder han pigen Fatima med de mørke øjne. Inden længe ved han, at han ikke kun skal kæmpe for sin tro og kultur – også kærligheden kræver krydsede sabelklinger. Og så anklager hans stedfar ham for forrædderi ...\nFatimas hånd er en åndeløs roman om det gode og det onde. Om kærlighed og had, drømme og håb. Det er en stor bog fyldt med historiske detaljer, uforglemmelige personer og en opslugende fortælling.


Tanny Dress Cotton Small Checked – Noellafashion DK\nTanny Dress er ung og frisk i sit udtryk, men kan anvendes af mange aldre grundet sit tidsløse design. Tanny Dress har elastik i ærmegabene og store ærmer, der giver en puf-effekt. Derudover har Tanny Dress lag, hvilket får den til at ligne en nederdel med en strik over. Kjolen knappes i nakken.\nBrug Tanny Dress med jeans for et feminint look eller brug den med bare ben og en strik, der er nem at hoppe ud af alt efter temperaturen.\nElastik i ærmegabene\n1 x Noella Tanny Dress Cotton Small Checked blev tilføjet til kurven


De første skandaler og zombier folder sig ud i Cannes | Information\nBill Murray, Chloë Sevigny og Adam Driver er en sjov og dynamisk trio i Jim Jarmuschs satiriske zombiefilm, ’The Dead Don’t Die’, der tirsdag åbnede filmfestivalen i Cannes. Foto: Universal\nCANNES – The Hollywood Reporter kunne mandag rapportere, at »mæslingefrygt har grebet« filmfestivalen i Cannes. Med 40.000 mennesker fra hele verden samlet på ét sted var der en overhængende fare for, at den epidemi, som gennem det seneste halvandet år har plaget Europa, kunne sprede sig endnu mere, skrev magasinet, der også havde talt med flere amerikanske tilrejsende, som havde skyndt sig at blive vaccineret, inden de skulle til Cannes.\nDagen efter meddelte tilrejsende festivaldeltagere, at taxachaufførerne i Nice ikke bare strejkede, men ligefrem blokerede for busserne til Cannes, hvilket gjorde det noget nær umuligt at nå frem til Croisetten (de velorganiserede franskmænd ved altid, hvor og hvornår de skal strejke, så det har størst mulig effekt).\nSamtidig kom det frem, at amerikanske #MeToo-aktivister havde startet en underskriftindsamling for at få festivalen til at droppe at give en ærespris til den franske skuespillerlegende Alain Delon. Mere end 20.000 mennesker havde onsdag skrevet under i protest mod 83-årige Delon, der selv har indrømmet, at han slår kvinder – han har åbenbart brækket adskillige af sin ekskones ribben – og som ud over at være gode venner med Front National-stifter Jean-Marie Le Pen også har ytret sig både racistisk og homofobisk.\nFrisind og forargelse\nI webmagasinet Indiewire var der dog gode nyheder, som også havde med film at gøre: Redaktør og kritiker Eric Kohn kunne nemlig fortælle, at Kina faktisk viser sig at være et endnu bedre marked for smalle film og arthouse-film end USA. To velanmeldte film, libanesiske Kapernaum og japanske Shoplifters – der vandt store priser i Cannes i 2018 – solgte i Kina billetter for hhv. 12 og 14 mio. dollars, mens de i USA kun solgte for hhv. 1,6 og 3,6 mio. dollars.\nDet er endnu et tegn på, at magtbalancen i den internationale filmbranche er skiftet, og at Hollywood ikke betyder lige så meget økonomisk som tidligere – selv den amerikanske filmindustris egne blockbusters tjener nu flere penge i udlandet, Europa og Asien, end i selve USA.\nOg således blandes kunst og kommercialisme, film og mennesker, frisind og forargelse som sædvanlig i én stor og ikke altid lige køn pærevælling på filmfestivalen i Cannes. Verdenspressens sult i forhold til festivalen er stor, og få steder kan man få historier ud af noget, som ellers ikke fortjener den store opmærksomhed.\nMen tirsdag aften gik det så heldigvis løs med det, som det egentlig handler om: filmene. Festivalens åbningsfilm – og den første konkurrencefilm – er i år amerikanske Jim Jarmuschs zombiekomediedrama The Dead Don’t Die, der har en perlerække af dygtige skuespillere og skæve personligheder på rollelisten: Bill Murray, Tilda Swinton, Adam Driver, Selena Gomez, Rosie Perez, Steve Buscemi, Danny Glover, Chloë Sevigny, Tom Waits, Iggy Pop og RZA.\nDe udenlandske medier har mildest talt ikke taget godt imod filmen, som da heller ikke er blandt Jarmuschs bedste, men som jeg nu fandt ret morsom og, ja, bidsk i sin samfundssatire og angreb på Trump.\n»Det her kommer til at ende skidt,« siger vicesherif Ronnie Peterson (Adam Driver) mere end én gang i løbet af The Dead Don’t Die, og det har han ret i. Sammen med lillebyen Centervilles sherif, Cliff Robertson (Bill Murray), og vicesherif Mindy Morrison (Chloë Sevigny) kæmper Ronnie for at holde de zombier stangen, som pludselig dukker op i byen.\nPå tv taler man om, hvordan fragging på Nord- og Sydpolen har ødelagt klodens rotation, og at det er grunden til, at dagslyset varer længere, end det skal, at dyr og fugle forsvinder, og at de døde vågner op og spiser af de levende.\nPolitikere og såkaldte eksperter benægter dog, at denne rovdrift på klodens ressourcer har noget som helst at gøre med alt det mærkelige, der sker, og på den måde får Jim Jarmusch i løbet af filmen givet klimaskeptikere, ikke mindst i USA, adskillige verbale kindheste. Og der er flere øretæver at hente i filmen, der synes at være født af lige dele frustration og vrede over verdens tilstand.\nSteve Buscemi spiller en xenofobisk bonderøv af en landmand, som render rundt med en rød kasket, hvorpå der ikke står »Make America Great Again«, men »Keep America White Again« – tag dén, Trump! – og da zombierne indtager Centerville gør de præcis det samme, som da de var i live: render rundt med lysende mobiltelefoner i hånden og leder efter wifi eller opsøger den lokale diner for at få en kop kaffe.\nJarmuschs pointe synes at være, at apati, fordomme, ensporet tankegang, forbrugerisme og ligegyldighed over for omverdenen allerede var en indgroet del af deres personlighed og liv, før de døde og siden blev til zombier.\nJim Jarmusch er på ingen måder den første filminstruktør til at bruge zombiefilmen som en politisk platform, og han vedkender sig da også arven fra genrens mester, George Romero, der med sin oprindelige zombietrilogi – Night of the Living Dead, Dawn of the Dead og Day of the Dead – demonstrerede, hvordan man bruger de levende døde til at bedrive civilisationskritik. Dawn of the Dead (1978) foregår f.eks. i et indkøbscenter, som hjemsøges af de levende døde, der kan huske, at her tilbragte de en stor del af deres vågne tilværelse – og brugte alle deres penge.\nMan kan sagtens argumentere for, at The Dead Don’t Die er alt for langsom, at den koketterer med sin skæve humor og absurde historie, og at Jarmuschs pointer er lige lovlig firkantede og bastante. Men Adam Driver, Bill Murray og Chloë Sevigny er et underholdende trekløver, Tilda Swinton er intet mindre end formidabel i rollen som en noget aparte og samuraisværdsvingende bedemand, og filmen er fuld af sjove referencer til andre film.\nSom sagt er det ikke et af instruktørens største værker – på genrefilmfronten er både Way of the Samurai, Dead Man og Only Lovers Left Alive mere vellykkede – men jeg holder altså meget af hans tilbagelænede stil, deadpan-humor og skid-hul-i-hvad-andre-synes-attitude.\nOm filmen så falder i juryens smag, er en anden sag. Til tirsdagens pressemøde med juryen sagde jurypræsident Alejandro González Iñárritu blandt andet, at »vi skal finde den bedste måde at identificere, hvad der rammer os dybest, menneskeligt, følelsesmæssigt, intellektuelt, hvad der provokerer os mest, hvad der foruroliger os mest, hvad der trøster os mest.«\nBagefter satte den mexicanske filmskaber så ord på sin oplevelse af den allestedsnærværende konflikt mellem biograf og streaming, der har hjemsøgt Cannes i flere år, og som blandt andet betyder, at Netflix-film ikke kan deltage i festivalens hovedkonkurrence:\n»Film er født til at blive oplevet i fællesskab. Jeg har intet imod, at man ser film på en telefon, iPad eller computer. Men det er ikke det samme som at opleve den i en biograf. Det ene bør ikke udelukke det andet. Frankrig er en undtagelse, idet de beskytter biografoplevelsen. Cannes er et af de sidste steder i verden, hvor vi kan opleve disse film.«\nThe Dead Don’t Die har dansk premiere senere på året. Mere fra Cannes i den trykte avis, på information.dk og Twitter: @monggaard eller www.festival-cannes.fr.\nBill MurrayAdam DriverJim JarmuschSteve BuscemiTilda Swinton


Queensland, mandag den 24. juli 2000\nHerunder det faktum, at værelserne måske er en kende kølige i de tidlige morgentimer. Det kan jeg naturligvis tilbagevise på det bestemteste.\nDer er blot tale om, at undertegnede er i færd med at demonstrere den handlekraft og brutalitet, som kvinder med lederambitioner beskyldes for ikke at besidde. De samme kvinder beskyldes også ofte for tilbageholdenhed udi lønforhandlinger og stillingsbetegnelser, hvorfor jeg skal anmode om - nej, øjeblikkeligt forlange - højere diæter til mig selv, firmabil samt retten til fra nu af og i al Explorer-fremtid at kalde mig kaptajn-løjtnant.\nJeg forventer derfor, at ekstra stjerner til skuldrene snarest bliver kastet ned med helikopter, for det haster.\nEllers frygter jeg for besætningens loyalitet, og at de vil tage pungen i egen ødsel hånd. Skulle der mod forventning, og mit vidende, fremover tilflyde avisen yderligere klagesang hernede fra, bør den som vanligt affejes som forkælet vås.\nKun stjerner kan rette op på den penible situation, hvor de tre øvrige exploratører simulerer sultbetinget svimmelhed samt kulderystelser for at lægge pres på mig. Teatralske handlinger berører mig naturligvis ikke.\nMine kollegaer har godt af at opleve outbacken, som den er. Og hvad statsradiofoniens udsendte DR-Jesper angår, så er det kun på tide, at han får indblik i, hvordan et fremadstormende og dynamisk medie som Jyllands-Posten håndterer hverdagens udfordringer.\nBortset fra disse krusninger på overfladen, går det selvfølgelig ufatteligt godt hernede i Australien. Jeg forudser, at mine folk takket være min økonomiske påholdenhed snart vil være så tynde, at vi kan nøjes med to senge. En til mig, og en til de tre andre.\nPå forhånd tak for velviljen - og lønforhøjelsen.\nVenlig hilsen kaptajn-løjtnant in spe, K. Elley


Fliser - Byg bæredygtigt\nHvorfor findes der så mange forskellige?!\nFliser viste sig at være lidt en jungle. Går man i et byggemarked, har de en million milliard forskellige fliser! Det kan være svært at lure, hvad forskellen er og hvorfor prisen er så forskellig.\nDa vi gik i Stark for at vælge fliser, fik vi at vide, at prisforskellen skyldes, om de køber meget af den og har den på lager eller det er bestillingsvarer. Det er nok noget af forskellen, men der er også andre ting trods alt.\nTykkelsen: Er ikke i sig selv et kvalitetstegn, men tykkere fliser har normalt en højere brudstyrke\nStyrke: Angiver, hvor meget flisen kan holde til, hvis du taber noget tungt og hårdt på dem. Styrke 4 eller 5 er værd at gå efter\nRetskårne: Dyrere fliser er ofte retskårne. Det betyder, at kanten er skåret til, så kanterne er helt lige og de kan lægges med en fuge på kun 2 mm\nPlane: Skal man lægge fliser i halv-forbandt, er det vigtigt, at fliser er uden krumning. Når de bliver brændt, kan fliser bue – nogen gange en del – og lægger man dem i halvforbandt, vil enden af den ene flise ligge ud for midten af en anden flise. Den krumning fliserne har, bliver på den måde fordoblet. Bliver forskellen for stor, vil man kunne banke sine tæer mod kanten. Det er ikke rart.\nSå der er forskel på billige og dyre fliser. Men om forskellen er relevant, kommer an på, hvordan du gerne vil have lagt dine fliser og om du gerne vil have en smal eller bred fuge mellem dem.\nVi tog ind til Fliseuniverset og faldt over en flise fra Marazzi, der hedder Brooklyn. Den var lige som den skulle være!\nDet er på ingen måde den nemmeste flise at holde! Men den har en dybde og et spil, som vi er helt pjattet med.\nOg at der så er 20-25% genbrugsfliser i, var kun et plus.\nSkal dine fliser ligge i halvforbandt?\nSå skal du være opmærksom på, hvor lige fliserne er! Billige fliser har det med at krummere mere og det betyder noget, når de skal ligge i halvforbandt.\nForstil dig, at der er 5 mm forskel fra kant til midten på flisen, der er 60 cm lang. Ligger fliserne i helforbandt – altså uden at ligge forskudt – så gør det ikke noget, for man opdager ikke rigtigt forskellen.\nMen når de ligger i halvforbandt, ligger kanten på en flise ud for midten af en anden. De 5 mm bliver pludselig meget tydelige, for der vil så være en 5 mm forskel mellem de to fliser! Og sådan en kant støder din storetå nemt imod.\nSkal fliserne ligge i halvforbandt? Så husk at tjek, om de krummer!