Forskningsnetværk - Syddansk Universitet\nSDU Om SDU Institutter og centre Institut for Sundhedstjenesteforskning Forskning Sundhedsfremme Forskningsnetværk\nProjektet er et samarbejds – og forskningsprojekt mellem Lektor Annette Aagaard Thuesen, Center for Landdistriktsforskning, Kulturssociologi og Lektor og Forskningsleder Pernille Tanggaard Andersen fra forskningsenheden for Sundhedsfremme, IST.\nPå forkant - med de svageste ældre\nI 2035 vil der i Danmark være over dobbelt så mange ældre borgere over 80 år, som der er i dag. En stor del vil klare sig størstedelen af livet ved egne og de nærmestes ressourcer. Nogle vil blive skrøbelige eller sårbare, og opleve akutte indlæggelser, som kunne være forebygget. Fra forskningsenheden for Sundhedsfremme deltager: Forskningsleder og lektor, ph.d. Pernille Tanggaard Andersen, ptandersen@health.sdu.dk\nNICE-welfare (kun på engelsk)\nNICE Welfare takes up the challenges that relate to the development of inclusive and innovative welfare societies, as they are described in Research2020 and Horizon2020. The project combines fields of research within the social sciences, statistics and medicine that are emphasized as central in both research plans. But NICE Welfare decisively improves the possibility to deliver relevant insights by including and combining research fields from history, culture, philosophy and health, which today are considered crucial to acquire a more thorough understanding of the welfare system and to develop sustainable ideas for societal renewal. Deltager fra forskningsenheden: Lektor Pernillle Tanggaard Andersen, ptandersen@health.sdu.dk\nEIRA Netværk – Evidence in Research and Action - dette link er kun på engelsk\nForskningsenheden er koordinator af EIRA-netværket. EIRA-netværket fungerer som facilitator og brobygger for national, international og global samarbejde og forskning indenfor samarbejde og videndeling mellem forskningsevidens, praksis og policy indenfor folkesundhed og sundhedsfremme.\nEuropean Symposium on Substance Use and Abuse among University Students - dette link er kun på engelsk\nForskningsenheden er repræsenteret i den organiserende gruppe omkring symposium om stofmisbrug blandt universitetsstuderende. Hovedformålet med dette symposium er at lave et program for forskere og andre professionelle/behandlere ved at udveksle forskningsresultater og ’best practices’ vedrørende alkohol og andet stofmisbrug blandt universitetsstuderende med specielt øje på situationen i Europa samt at udvikle fælles forskningsprocedurer.\nThe Nordic Health Promotion Research Network (NHPRN) - dette link er kun på engelsk\nMålet med dette netværk er at forbedre kvalifikationerne for forskning og uddannelse i de nordiske lande. Repræsentanter fra alle de nordiske lande deltager. ’The Nordic School og Public Health’ (NHV –Nordiska högskolan för folkhälsovetenskap) koordinerer netværket og vores forskningsenhed er repræsenteret som formand i metodedelen.\nForskningsenheden deltager aktivt i både styringsgruppen og i læseplanen for kandidatuddannelsen i ’Circumpolar Health and Well-being (MCH)’ ved University of the Arctic.\nPublic Health Genomics (PHGEN) European Network - dette link er kun på engelsk\nForksningsenheden er repræsenteret i PHGEN (Public Health Genomics European Network) og efterfølgeren, et forskningsprojekt, der hedder PHGEN II (se under projekter)\nInternational Collaborative Studies Committee of the International Society of Behavioral Medicine - dette link er kun på engelsk\nEn medarbejder fra forskningsenheden er formand i denne komité.


Longdown Activity Farm (Ashurst, England) - anmeldelser\nFerie i Ashurst\nHoteller i Ashurst\nPakkerejser til Ashurst\nAktiviteter i Ashurst\nAlle hoteller i Ashurst\nAlle restauranter i Ashurst\nRestauranter i nærheden af Longdown Activity Farm\nAlle aktiviteter i Ashurst\nAktiviteter i nærheden af Longdown Activity Farm\nLongdown Activity Farm anmeldelser, Ashurst\nNr. 1 af 3 aktiviteter i Ashurst\nSeværdigheder og vartegn, Natur og parker, Natur- og dyrelivsområder, Gårde Mere\nÅben nu: 10.30 - 14.30\nÅben i dag: 10.30 - 14.30\nAlt hvad du kunne ønske dig af en fantastisk dag ude. Dyr, forlystelser og fodringstider det hele var fantastisk. Personalet var meget venlige og hjælpsomme følt mig meget velkommen\nFantastisk lille seværdighed for alle aldre.\nVi brugte et par timer her i weekenden meget behageligt. Der er masser af parkeringspladser og alle de ansatte er venlige og hjælpsomme. Dyrene er vedligeholdes og det er godt at se små børn at komme helt tæt på gederne, har et godt udvalg af...lette måltider inkl. glutenfri sandwich cafe osv. i kyllinger. Der er baby omklædningsrum og forskellige forlystelser til små børn. Bestemt et besøg værd.Mere\nDet er et super sted at besøge, med små børn. Vi tog afsted med vores 18 måneder gamle barnebarn og han havde en hval af gangen fra når jeg ser på alle de dyr udstillet til at afprøve de trampoliner. Alle dyr kan let blive...set af de små så ikke behov for at være konstant skal vælge dem op til ser ud over muren. Fin lille café, som tilbyder gratis at få varmen babymad mikrobølgeovn. Masser af gratis parkeringspladser lige over vejen ( 2 minutters gang) fra indgangen.Mere\nFantastisk dag ud med familien\nEn god dag ude med familien, så meget at se og gøre. Mens man besøger New Forest med familie besluttede vi at besøge Longdown aktivitet Farm, en god beslutning, fantastisk dag havde af alle. 6 Voksne og 6 børn der spænder fra 22 måneder til...12 år med sjov havde af alle. Rimelig pris, især når man tænker på, hvor meget der er at lave der, vi kom der om formiddagen, og var nogle af de foregående til at tage afsted. Aktiviteter: var blevet anbragt på regelmæssigt i hele dagen, alle er inkluderet i prisen. Børnene var i stand til at fodre geder, en flaske foder baby geder og calfs, tag på en truck tur, holde nogle små kyllingerne, pet baby kaniner, blandt masser af andre ting. Der var en stor legeplads område og med picnic område. Det var ikke noget problem da vi forlod vores frokost i bilen, og derefter at springe ud for at hente det, og så tilbage i igen.Mere\nHænderne på oplevelse vidunderlige\nVi havde forladt meget dårlig New Forest park nede af vejen inden for en time ( et rod ) og stoppede med at forsøge at redde . Nej og om vi ikke sikker på hvorfor, men jeg ville ønske, at vi havde valgt dette fra...begyndelsen. Sikke et dejligt sted hvis du har børn er et must , absolut vidunderlig dag fodre dyrene, spiller, og generelt føler at få en landejendom. Voksne er inkluderet har haft en fantastisk tid butik er godt fyldt op mad rimelig alt i alt en fantastisk dag. TakMere\nSjov eftermiddag ud\nAltid et godt sted at besøge for at underholde min tre år gamle. Hun har en fantastisk sjov fodre ænder, baby geder og kalve. Udefra legeområde og trampoliner er en ekstra bonus. Masser af parkeringspladser og meget let at komme til.\nSikke en skjult perle! Longdown er en af de bedste aktivitet gårde i det sydlige. Vi havde en fantastisk tid, som familie. Børnene nød fodring dyrene. Personalet var meget tålmodig og sikrede, at alt det børn havde en chance på fodring af kalve. Der er...masser af picnic område og børnene kunne få en snack hurtigt genoptages i sjove aktiviteter. Tak til det meget talentfulde dame, der gjorde det ansigtsmaling! Vil helt sikkert vende tilbage snart.Mere\nVi gik så en tur som en børnehave med børn fra 1 år til 4 år gammel. Samlet set den dag var fantastisk selv om der var et par buler i den anden side af vejen. Den første gang var da det kom til fodring...af geder vi fik afvist som børnene var alt for ung, da vi klagede vi fik at vide, at de ikke var og fik lov til at gøre det, hvis de var overvåget. Vi er kommet ind sammen med alle de andre aktiviteter og i betragtning af, at der var 22 børn og 11 voksne personalet var mere end imødekommende. Traktoren blev ikke kørte den dag, vi gik der var en skam men vi har brugt mere tid på den indendørs legeplads som børnene nød og det gjorde da det var så sikkert, så vi voksne. Det var rart for dem til at rumme en stor gruppe, og vil helt sikkert vende tilbage, så børnene elskede det, der er vigtigst. Selv om vejret er dårligt, at der er stadig meget at tage på indendøre, bare betyder, at du kan få lidt vådt går fra bygning til bygningMere\nSouthamptonUK, Owner hos Longdown Activity Farm, svarede på denne anmeldelseSvarede d. 25. maj 2017\nJeg har besøgt på min 30-års fødselsdag med min fire år gamle søn og familie. Jeg var ude af stand til at printe mit billet, men personalet var fantastisk, Bryan sendte kan løse det og damerne i receptionen var dejligt. Meget imødekommende og forklarede om...begivenhederne på i løbet af dagen meget nøje. Solen skinnede og der var masser af picnic-områder og bænke. Så meget at gøre hele dagen. Vi tog ud på traktoren tur der var lidt 'behåret' (ujævn vej) men rigtig god og sjov selv for min 70 år gamle far og 64 årige mor. Min søn havde hver aktivitet, godt træt kalve, baby geder, havde hænderne på oplevelser med alle de dyr i løbet af dagen og selvom det var meget travlt han var i stand til at gøre hver aktivitet og grundigt elskede det. Hele familien syntes, at det var en meget afslappet, dejlig dag. Tak.Mere\nDejlig for alle aldre, at være i stand til at fodre og godt klare det baby dyr gjorde min datters dag. Vi boede der i omkring 4 timer, jeg vil sige det var rigelig tid til at gøre alle de planlagte aktiviteter og spørger rundt...på eget tempo.Mere\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Longdown Activity Farm.\nAnden natur og parker, Zoologiske haver, Legepladser\nHaver, Naturskønne togrejser\nNationalparker, Zoologiske haver


RØDBY. Vandløbsr egulativ. Vandløb nr.: ( 19 TSV) for. 9. apr il 200 I. Fruegade7 4970R9dby. Rødby Kommune. Tlf S Fax - PDF\nDownload "RØDBY. Vandløbsr egulativ. Vandløb nr.: ( 19 TSV) for. 9. apr il 200 I. Fruegade7 4970R9dby. Rødby Kommune. Tlf S Fax"\n1 RØDBY for Vandløb nr.: ( 19 TSV) R dby Kommune Fruegade7 4970R9dby Tlf S Fax Vandløbsr egulativ 9. apr il 200 I\n2 Indholdsfortegnelse Vandløb nr ( 19 TSV) I. Grundlag fo r regulativ 2. Beskrivelse af vandløb. I 3. Vandløbets skikkelse og dimension. I 3. 1 Stationering I 3.2 Dimensionering I 3.3 Skikkelse og dimension 2 4. Bygværker 3 5. Administrative bestemmelser 3 6. Bestemmelser om sejlads 3 7. Bredejerforhold 3 8. Vedligeholdelse 3 9. Tilsyn 3 I 0. Revision 3 I I. Regulativets ikrafttrædelse 3 Redegørelse 4 Bilag I Oversigtskort\n3 I. Grundlag for regulativet Vandløbet er optaget som offentlig vandløb i. Vandløbet Regulativet er udarbejdet på grundlag af: -Regulering af vandløbet, kendelse afsagt af sognerådet 26. januar Regulativ for sognevandløb nr. 19, godkendt af Tirsted-Skørringe Vejleby Sogneråd 15. december lndmåling af vandløbet foråret Standard regulativ for vandløb i vedtaget 16. marts Dette regulativ erstatter tidligere regulativer og kendelser for vandløbet. 2. Beskrivelse af vandløbet. Vandløbet er optaget som offentlig vandløb fra punkt 0, 80 cm brønd i skellet mellem matrikel 5a, 6a og 4e Gerringe Viet. Herfra løber vandløbet 369 meter i vestlig retning mellem matrikel 3a, 4e og 5a til det falder ud i kommune vandløb (I 0 TSV). Forløb Vandløbets længde udgør: 369 meter i som alle er rørlagte. Længde Med hensyn til vandløbets nærmere beliggenhed henvises til oversigtskortet (se bilag I). 3. Vandløbets skikkelse og dimension 3.1 Stationering Vandløbets stationering svarer til afstanden fra begyndelsespunktet i meter. 3.2 Dimensioner Vandløbet er rørlagt på hele sin strækning. Stationering Dimensioner Vandløbets dimensioner fremgår af nedstående skema (3.3). De anførte koter er knyttet til Dansk Normal Nul (DNN). side I\n4 3.3 Vandløbets skikkelse og dimension Station Afstand fra 0 Bundkote Bundbredde/ rørdimension Fald Anlæg Anmærkning (K): Kommunalt m m (DNN) 0-0, , ,40 4. Bygværker 4.1 Broer og overkørsler Ingen cm %0 024 I cm brønd I meter brønd Udløb (10 TSV) side 2\n5 5 Administrative bestemmelser Vandløbet administreres som beskrevet i standardregulativet for kommunale vandløb i afsnit 4. 6 Bestemmelser om sejlads Sejlads er ikke tilladt jf. standardregulativets afsnit 7 7 Bredejerforhold Forhold der skal iagttages, er anført i standardregulativet for kommunale vandløb i afsnit 5. 8 Vedligeholdelse Vandløbet vedligeholdes i henhold til standardregulativet for kommunale vandløb i afsnit 6. Administrative bestemmelser Sejlads Bredejerforhold Vedligeholdelse Der er for vandløbet ingen fast termin for oprensning. Vandløbet oprenses jævnfør standardregulativet for kommunale vandløb i Rødby Kommune afsnit 6.6 når vandløbsmyndigheden finder det påkrævet. Vandløbet er i Regionplanen for vandløb, søer og kystvande i Storstrøms Amt Målsat "C': afledning af vand 9 Tilsyn fører tilsyn med vandløbet jævnfør standardregulativet for Kommunale vandløb i afsnit Revision Dette regulativ revideres inden udgangen af 20 I 0. I I Regulativets ikrafttrædelse Dette regulativ har været bekendtgjort og fremlagt til gennemsyn i 8 uger med adgang til at indgive eventuelle indsigelser og ændringsforslag inden den Målsætning Tilsyn Revision Ikrafttrædelse Ved indsigelsesfristens udløb var der indkommet indsigelser/bemærkninger til regulativets indhold og udformning... Regulativet er herefter endeligt vedtaget af Rødby Byråd den side 3\n6 Redegørelse for kommunalvandløb (tidligere 19 TSV) I. Grundlag for regulativet I det følgende er der redegjort for planer og andet, som har dannet grundlag for regulativet. 2. Sektorplaner Grundlag Sektorplaner Regionplan Oplandet til vandløbet er i regionplanen udlagt som landzone. Der er i planen udlagt følgende områder, der berører vandløbet. Vandindvindingsplan I regionplanen om grundvandsbeskyttelse og vandindvinding er vandløbet ikke beliggende i områder med særlig drikkevandsinteresse. Fredningsplaner Oplandet til vandløbet er ikke omfattet af særlige fredningsmæssige beskyttelsesområder. lordbrugsinteresser Oplandet omkring vandløbet er i regionplanen udpeget som særligt værdifuldt landbrugsområde. Spildevandsplan I spildevandsplan for februar 1987 fremgår, at der alene er tilløb fra spredt bebyggelse. 3. Øvrige forhold Vandløbet er målsat C i recipientkvalitetsplanen. Øvrige forhold side 4\n7 "... vret. >. ~ ' '- " ~.... -:.. " :..... " :.-..;.. -- :.."... ~.. "'' ' 8 I... ".""." Rørlagt ØBO vandt : ---- l 1:25000,1 cm.= 250 m. ' ---- ~ ~ «.~ ", 0 o 250m I RIDBY KOMMUNE Kortudsnit af : (19 TSV) 'Plan: I Udskrevet den : Målforhold : 1:25000, 1 cm m. FrutGad R dby Tlf.: M 6101 OD fu..:s.tti10191\n8 Standardregulativ RØDBY ''A - del'' For offentlige vandløb i Marts 1998\n9 "... Indholdsfortegnelse ø Bilagsfortegnelse I. Grundlag for regulativet 2. Betegnelse af vandløbene 3. Vandløbenes dimensioner 4. Administrative bestemmelser 4.1 Administration 4.2 Bygværker 5. Bredejerforhold 5.1 Bræmmer 5.2 Arbejdsarealer og overkørsler 5.3 Hegn i forbindelse med løsdrift 5.4 Ændringer i vandløbenes tilstand 5.5 Forurening af vandløbene 5.6 Kreaturvanding og vandindvinding 5.7 Drænudløb 5.8 Beskadigelse og påbud 5.9 Straf 6. Vedligeholdelse 6. 1 Ansvarlig for vedligeholdelse 6.2 Målsætning for vandløbene 6.3 Hensigten med vedligeholdelsen 6.4 Oprensning 6.5 Bredvegetation 6.6 Rørlagte strækninger 6.7 Fordeling af ulemper 6.8 Udbedring af bygværker og skråningssikring 6.9 Klager vedrørende vandløbets vedligeholdelse 7. Bestemmelser om sejlads 8. Tilsyn 9. Revision I 0. Regulativets ikrafttræden Marts 1998\n10 Bilagsfortegnelse ø : "'. '\_. I Bilag Redegørelse Betnegnelse af vandløb..2 ~...:. 1 Marts 1998\n11 I. Grundlag for dette standardregulativ Formålet med dette standardregulativ er at fastlægge vedligeholdelsespraksis og øvrige generelle almindelige bestemmelser for kommunevandløbene i. Selve regulativudarbejdelsen for de enkelte vandløb deles i to dele. En del, hvor de generelle forhold behandles: "A-delen", hvor bestemmelserne er identiske med de bestemmelser, som er beskrevet i dette standardregulativ. Den anden del af regulativudarbejdelsen, hvori de enkelte vandløbs placering, fysiske udstrækning, opmåling og andre individuelle forhold behandles benævnes: "B-delen" og udarbejdes særskilt for hvert enkelt vandløb eller vandløbssystem. Denne procedure stemmer overens med Miljøstyrelsens retningslinier på området, jvf. Miljøstyrelsens notat af 26 august Standardregulativet er udarbejdet i henhold til : Formål ø Grundlag Lovbekendtgørelse nr. 404 af 19 maj 1992 om vandløb. Bekendtgørelse om klassifikation og registrering af vandløb og om regulativer nr. 49 af I 5 feb med senere ændring ved bekendtgørelse nr 569 af I. juli Regionplanen for Storstrøms Amt Betegnelse af vandløbene, som regulativet er gældende for Bestemmelserne i dette regulativ er gældende for alle offentlige vandløb i. Fortegnelse over alle offentlige vandløb i Rødby Kommune findes i bilag 2. Dog kan bestemmelserne i dette regulativ fraviges, såfremt det tydeligt fremgår af regulativet (B-delen) for det enkelte vandløb. Bestemmelsernes omfang Fravigelser 3. Vandløbenes dimensioner Vandløb med eksisterende regulativer/kendelser. Vandløb, der jvf. eksisterende regulativer eller kendelser har godkendte geometriske mål (bundbredde, bundkote, fald og skråningsanlæg), vedligeholdes således, at disse ikke ændres. Vandløb uden regulativer/kendelser. For vandløb, der ikke har regulativ, anvendeligt regulativ eller kendelser med godkendte geometriske mål sker vedligeholdelsen således at der ikke ændres i den nuværende geometri i vandløbet. Når der for disse vandløb er udarbejdet detailregulativ, overgår disse til afsnit 3.1. Vedligeholdelse og dimensioner Vandl øb uden regulativ 4. Administrative bestemmelser Administration Vandløbene administreres af Rødby Byråd, som er vandløbsmyndighed. Omkostningerne ved vandløbenes vedligeholdelse - undtagen hel eller delvis fornyelse af rørlagte strækninger - påhviler Myndighed Ved I igeholdelses omkostninger Marts I 99B side I\n12 4.2 vandløbsmyndigheden, dog således, at særydelser og særbidrag fastsat ved forlig eller kendelser, fortsat er gældende. I tilfælde af hel eller delvis omlægning af rørledninger behandles sagen af vandløbsmyndigheden som en reguleringssag efter vandløbslovens kap. 6. Vandløb og bygværker vedligeholdes således, at gamle gældende regulativer og kendelser overholdes, indtil B-delen for de enkelte vandløb er udfærdiget og vedtaget. Bygværker Bygværker, såsom styrt, stryg og skråningsanlæg m.v" der er udført af hensyn til vandløbet, vedligeholdes som dele af vandløbet. ø Regulering Vedligeholdelse Vedligeholdelse.,' Vedligeholdelsen af de øvrige bygværker - såsom broer, stemmeværker, overkørsler og vandingsanlæg, påhviler de respektive ejere eller brugere. Ejerne eller brugerne har pligt til at optage den slam, grøde m.v., der samler sig ved bygværkerne, jvf. vandløbslovens 27 stk. 4. Ejerpligter Bygværker, der ikke vedligeholdes forsvarligt, kan fjernes eller istandsættes på vandløbsmyndighedens foranstaltning og på ejerens bekostning jvf. vandløbslovens 54. Enhver ændring ~f bygværker skal godkendes af vandløbsmyndigheden, jvf. 47 i vandløbsloven. 5. Bredejerforhold Andre forhold.. _ 5. 1 Bræmmer og beplantning Dyrkning, jordbehandling, plantning, terrænændring, anbringelse af hegn (dog 5.3) og opførsel af bygværker må i landzone ikke foretages i en 2 meter bred bræmme langs naturlige eller i regionplanen højt målsatte vandløb jævnfør vandløbslovens 69 stk. I. Ingen må foretage beplantning, så nær rørlagte strækninger af vandløb, at der kan være fare for, at rørledninger beskadiges eller tilstoppes. Bræmmer Rørlagte vandløb og beplantning Bredejerne påbydes at bevare skyggegivende vegetation langs alle vandløbene indtil 2 meter fra øverste kant. Vegetation Eventuelle udgifter til vedligeholdelse eller supplerende beplantning, som vandløbsmyndigheden finder nødvendig, påhvile.r vandløbsmyndigheden. I tilfælde af, at visse dele af beplantningen er til hindring for nødvendig vedligeholdelse (herunder maskinel vedligeholdelse) af vandløbene, kan vandløbsmyndigheden foretage den nødvendige udtynding/fjernelse. Udgifter ved beplantning 5.2 Arbejdsarealer og overkørsler ved udløb Ejere, hvis ejendomme grænser op til vandløbene, og eventuelle brugere af samme arealer er pligtige til at tåle de nød- Vedligeholdelsesarbejder Maru 1998 side 2\n13 vendige vedligeholdelsesarbejders udførelse og eventuelle gener i den forbindelse. Vedligeholdelsesarbejdet indbefatter også bl.a. transport af mater.ialer og maskiner samt disses arbejde langs eller på vandløbenes bredder. Det nødvendige arbejdsareal er en zone langs vandløbene på normalt op til 8.meter målt fra vandløbenes øverste kant. I sjældne tilfælde kan der være behov for større arbejdsareal Bygninger, bygværker, faste hegn, beplantninger, udgravninger og lignende faste anlæg, må af hensyn til vedligeholdelsesarbejdet ikke uden vandløbsmyndighedens tilladelse anbringes nærmere øverste vandløbskant end 8 meter, og for rørlagte strækninger ikke nærmere end 2 meter fra ledningens midte. I forbindelse med nye tilløb og tilløb, der reguleres, kan vandmyndigheden forlange, at disse forsynes med en overkørsel med mindst 5 meters ovenbredde ved udløbet af hensyn til transport af det materiel, der anvendes til vandløbenes vedligeholdelse. Hegn i forbindelse med løsdrift. Arealer, som grænser op til vandløbene, må ikke uden vandløbsmyndighedens tilladelse benyttes til løsdrift, med mindre der opsættes og vedligeholdes et forsvarligt hegn langs med og mindst I meter fra øverste vandløbskant. I tilfælde af at sådanne hegn opsættes, må ejerne dog være indstillet på for egen regning at lade disse hegn fjerne inden vedligeholdelsesarbejdet påbegyndes, såfremt dette er nødvendigt af hensyn til udførelsen af vedligeholdelsesarbejdet. Ændringer i vandløbenes tilstand. Det er ikke tilladt at bortlede vand fra vandløbene, hindre vandets frie løb eller foranledige, at vandstanden i vandløbene ændres. Denne bestemmelse er fastsat i henhold til vandløbslovens 6. Reguleringer, herunder rørlægning af vandløbene og etablering af broer og overkør.sler, må kun finde sted efter vandløbslovens bestemmelser. I det hele taget må ingen uden tilladelse fra vandløbsmyndigheden foretage foranstaltninger ved vandløbene og deres anlæg, således at tilstanden ved disse kommer i strid med bestemmelserne i dette standardregulativ, vandløbsloven, miljøbeskyttelsesloven, naturbeskyttelsesloven eller regionplanen. Forurening af vandløbene Vandløbene må ikke tilføres faste stoffer, affald, haveaffald, spildevand eller andre væsker, der kan forurene vandet eller foranledige aflejringer i vandløbene, jævnfør miljøbeskyttelseslovens bestemmelser. Arbejdsbælter Overkørsel v. nyetablering Tilladelse til løsdrift Vandets frie løb Regulering Tilladelse til foranstaltninger Forurening Marts 1998 side 3\n14 Marts 1998 side 4\n15 Vedligeholdelse ~ :..! 6.1 Ansvarlige for vedligeholdelsen Vandløbene og beplantning på skråninger og bræmmer vedligeholdes af vandløbsr.nyndigheden. Vandløbsmyndigheden afgør, om vedligeholdelsen skal udføres i entreprise eller ved egen foranstaltning. 6.2 Målsætning for vandløbene Vandløbene er i henhold til Regionsplanen for vandløb, søer og kystvande i Storstrøms Amt målsat "C"; afledning afvand, undtagen Mellemnorskanalen, der er målsat "B3"; karpefiskevand. Myndighed Målsætning 6.3 Hensigten med vedligeholdelsen Vandløbsmyndigheden har, med udgangspunkt i nærværende regulativs redegørelse (Bilag I), besluttet, at vedligeholdelsen af de enkelte vandløbsstrækninger skal udføres således, at vandløbenes fysiske tilstand er i overensstemmelse med oven- : nævnte målsætninger. Ved vandløbenes vedligeholdelse forstås de fysiske indgreb, der foretages i vandløbene for at sikre vandføringsevnen (vandføringsevnen vurderes/beregnes/fastlægges ud fra vandløbets teoretisk geometriske skikkelse, dvs. efter dynamiske principper). Vandløbsmyndigheden har som konsekvens heraf besluttet nedenstående vedligeholdelsesprincipper: Hensigt Vandføring Konsekvens -. ;./ 6.4 Oprensning Oprensning af bundmateriale udføres i perioden I. august til 15. december, hvis vandløbenes profil nødvendiggør dette. Oprensning skal ske, når bunden er I 0 cm over regulativmæssig bundkote. På vandløbsstrækninger, hvor den faktiske bundbredde overskrider den reglativmæssige, udføres oprensningen i en strømrende svarende til den regulativmæssige bundbredde. Ved oprensning fjernes sand, slam og mudderaflejringer, hvorimod oprensning af grus og sten skal undgås. Hvor det er muligt, udføres den nødvendige oprensning skånsomt med maskine. 6.5 Bred- og skråningsvegetation Bredvegetationen skal forblive uslået, undtagen ved nedennævnte forhold: Der kan foretages slåning i hele sommerperioden som led i plejen af nyetableret skyggegivende vegetation. Bundoprensning Strømrende Skånsom vedligeholdelse Bredder/bræmmer Der må foretages pleje af træer og buske i vandløbsprofilet, under hensyn til den grøde begrænsende effekt i vandløbene. Marts 1998 side 5\n16 , Skråningsanlæggene i vandløbsprofilerne slås maskinelt i perioden fra I. september til 31. oktober. Rørlagte strækninger Vedligeholdelse af rørjagte vandløbsstrækninger udføres normalt kun, når vandløbsmyndigheden finder det påkrævet. Tilgængelige brønde og sandfang kontrolleres mindst I gang årligt og oprenses efter behov for at fo rebygge videre transport af sand. Ulempefordeling. Ved tilrettelæggelse skal ulemper, som ejer og bruger skal tåle, jvf. vandløbslovens 28, søges fordelt ligeligt på begge sider af vandløbet. På strækninger hvor der er generende beplantning, vil fyld m.m. søges optaget på modsatte bred. Den afskårne grøde- og kantvegetation skal såvidt muligt optages fra vandløbet, efterhånden som den afskæres. På strækninger, hvor det ikke er muligt at opsamle grøden, efterhånden som den afskæres, kan man lade grøden drive frit med strømmen og opsamle den på hensigtsmæssige steder. Såfremt man vælger at lade den afskårne grøde drive med strømmen til opsamling, skal den opsamlede grøde på vandløbsmyndighedens foranledning transporteres bort fra vandløbets nærhed senest 24 timer efter opsamling. Det fyld m.v., som fremkomme r ved vandløbets regulativmæssige vedligeholdelse, er brugerne af de tilstødende jorder pligtige til at fjerne mindst 5 meter fra vandløbets kant, og sprede i et ikke over I 0 cm tykt lag inden hvert års I. maj. Det påhviler den enkelte ejer eller bruger selv at undersøge, om der er oplagt fyld, som skal fjernes eller spredes. Undlader en ejer eller bruger at fjerne eller sprede fyldet, kan vandløbsmyndigheden med 2 ugers skriftlig varsel til ejeren eller brugeren lade arbejdet udføre på den pågældendes bekostning. U dbedring af bygvær ker og skråningssikring Udbedring af bygværker og skråningssikringer foretages fortrinsvis i perioden marts - april eller september - oktober. Klager vedrørende vandløbet s vedligeholdelse Lo dsejere, brugere eller andre med interesse i vandløbet, der måtte finde vandløbets vedligeholdelsestilstand eller specielle forhold vedrørende vandløbet utilfredsstillende, kan rette henvendelse til vandløbsmyndigheden. ø Skråningsanlæg Rø rlagte vandløb Fordeling Fjernelse af fyld Periode Klage over vedligeholdelse Marts 1998 side 6\n17 ."..... " ' 7. Bestemmelser om sejlads Langt de fleste vandløb er så små, at de ikke kan besejles, derudover er det vanskeligt at sætte en båd i vandet, idet vandløbene er beliggende ca. 1,5-4 m under terræn. Skråningsanlæggene kan derfor let lide skade, og al sejlads forbydes hermed. Vandløbsmyndigheden kan dog meddele dispensation fra ovenstående. 8. Tilsyn Tilsynet med vandløbet udføres på foranledning af vandløbs myndigheden. Vandløbsmyndigheden foretager på begæring offentligt syn over vandløbene i oktober, november og december måned. Lodsejere, brugere, organisationer eller andre, der ønsker at deltage i dette i dette syn, kan træffe nærmere aftale herom med vandløbsmyndigheden. 9. Revision Dette regulativs bestemmelser revideres mindst hvert 12. år første gang d. I. januar 20 I 0. I 0. Regulativets ikrafttræden. Dette standardregulativ har været bekendtgjort og fremlagt til gennemsyn i 8 uger med adgang til at indgive eventuelle indsigelser og ændringsforslag inden den 4. februar Ingen sejllads Dispensation Foranledning Tidspunkt for syn Deltagelse Revision Fremlæggelse ) ~ Ved indsigelsesfristens udløb var der indkommet indsigelser og bemærkninger til regulativets indhold og udformning. Indsigelser vedrørende Regulativet er herefter tilrettet. igt vedtaget af Rødby Byråd på byråds- Ikrafttrædelse Marts 1998 side 7\n18 Bilag I. -? Redegørelse for grundlaget og konsekvenserne af standardregulativet. har udarbejdet en vandløbsplan i 1995, i den forbindelse blev det meget tydeligt, at der manglede et fælles administrationsgrundlag for de offentlige vandløb i kommunen. Derfor er standardregulativet udarbejdet. De endelige regulativer for de kommunale vandløb kommer til at bestå af to dele, denne del kaldet "A-delen" og senere en del kaldet "Bdelen". "A-delen" indeholder bestemmelser om: Fælles grundlag Regulativets bestanddele A-delen Grundlag for regulativet Oversigt over de enkelte offentlige vandløb Generelt om vandløbenes dimensioner Administrative bestemmelser Bredejerforhold Vedligeholdelse Bestemmelser om sejlads Tilsyn Revision Regulativets ikrafttræden "B-dele n" indeholder specifikke bestemmelser for det enkelte vandl øb og eventuelle undtagelser fra "A-dele n", samt B-de len Opmålingsresultater. Regulativer og kendelser fra landvæsenskommissionen m.m. Vandløbets skikkelse, dimensione r og/eller vandføringsevnen Bygværker, beplantning og lignende Vandlø bsregulativ Marts 1998\n19 ',. \_ Vedligeholdelsen for vandløbene skal primært foregå således, at de afvandingsmæssige interesser tilgodeses, jvf. regionplanen. Standardregulativets bestemmelser om vedligeholdelse, vurderes ikke til at ændre væsentligt på vandafledningen. Af hensyn til arbejdsmiljøet forgår den største del af oprensningen med maskine. Marts 1998


Rekordfå trafikdræbte i 2012: Årsagen ligger i Jylland\nNyheder Skrevet af Holger Madsen | 04.02.13 | 14:10\nDet er nye tal fra Vejdirektoratet der viser, at 175 personer sidste år mistede livet på de danske veje.\nDet er slevfølgelig 175 for mange, men det er første gang tallet er under 200, oplyser direktoratet.\nOver de sidste 10 år er antallet af dræbte faldet med 58 procent, og det er især inden for de sidste tre år, at antallet for alvor er faldet.\nKigger man nærmere på faldet viser det sig, at man især skal lede efter svaret i Jylland. Faldet i antallet af dræbte har nemlig været mest markant i Jylland, og en årsag kan være, at der er færre, der kører alt for stærkt på de jyske landeveje.\nI hvert fald viser Vejdirektoratets tal, at der er sket et fald i de højeste hastigheder på landevejene i Jylland.\nVejdirektoratet regner med at 3.610 kom til skade i trafikken sidste år. Dette tal er endnu ikhe helt opgjort. Men det betyder, at der for tilskadekomne har været et fald i antallet på 57 procent over de sidste ti år.\n- Det glæder mig rigtig meget, at udviklingen på dette område bliver ved med at gå den rette vej. Stadig færre mennesker risikerer at miste dem, de holder af i trafikken. Det sparer mange menneskelige omkostninger – og som samfund sparer vi også ressourcer, siger vejdirektør Per Jacobsen fra Vejdirektoratet.


Udlejning af trailere » Lej billige trailere her! »\nHvordan foregår trailer udlejning hos TrailerNord?\nNår du lejer en trailer her hos TrailerNord, så får du brugsretten til en trailer af den ønskede type, og du får også en tydelig instruks om, hvordan, hvornår og hvor traileren skal afleveres.\nDu kan leje en trailer hos os på flere måder. Du kan enten ringe eller skrive til os på mail for at leje en trailer. Umiddelbart kan du ikke leje en trailer ved at lægge en vare i kurven her på webshoppen. Denne del af vores TrailerNord-webshop er nemlig ment som en oversigt over alle vores udlejningstrailere, og du kan se priser og placering for den enkelte trailer ved at klikke ind på den.\nI forhold til det praktiske angående leje af trailer, skal du ringe til os på telefonnummer Tlf. 51 14 52 14 eller skriv til os på mail - info@trailernord.dk\nHvis du gerne vil være fuldt informeret omkring alle lejebetingelserne, før du lejer en trailer hos os, så er det helt ok. Du kan læse vores lejebetingelser her: LEJEBETINGELSER.\nHvad du skal gøre for at kunne leje en trailer hos os\nNår du har aftalt leje af trailer med os, kan du afhente en trailer på det sted, hvor den er placeret, og det er også samme sted den skal afleveres igen.\nDa vi værner om vores udlejningstrailere, forventer vi, at vores kunder/lejere gør det samme. Derfor skal du aflevere traileren i samme stand, som den var i, da du hentede den. Hvis der skulle ske et uheld, hvor traileren bliver skadet, er det dig der skal betale for at få den repareret eller erstattet, hvis den er totalskadet. Det samme gør sig gældende, hvis den bliver væk.\nSom nævnt ovenfor, så forventer vi ikke blot, at du har papirerne i orden, når du lejer en trailer hos os. Det er et krav, at du har lov til at køre med en bestemt type trailer, og at du sørger for, at din bil må trække traileren med last. Vi forventer kort og godt, at du overholder færdselsloven og f.eks. ikke bruger en trailer til at transportere mennesker i.\nGode grunde til at leje en trailer – men du kan også købe en\nHvis du kun har brug for at flytte noget med en trailer en enkelt gang eller to, kan det sagtens betale sig at leje en. Det hjælper vi dig rigtig gerne med. Du betaler enten for hver dag, du lejer traileren, og det kan være en hverdag eller over en weekend. Du skal være opmærksom på, at hvis du overskrider afleveringsfristen, skal du betale per time.\nHar du derimod ofte brug for at fragte noget med trailer, så kan du eventuelt overveje at købe en trailer i stedet for. Vi tilbyder nemlig ikke kun trailer udlejning men også salg af trailere. Vi hjælper dig gerne med at finde ud af, om det bedst kan svare sig at leje eller købe en trailer. Har du spørgsmål? Så tøv ikke med at kontakte os.


Indlands Kaste System | 2021\nIndlands Kaste System\nEn af de ældste skriftlige monumenter af indisk kultur, den Rig Veda, udbringer en salme, der angiver, at brahmanerne optrådte fra guds mund, kom kshatriyas fra guds hænder, vaishyas fra hans lår og sudra opstod fra gudens fødder. Denne beskrivelse har defineret den sociale struktur af det indiske samfund i århundreder fremover. Men senere blev Indien et offer for det samme kastesystem. Kaste systemet begyndte i Vedic Era og på disse tidspunkter havde avancerede ideer, der aldrig dukkede op andre steder i den antikke verden. I det vediske samfund blev hele menneskeheden betragtet som en enkelt organisme i lighed med menneskekroppen. Den måde, hvorpå alle menneskelige organer udfører forskellige funktioner, så har også forskellige dele af samfundet været ansvarlige for visse opgaver som led i en kollektiv sameksistens. Som århundreder gik forbi, blev kaste systemet mere fjernet fra den oprindelige ide. Rig Veda fortæller om udseendet af de første støbte divisioner, da oprindeligt kaster blev kaldt Varna, som oversættes som farve.\nVarnas og Untouchables\nBrahmans tilhørte den højeste cast, iført alle hvide. De var præster og lærde, dygtige med den vediske filosofi. Kshatriyas er krigerne, der bærer den røde farve, og denne kaste arvede mod og adel. Ordet "Kshatriya"blev ikke nævnt i skrifterne, og i stedet for ordet"rajanyaVaishya, den næste kastede, havde en gul farve og var ansvarlig for handel og handel. Den nederste kaste af Sudra, der er identificeret med den sorte farve, er en kaste af arbejdere, der beskæftiger sig med manuel arbejdskraft. Det religiøse hierarki af kaster blev fordelt som følger: Agni, ilden Gud, var patronen til Brahman-kasten. Indra og Varuna, krigs guderne ledede Kshatriyas. Rudra og marinerne afsatte Vaisyas og gud Pushan ledede Sudra-kaste.\nØkonomisk og kulturel betydning\nBrahmans blev tilskrevet at have evnen til åndelig og intellektuel udvikling, og brahmans måtte derfor være mentorer. Kshatriya skulle være værger og administratorer til at opretholde og beskytte ordren i samfundet. Vaishya skal overvåge indholdet af samfundets økonomiske og materielle behov. Og til sidst var Sudras nødt til at tjene samfundet, for at opretholde og udføre hårdt, men nødvendigt, arbejde. Men over tid begyndte de højere kaster at mærke, at det var under deres værdighed at spild deres tid på at tale med Sudras, der ikke havde nogen vedisk viden. Omvendt begyndte også i de højere kaster, med Kshatriyas, der udtrykte utilfredshed over Brahmanerne, som ofte levede i afsondrethed i skoven, og hvis gavn for samfundet var langt mindre end nogen anden kaste. Siden systemet begyndte at opleve nedbrydning, var det uundgåelige resultat taget form i udnyttelsen af et samfunds gruppe over de andre. Derudover kom et andet socialt lag til "kasteløse", som ikke blev betragtet som en del af samfundet, som beskrevet i gamle skrifter. I det moderne Indien tilhører 20 procent af befolkningen en ubesværet kaste, og de fleste af dem skal bo i deres separate ghettoer eller kompleter uden for Sådanne personer må ikke ind i forretninger, offentlige eller medicinske institutioner eller endda bruge offentlig transport.\nHistoriske ændringer og nutidige stat\nDet første alvorlige forsøg på at nedbryde kastesystemet blev lavet af Mughal Emperors regerende i Indien i 17th og 18th Centuries. Disse muslimske kejsere fandt det vanskeligt at blive enige om, at mandlige Brahmans ikke kunne arbejde på markerne eller udføre nogen manuel arbejdskraft, og at kun repræsentanter for Brahmin-kaste kunne binde sig i ægteskab med Brahman-kvinder. Mughal religiøse overbevisninger tillod polygami, og Mughal-herskere i Indien begyndte at fremme omvendelse til islam, som ikke var lastet med modstridende begrænsninger og overbevisninger. Hindus protesterede imod dette og hævdede, at efter de regler, der er fastsat i deres kaste, kan man i det næste liv genfødes som repræsentant for et højere væsen, fremmes til højere respekt og besætte en meget bedre position i samfundet. Men Mughals kritiserede postulatet af manglende evne til at flytte fra en kaste til en anden og hævdede alle menneskers lighed før Den Almægtige Højeste. Dette forklarer dels populariteten og den hurtige udbredelse af islam i det indiske subkontinent. Et andet alvorligt slag på kastesystemet fandt sted under den britiske Raj. De britiske ville bestemme kastes på mange grunde på deres egne vilkår. Folk har forskellige slags kjole, manerer at have på sig, tilstedeværelsen eller fraværet af visse forhold, mærker på panden, hår stilarter, boligtyper, forbrug af visse fødevarer, brug af redskaber og endda deres navne.\nBriterne brugte alle disse til at afgrænse divisioner blandt de indiske folk. At udgøre som medlem af en anden kast var næsten umuligt. Den koloniale magt bevarede manglen på lige muligheder for at påvirke alle kastene, og det skabte yderligere vanskeligheder. Ud over de britiske love i Indien brugte castes deres egne love, uafhængige af ethvert statsforbud af forbud og regler. Dette underliggende systemstyrede sociale, indenlandske og religiøse forhold. Nogle regler var uforanderlige og evige, mens andre var mere flygtige. For eksempel ville hver hindu fra fødsel til død tilhøre hans eller hendes kaste og kunne derfor ikke udføre arbejde uden for deres kaste på den engelske krones vegne, men kun det, der blev tildelt dem fra fødslen. Gennem århundrederne har det indiske sociale klima og Indien selv ændret sig betydeligt. Som følge heraf er antallet af gruppegrupper steget fra de oprindelige fire til flere tusind, hvis vi overvejer undergrupperne. De lavere kaster, Vaishya og Sudra, er stadig de talrige blandt de folkerige. Kombineret repræsenterer medlemmerne af disse to grupper ca. 40 procent af landets befolkning. Den højeste, Brahman, kaste er den mindste, og handler om 8 procent af befolkningen. Krigets kaste, Kshatriya, udgjorde omkring 22 procent, og de uberørte stoffer udgjorde omkring 20 procent af befolkningen. Derudover er Indien berømt for sine eremitter, som kaldes sannyasins. Vilkår for castes gælder ikke for dem.\nVil diskriminationen nogensinde blive sat til ende?\nI moderne tid er det indiske kastesystem blevet mere struktureret, og en række forskellige undergrupper, der hedder Jati, er opstået. Mange udenforobservatører overvejer kasteanlægget et fortid fra fortiden, og er overbeviste om, at det i det moderne Indien ikke fungerer i kaste systemet. Faktisk er det lige modsat. Selv den indiske regering har ikke været i stand til at blive enige om et sådant samfundslag. Opdelingen af samfundet i ulige lag anvendes aktivt i politisk beslutningstagning og under valget, tilføjer kampagnen rettighederne til beskyttelse af visse kaster.


Kennacraig færge - Book Kennacraig færgeoverfart online med AFerry.dk\nBook billige færger til Kennacraig færge med AFerry.dk\nBook alle forende Kennacraig rederier hurtigt og nemt online med AFerry.dk. Denne side indeholder nyttige informationer angående booking af Kennacraig færgeoverfarter, seneste tilbud, fartplaner og adgang til de billigste Kennacraig færgebilletter.\nSammenligning priser for alle forende Kennacraig rederier ved hjælp af ovenstående prissammenligningssystem med priser og tilgængelighed i real-tid. Alternativt kan du booke en Kennacraig færgeoverfart ved hjælp af vores "book via rute" system. Vælg rute og angiv ovrige rejsebetingelser og klik på "Sogning" eller "Find pris" og book en Kennacraig færgeoverfart online med AFerry.dk idag.\nKennacraig - Rutekort


»De hastige klimaforandringer udgør en helt grundlæggende trussel mod klodens eksistens«\nKend din folketingspolitiker: Han var var ung i en politisk brydningstid præget af ungdomsoprøret, Vietnamkrigen og kuppet i Chile. Og han har i mange år arbejdet i fagbevægelsen. I dag er han gruppeformand for Enhedslisten. Du kan komme tættere på Jakob Sølvhøj her.\nJakob Sølvhøj er gruppeformand for Enhedslisten på Christiansborg. Fold sammen\nSøndag d. 15. januar 2017, kl. 09.00\nI dag kan du komme tæt på Enhedslistens gruppeformand, Jakob Sølvhøj.\n»Jeg har det som digteren fra Vangede. Jeg holder af hverdagen. Det er også en god dag, når jeg, som det var tilfældet for nylig, oplever unge fra produktionsskolerne samle sig i fælles protest mod forringelse af skoleydelsen. Der er brug for fællesskab og aktiv handling, hvis der skal skabes politiske forandringer. Og så er det en dejlig dag, når det hjemme lykkes os at få samlet alle vores fire børn og de to børnebørn.«\n»Magtfuldhed er en følelse, jeg foretrækker at være varsom med. Magt har en tendens til at korrumpere og blive til magtfuldkommenhed, hvis man ikke har en ydmyg tilgang til den.«\n»Jeg vil ikke fremhæve særlige idoler, men jeg har i et langt arbejdsliv i fagbevægelsen mødt en del kvinder og mænd, der uegennyttigt - og langt fra de bonede gulve - har taget et kæmpe slid for at sikre bedre vilkår for kollegerne og et mere solidarisk samfund. Det har jeg stor respekt for.«\n4. Hvad gør dig mest rasende?\n»Mit temperament er sjældent til raseri, men jeg afskyr racisme og fremmedhad, og så gør det mig vred, når jeg oplever, at der trampes på mennesker, der i forvejen har et vanskeligt liv. Når dagpengene fjernes fra den arbejdsløse, der ikke kan finde job. Når kontanthjælpen eller førtidspensionen forringes for den, der er sat helt uden for arbejdsmarkedet. Når et menneske med handicap nægtes den støtte og hjælp, der skal til for at sikre en ligeværdig tilværelse. Når et menneske på flugt mødes med mistænksomhed og afvisning.«\n»Så ville jeg formentlig arbejde som sektorformand i fagforbundet FOA, som det var tilfældet, da jeg for halvandet år siden kom i Folketinget.«\n»I den korte tid jeg har siddet i Folketinget, er det sidste vinters hastelovgivning på flygtningeområdet (smykkeloven), der har gjort det stærkeste indtryk på mig. Det var en helt usædvanlig rå og usympatisk lovgivning rettet mod mennesker på flugt fra konflikter og krig. Tager jeg fagpolitikken med, er det den gang, jeg sammen med kolleger i 11. time fik forhandlet en overenskomstaftale med KL på plads i forligsinstitutionen, mindre end et døgn før forbundets medlemmer på daginstitutionerne var blevet kastet ud i en altomfattende lockout. Det havde haft dramatiske og uoverskuelige konsekvenser.«\n»Jeg var ung i en politisk brydningstid, der var præget af ungdomsoprøret, Vietnamkrigen, kuppet i Chile og kampen mod dansk medlemskab af EF. Den tid er jeg præget af, og holdningerne tog vel især form gennem det personlige møde med unge på venstrefløjen, hvor jeg blev aktiv i starten af 70’erne. Jeg er præget af mange års arbejde i fagbevægelsen, og en del læsning af politisk litteratur er det også blevet til. Og så er jeg opdraget i et hjem, der var præget af et humanistisk og demokratisk livssyn, og hvor politik fyldte meget i hverdagen.«\n»Flere kunne komme i betragtning, men jeg vil nævne forfatteren Knuth Beckers store romanserie om Kaj Gøtsches barndom og ungdom. Særligt det andet bind, »Verden venter«, om hans tid på børnehjemmet 'Sjællandsglæde', hvor der er alt andet end glæde, har gjort et uudsletteligt indtryk på mig.«\n9. Hvis du havde 1 mia. kr, hvad ville du så bruge dem på?\n»Dem ville der kunne gøres god brug af mange steder i vores samfund, hvor vi desværre oplever, at velfærden krakelerer og uligheden vokser. Jeg ville bruge pengene på at fjerne kontanthjælpsloftet, 225 reglen og integrationsydelsen, der betyder, at tusindvis af børn skal leve i fattigdom. Det er en uhørt asocial lovgivning, som hurtigst muligt bør rulles tilbage.«\n»Jeg er så heldig, at jeg altid kan falde i søvn.«\n»Det er samlingen af en splittet venstrefløj i det politiske fællesskab i Enhedslisten, som jeg har ydet mit beskedne bidrag til. Det har forandret det politiske landskab og vil gøre det i endnu højere grad i fremtiden. Jeg ser også med særlig glæde tilbage på et stykke pionérarbejde i fagbevægelsen i midten af 70’erne, hvor jeg sammen med andre fagligt aktive var med til at organisere og få overenskomstdækket de mange tusinde ufaglærte på daginstitutionerne, der indtil da havde arbejdet under nærmest daglejerlignende forhold.«\n»Nu bør politikere efter min opfattelse bedømmes på meget andet end deres færdigheder som debattører. Hatten af for gode debattører, men arbejdsomhed, ordentlighed og troværdighed er ikke mindre vigtige egenskaber. Jeg har i min korte tid på Christiansborg mødt og samarbejdet med politikere fra flere partier, som jeg har stor respekt for.«\n»Samfundsmæssige problemer kan være så forskelligartede, at det bliver meningsløst at måle dem op mod hinanden. De hastige klimaforandringer udgør en helt grundlæggende trussel mod klodens eksistens, og er derfor i en kategori for sig. Den voksende ulighed, udstødningen af hundredetusindvis af medborgere fra arbejdsmarkedet og nedbrydningen af velfærden er andre store problemer. Problemerne er komplekse og løsningerne kan ikke meningsfyldt beskrives i en enkelt sætning eller to, men det er en fællesnævner, at mulighederne for at løse dem vanskeliggøres af en kapitalistisk samfundsmodel, hvor jagten på økonomisk fortjeneste går forud for alt andet. Derfor er der brug for en grundlæggende ændring af vores samfund.«\n»Ingen. En forklaring på det kan naturligvis være, at min tid til at begå politiske fejltagelser i Folketinget indtil videre har været kort. En anden forklaring kan være, at Enhedslisten ikke deltager i politiske studehandler. Vi bruger ikke forbedringer for én gruppe til at legitimere forringelser for andre. Det er naturligvis ikke ensbetydende med, at vi ikke gerne omfordeler fra dem, der har meget, til dem der har mindre. Den type omfordeling er der ikke meget af for tiden, men skulle muligheden byde sig, vil det ikke give anledning til ærgrelse.«\n»Jeg synes ikke, jeg kan pege på ét sådant øjeblik. Det at få børn har betydet meget for mit livsperspektiv. Det samme har mødet med min kone, som jeg nu har levet sammen med i halvdelen af mit voksne liv. Og i en helt anden kategori har mødet med mennesker, der inspirerede til det, der blev et langt arbejdsliv i fagbevægelsen og et endnu længere politisk liv på venstrefløjen haft helt afgørende betydning for mit liv.«\n»Bortforklaringer, udenomssnak, politikerfloskler – og fremmedfjendske holdninger.«\n»Mon der er nogen forældre, der ikke har følt et øjebliks angst i en situation, hvor de har mistet deres barn af syne? Ellers er jeg ikke særlig bange af mig og har heller ikke let til bekymring. Man skal ganske vist være af sten, for ikke at være foruroliget over den hastigt fremadskridende ødelæggelse af klodens klima, de brutale krige, der driver millioner af mennesker på flugt, og det yderste højres politiske fremmarch, men jeg både håber og tror, at forandringerne inden for overskuelig tid vil gå den anden vej. Mod et bæredygtigt samfund, der bygger på fællesskab og lighed mellem mennesker.«\nEr Enhedslisten på vej mod et godt forår?\nPolitiet forlænger forbud mod Paludan-demonstrationer: Hans sikkerhed er i fare\nÉn sag har har overskygget alt i Jarlovs ministertid:\n»Der kan meget vel komme mere frem«\nÉn sag har har overskygget alt\ni Jarlovs ministertid: »Der kan\nmeget vel komme mere frem«\nJeg troede ikke mine egne ører, da denne\nmagtfulde person så på mig og udbrød:\n»Jeg er bange for at blive gennemskuet\nsom ét stort blufnummer«\nJeg troede ikke mine egne ører, da denne magtfulde\nperson så på mig og udbrød: »Jeg er bange for at blive\ngennemskuet som ét stort blufnummer«\nTrump blev frikendt for aftalt\nspil. Men med Muellers rapport\ner alt kun blevet mere eksplosivt\nTrump blev frikendt for\naftalt spil. Men med\nMuellers rapport er alt kun\nblevet mere eksplosivt\nTrump udbrød: »Jeg er fucked« – og andre nye detaljer fra Mueller-rapporten\nTrump forsøgte at stoppe Mueller-efterforskningen – men blev reddet af sine egne folk\nPaludans provokationer er blot en\nfremkaldervæske, der kalder dybe\nkulturkonflikter frem til overfladen\nPaludans provokationer er\nblot en fremkaldervæske, der\nkalder dybe kulturkonflikter\nfrem til overfladen\nPodcast: Den danske sang elsker\nog længes efter sommeren\nPodcast: Den danske\nsang elsker og længes


MisserTut, Author at Voksenbasen\nJeg er en helt igennem hjertelig skøn bredmåset kvinde på 35 år. Elsker sex og forkælelse. Jeg nyder at give.. Give en oplevelse af nærvær og følelsen af intimitet hele vejen igennem.\nJeg er IKKE til anal eller sperm i munden.\nHøjde: 160/ vægt: 95\nHusk altid: Jeg svarer aldrig på opkald men sms er fint.\nIkke altid jeg lige svare så snart du skriver- dette betyder altså IKKE at jeg er fake- men at jeg også har et liv ved siden af dette..:)\nMangler du en- til at tage imod dine opkald?\nKunne du godt bruge din tid på lidt andet end at tage imod opkald- for at booke din kalender ud? Så lad mig tage mig […]


Regeringen lukker Ingeniøren ? | Ingeniøren\nRegeringen lukker Ingeniøren ?\nAf Poul-Henning Kamp 19. jan 2013 kl. 14:24 36\nDorte Toft har blogget om hvad det nye medieforlig betyder for Ingeniøren og det ser grimt ud: De 4.6 mio kroner der tildeles i 2013 forsvinder.\nTilsyneladende fordi IDA ejer det hele og er en fagforening.\nJeg færdes ikke meget på redaktionen mere. Som fagmedarbejdere plejede vi at komme forbi hver uge og så hørte man naturligvis noget sladder, men jeg har absolut ingen ide om, eller føling med forholdet imellem Ingeniøren og IDA nu om dage.\nSåledes uhæmmet af utilgængelige fakta, kan jeg godt tillade mig at spekulere og lave lidt hovedregning, baseret på de åbne fakta...\nIDA har et fuldt "opslag", dvs. to sider i hver avis, det koster iflg prislisten 75.000, med 44 aviser om året bliver det til 3.3 mio kr til listepris.\nHvis andre prøvede at købe et fast opslag for år af gangen vil det helt sikkert udløse noget rabat, så lad os kalde det 2 mio kroner.\nIDA har flere gange udtalt at der ikke vil blive givet driftstilskud, om de har skiftet mening siden ved jeg ikke, jeg antager at de ikke har.\nIDA har 88.000 medlemmer, som derfor betaler noget der ligner 25 kr/år for deres "medlemsblad".\nHvis mediestøtten forsvinder og IDA skal dække hullet, bliver det ca. 50 kr/år per medlem ekstra: En tredobling.\nEn avis som Ingeniøren, til under 2 kr per exemplar lyder som et kup i mine ører...\nTil sammenligning koster Tekniq's Eltra f.eks 350kr/år eller 44kr/blad.\nEn anden mulighed var at udbyde f.eks 49% af aktierne som Folkeaktier og på den måde genvinde mediestøtten.\nDet seneste tal jeg kan finde er at aktiekapitalen i 2002 var 16 mio kroner, men intet om stykstørrelsen og kursen er formodenlig temmelig præcist lig 100 med kun en enkelt ejer.\n80.000 aktier af 100 kr stykket ? Det lyder ikke helt uoverkommeligt.\n...måske med undtagelse af generalforsamlingen som helt sikkert ville blive en brokkefest af dimensioner.\nUmiddelbart er jeg fortrøstningsfuld for Ingeniørens fremtid.\nJeg er sikker på at d. Gl. Gl, d. Gl. Nye og d. Nye Gl.Redacteur alle tre har haft blodtrykket oppe og vende over politikernes håndværk og jeg er sikker på at der skal siges nogle alvorsord over forskellige mødeborde, inden løsningen falder på plads.\nMen jeg har meget svært ved at se at vi kan undvære Ingeniøren, ikke mindst i lyset af de politikere vi har her i landet...\nPS: Der mangler også ca. 1.5 mio kroner til at digitalisere hele Ingeniørens gamle papirarkiv.\nvia Bloomberg Quint 14. jan 2022 08:35 45\n#1 Søren Have 19. januar 2013 - 15:29\nFå penge på anden vis\nVi har vel stadig pressefrihed, så det står Ingeniøren frit for at gøre som man vil - lukke eller ændre forretningsmodel.\n(På samme måde som når der tales om at 'tvinge' mænd på barselsorlov: Nej, folk kan vælge frit. Det er bare ikke alt man kan få offentlig støtte til.)\nForstå mig ret: Jeg har stor glæde af at læse ing.dk. Og der er mange andre gratister som jeg. Det var bedre at få nogle penge ind på den front. Jeg giver gerne 25 kr/år for net-adgangen.\n#3 Poul-Henning Kamp 19. januar 2013 - 16:20 Blogger\nRe: Avisen er overflødig\nJeg går ud fra at PHK taler om papirudgaven af Ingeniøren, ikke redaktionen og hermed ing.dk.\nMig bekendt er de ikke helt nemme at vikle ud af hinanden, mindst af alt økonomisk. Der er f.eks væsentlig flere penge i annoncer på papir end på en webside.\n#4 Bjarke Mønnike 19. januar 2013 - 16:31\nDet er prøvet Michael og den øvelse tror jeg ikke gentages, for en meget stor del af indtægterne kommer fra reklameindtægter i avisen og her, der har antal besøgende som grundlag for betalingerne. Og desværre er den skrivende del af ingeniørstandens antal ikke ret stor :o)\nSidste gang blev det så galt, at Ebbe Tranberg lavede et konkurerende site, ingeniørdebat. dk , for at modvirke den fatale udvikling. Ingeniørdebat er stadig i live under Mikael Boldts ledelse idag. Dette site har kun meget få reklame indtægter, men klarer sig med det.\n#5 Oluf Bagger 19. januar 2013 - 17:48\nFor at komme uden om de nye regler kunne Ingenioeren saa laves om til en selvejende institution? Der kunne vel staa i fundatsen at den skal goere nogenlunde det den goer i dag. IDA har jo nytten af Ingenioeren hvad uanset om IDA er ejere eller ej.\n#6 Kenan Vilic 19. januar 2013 - 17:56\nJeg vil bestemt ikke savne den trykte version hvis den aflives. Mit eksemplar bevæger sig alligevel ikke længere end de ca. to meter fra postkassen til papiraffaldscontaineren og er kun en pestilens. Jeg har ikke åbnet et papireksemplar i årevis.\nDet er da fjollet at smide ud. Send en mail og de stopper med at sende papirudgaven.\nJeg har haft det på samme måde i starten og efter fire ugers udsmidning skrev jeg en høflig mail til ing.dk hvorefter de stoppede med at sende mig papirudgaven mens jeg stadig har adgang til online udgaven.\nDet har resulteret i mindre porto og mindre miljøbelastning. Alle der ikke bruger papiravisen burde gøre det. (det samme har jeg gjort med dynamo fra dtu, derudover har jeg også et nej tak skilt til reklamer og ugeaviser)\n#7 Mikael Boldt 19. januar 2013 - 18:10\nIngeniørdebat er stadig i live under Mikael Boldts ledelse idag. Dette site har kun meget få reklame indtægter, men klarer sig med det.\nDet er da kun fordi ingeniørdebat.dk ikke producerer redaktionelt stof. Resten kører af sig selv ved enten "jeg har et spørgsmål" eller "Jeg har lige læst på..."\nMen hvis der ikke længere er noget at læse andre steder, er der heller ikke noget at kommentere.\nDet der er mest triste er, at det er mange år siden at ingeniøren har fået deres fredags-top-historie citeret af andre nyhedsmedier. Desværre har ingeniøren (og dermed ing.dk) kun kapacitet nok til at følge op på enkelte af de mange ingeniør-relevante historier som dagligdagen byder på og det har aldrig kastet en Cavling nominering af sig.\nDet er uden ansvar at sige "jeg er villig til at betale mere", eller forsøge sig med betalt indhold på hjemmesiden - og det hjælper heller ikke.\nHvis ikke det nye medieforlig tilgodeser journalistik/fagligt indhold i stedet for distribution af papir, så må der arbejdes på at få introduceret et medieforlig 2.0\n#8 Jan Damgaard 19. januar 2013 - 18:20\nDorte Toft rammer hovedet på sømmet, politikerne bryder sig ikke om kritik, slet ikke på et højere fagligt niveau de ikke selv fatter.\nJP har er god satire, der belyser denne epidemi blandt vore politikere: http://www.jyllands-posten.dk/premium/sati...\n#10 Erik Christensen 19. januar 2013 - 19:00\n...Det har resulteret i mindre porto og mindre miljøbelastning...\nMiljøbelastningen kan iflg. min kommunes miljøafdeling neutraliseres ved at påføre skrivelsen et flot rødt label:\nDenne trygsag er KLIMANEUTRALISERET I henhold til GA klimaberegner\nGenialt! - ja havde jeg ikke skoset dem for vedholdende at sende mig papir svar på email havde de sikkert forsat med at svine med vore resurser tsk. tsk.\n#11 Thomas (bbb) Hansen 19. januar 2013 - 19:05\nEr i sikker\n"De 4.6 mio kroner der tildeles i 2013 forsvinder."\nEr i sikker på det? Jeg går vel ud fra af den støtte bare overgår til hjemmesiderne ing.dk og version2.dk i stedet for.\nSom jeg forstår medieforliget, handler det om at give mere støtte til internetmedier, fremfor papir aviser.\n#12 Morten Nicolaisen 19. januar 2013 - 21:15\nRe: Er i sikker\nHvor stammer den forståelse fra? Der står jo specifikt i aftalen, at der ikke længere ydes støtte til medier, der ejes af arbejdsgiver-, arbejdstager- eller brancheorganisationer. Det gælder vel uanset om det er i papirform eller ej.\n#13 Thomas (bbb) Hansen 19. januar 2013 - 21:33\nHerfra får jeg det:\n"Der oprettes en innovationspulje, der skal støtte etablering af nye medier og udvikling af eksisterende medier samt saneringsstøtte i forbindelse med akutte økonomiske problemer."\nMan må vel gå ud fra at ing.dk og version2.dk går ind under det.\n#14 Poul-Henning Kamp 19. januar 2013 - 22:26 Blogger\nMan må vel gå ud fra [...]\nMed den kvalitet af politiske beslutninger der kommer ud fra Folketinget nu om dage, tror jeg ikke man kan gå ud fra noget, baseret på antagelser, uanset hvor rimelige de måtte være...\n#15 Jens Madsen 20. januar 2013 - 00:52\nDet er ikke fordi jeg er imod ting på papir, men indholdet bør have en vis relevant levetid og det har en ugeavis i sagens natur ikke.\nRedaktionen (og bloggere) skal naturligvis finansieres, men så må man bare genindføre at ing.dk er for IDA-medlemmer og andre betalende kunder.\nJeg har for mange år siden afmeldt papirversionen, og har kun adgang til bladet online, når jeg logger på. Måske kan ing.dk spare pengene, hvis flere som jeg beder om, at ikke få tilsendt papirudgaven, og kun have adgang til bladet online.\n#16 Jesper Ørsted 20. januar 2013 - 07:20\nSpar en brasiliansk regnskov...\n...nedlæg papirudgaven og erstat af en digital version. Ja, der er færre reklamekroner i en net/PDF/PUB udgave, men man spare meget mere i trykningsomkstninger.\n#17 Deleted User 20. januar 2013 - 09:36\nSomething is rotten.....\n"IDA har flere gange udtalt at der ikke vil blive givet driftstilskud, om de har skiftet mening siden ved jeg ikke, jeg antager at de ikke har. IDA har 88.000 medlemmer, som derfor betaler noget der ligner 25 kr/år for deres "medlemsblad"."\nMin faktura for 2013 fra MEDIEHUSET INGENIØREN lyder på: ..... 1348+985=2917 ... Dk Kr\nMit spørgsmål til IDA, om hvor meget mere eller mindre jeg som pensionist skal betale som medlem, forbliver ubesvaret, hilser Tyge\n#18 Per A. Hansen 20. januar 2013 - 10:18\nRe: Spar en brasiliansk regnskov...\n...nedlæg papirudgaven og erstat af en digital version\nDet er måske en rigtig løsning, men præmissen er forkert. Der indgår ikke brasiliansk regnskov i papirproduktionen, der stammer fra tilvæksten i nordiske nåletræsskove. Man bør i stedet "bekæmpe" de uansvarlige politkere, der ødsler med pengene.\n#19 Jens Arne Hansen 20. januar 2013 - 10:21\nNu handler det måske om lidt mere end at spare regnskov: For de fleste af læserne modtager nok avisen fordi de har betalt 3500kr/år for medlemskab af en forening som mildt sagt synes temmelig virkelighedsfjern efterhånden! F. . eks. når det handler om klima virker det som om man har benene solidt plantet i den blå luft og er endt som offer for atmosfæriske forstyrrelser!\nOg når man så betaler dyrt for at være medlem af noget som det er svært at få øje på et formål med, så har den stadig tyndere papiravis som kommer på en del fredage vel været en slags alibi for at bevare medlemskabet?\nSå formålet med papiravisen er måske først og fremmest at få ingeniører til at lade være med at tænke og fortsætte med at betale til IDA?\n#20 Hans Henrik Hansen 20. januar 2013 - 10:26\nRe: Something is rotten.....\nhvis det er [b]hele[/b] 'regnestykket', tyder noget på, at du har behov for en ny lommeregner! :)\n#21 Kent Mehr 20. januar 2013 - 10:47\nFør man helt smider den trykte version væk, så var det måske en ide, at Ingeniøren fulgte andre "trykte" medier og lavede en netudgave der ikke kræver Adobe. Så snart jeg kan læse Ingeniøren på min ipad vil jeg spare frimærke og tryksværte.\n#22 Deleted User 20. januar 2013 - 11:00\nHHH tak for rettelsen:\n[quote]- Min faktura for 2013 fra MEDIEHUSET INGENIØREN lyder på: ..... 1348+985=2917 ... Dk Kr\nhvis det er [b]hele[/b] 'regnestykket', tyder noget på, at du har behov for en ny lommeregner! :)[/quote]\n..... (1348+985)*1,25=2917 ... Dk Kr\nmed ing. oprunding, hilser Tyge\n#23 Hans Henrik Hansen 20. januar 2013 - 11:37\nfint, så er vi med igen, Tyge! :)\n#24 Mikael Boldt 20. januar 2013 - 17:08\nLad os få debatten tilbage på sporet\nDebatten burde ikke handle om hvorvidt ingeniøren kan spare sig ud af finansieringsproblemerne men, hvordan man kan levere de seriøse tekniske nyheder, som alle andre nyhedsmedier så hårdt savner i deres daglige jagt på nyheder.\nProblemet er at vi nu er endt i en nyhedskultur, hvor alle citere og genfortæller andres historier i stedet for at opsøge deres egen.\nHvordan kan vi sikre de mange ingeniør-involverende og teknik relaterede nyheder får den rette behandling?\nEr fremtiden virkelig at ing.dk og version2.dk 's vigtigste nyheder og debat skal foregå som en del af et Blog-forum og ikke omvendt?\n#25 Kenan Vilic 20. januar 2013 - 18:51\n[quote]Det er da fjollet at smide ud. Send en mail og de stopper med at sende papirudgaven.\nDet ville jeg straks gøre hvis jeg viste hvor jeg skulle skrive hen. Jeg har endda undersøgt sagen et par gange tidligere.\nDet kræver måske at man læser den trykte version? :-)[/quote]\nPrøv at skrive til abonnement@ing.dk\nDer står ikke hvad adressen kan bruges til.. men det virkede for mig.\n#26 Jens Dalsgaard Nielsen 20. januar 2013 - 21:45\nluk hele festival og vinsmagningsbutikken og brug pengene på Ingeniøren :-)\n#27 Poul Christian Andersen 20. januar 2013 - 23:24\nGrundloven og EU-retten\nSom jer ser det er en overtrædelse af Grundlovens §77 om ytringsfrihed. Hvis dette ikke gør indtryk på disse grundlovsbrydere, kan vi true dem med EU-retten.\n#28 Michael Deichmann 20. januar 2013 - 23:29\nNæsten alt i den trykte udgave er ofte allerede læst på ing.dk når jeg får hentet Ingeniøren ind fra postkassen om fredagen, men een ting har jeg ikke kunnet læse og jeg behøver ikke engang at åbne avisen for at læse den: BAGSIDEN!\nDEN vil jeg nødigt undvære! men kommer den elektronisk, så tror jeg ogsåjeg afbestiller papirudgaven.\n#29 Nicolai Lindskov Knudsen 20. januar 2013 - 23:41\nDer findes en elektronisk version du kan få tilsendt på mail. Det sker automatisk, hvis du bosætter dig i udlandet, og jeg bad om at fortsætte med dette, da jeg flyttede retur til Danmark og igen begyndte at få papirudgaven i postkassen. Det kræver kun et enkelt opkald.\n#31 Otto Kjærgaard Otto Kjærgaard 21. januar 2013 - 09:14\nSkatteyderne skal da ikke betale.\nJeg kan ikke se nogen som helst anstændig begrundelse for at Staten skal yde økonomisk støtte til et blad som Ingeniøren. Det er fint at regeringen har valgt at spare på det. Det er drimod ikke i orden, at regeringen blot bruger pengene til andre ting. De sparede penge burde sendes tilbage til de rette ejermænd, skatteyderne.\n#32 Kent Mehr 21. januar 2013 - 09:25\nDet er en for Ingeniøren uværdig løsning. Den kræver Flahplayer og kan derfor ikke læses på en iPad. Der er ikke megen fornøjelse ved at læse Ingeniøren på en klodset laptop :-( Ingeniøren kunne lære meget ved at kigge for eksempel Weekendavisen over skuldrene. Den læse let i et tog eller fly. Generelt kan man sige, at hvis Ingeniøren ikke kan følge med udviklingen, så luk den\n#33 Lars Varming Jørgensen 21. januar 2013 - 11:58\nJeg kan nu ellers ikke laese Weekendavisen paa andet end min computer (laptop og desktop). De har jo netop lavet det saa man ikke kan laese det paa en Android tablet.\n#34 Nicolai Lindskov Knudsen 21. januar 2013 - 12:38\nDen kræver Flahplayer og kan derfor ikke læses på en iPad.\nDer er et link til ing.dk i den mail jeg modtager, som giver adgang til alle de artikler den indeholder, hvis man er logget ind. Så artiklerne burde kunne læses i enhver browser medmindre, der er noget jeg har overset.\n#35 Henning Mølsted 21. januar 2013 - 12:51 Editor\nVi er på Ingeniøren glade for, at vores læsere lægger vægt på, at Mediehuset Ingeniørens historier sætter dagsorden i andre medier. Det faktuelt korrekte er, at det gør de. I forhold til udgivelserne de sidste 10 uger viser vores opgørelse, at en eller flere historier har været citeret i DR P1, P3 eller P4 i syv ud af 10 uger.\nDesuden har vi været citeret i tre landsdækkende tv-nyheder, nemlig i TV Avisen, TV2 Nyhederne og TV2 News.\nVi har også netop fået gennemført et benchmark af, hvor meget Ingeniøren og ing.dk bliver citeret i dagblade, tidsskrifter og ugeblade, sammenlignet med andre specialmedier og fagblade. Her ligger vi nr. tre med 929 citater i 2012.\nVh. Henning Mølsted, redaktionschef, Ingeniøren\n#36 Julie Callesen 21. januar 2013 - 14:12\nSådan rammer mediestøtteaftalen\nSe også artiklen http://ing.dk/artikel/135738-ny-mediestoet....\nHer forklarer chefredaktør og administrerende direktør, Arne Steinmark, hvordan regeringens nye mediestøtteaftale rammer Ingeniøren.\nBedste hilsner, Julie - ing.dk\n#37 Henning Mølsted 21. januar 2013 - 16:14 Editor\nIngeniøren vinder de ypperste priser\nI forhold til diskussionen om Ingeniørens gennemslagskraft og evne til at sætte dagsorden burde jeg også have nævnt, at Ingeniørens journalist Nicolai Østergaard for et halvt år siden modtog fagpressens fornemmeste pris, Bordings Journalistpris, for hans 'enestående og vedholdende dækning' af skandalen om DSBs indkøb af IC4-tog.\nDen samlede dækning på over 500 artikler har medført nedsættelse af ekspertudvalg og har givet genlyd i Folketinget, hvor der er stillet 550 udvalgsspørgsmål om sagen og 20 §20-spørgsmål, hvoraf en stor del henviser direkte til Ingeniørens artikler.\nMed venlig hilsen Henning Mølsted, redaktionschef, Ingeniøren\n#38 Bjarke Mønnike 21. januar 2013 - 16:49\nJamen var det så ikke en ide at...\n....Ingeniøren overgik til selveje og solgte spalteplads til IDA for det beløb som IDA hidtidigt som ejer har støttet foretagenet med ?\nMan må sno sig sagde ålen,,,,\n#39 Jens Madsen 25. januar 2013 - 01:53\nGem artiklerne sikkert, før der lukkes\nOm 400 år, vil det være interessant, at kunne se tilbage til de gamle artikler i Ingeniøren. Måske også web-udgaven, inklusiv debatten. Artiklerne, samt debatten, giver et indtryk af de tanker, og idéer, som opblomstrede i tiden, før magten og censuren tvang ingeniøren i knæ.\nMåske kan det hele opbevares på blue-ray DVD'er, og såvel skiver, som aflæseudstyr håndteres sikkert af dansk datamuséeum.\nNår forskere undersøger fortiden, er særligt interessant at ikke kun se mediernes budskab, men også tankerne, og strømningerne, som foregår i befolkningen. Ingeniørens webudgave, og debatten, vil være et godt materiale til fremtidens forskere.


Strategisk planlægning for små og mellemstore virksomheder – EnterpriseArkitekten.com\nI en verden, hvor konkurrence bliver mere intens og kompleksiteten bliver større, så bliver det nødvendigt at arbejde med strategisk planlægning, eller som Duus (2016) udtrykker det scenarieplanlægning. Det giver god mening også for enterprisearkitekter, når organisationen eller virksomheden skal have udarbejdet et nyt “to-be” blåtryk, da fremgangsmåden, som Duus beskriver kan anvendes relativt enkelt og omkostningseffektivt i små og mellemstore organisationer og i store komplekse organisationer. Fremgangsmåden som Duus beskriver kan ligeledes være med til at definere organisationens strategiske arkitektur, hvilket de resterende lag i fx EA3 kuben vil kunne defineres ud fra, hvilket kan være med til at gøre den strategiske omstilling af organisationen bedre.\nArtiklen er fra 2016 giver et godt bud på, hvordan små- og mellemstore virksomheder vil være i stand til at kunne foretage strategisk planlægning uden allokering af en stor mængde ressourcer i form af tid og penge fx til eksterne konsulenter.\nModellen er bygget op om ni elementer der indgår i scenarieplanlægningen (Duus 2016, s. 175):\nMegatrend og mega cyklus analyse.\nResource. markeds og netværksanalyse.\nAnalyse af økonomiske indikatorer.\nTeknisk finansiel analyse.\nDe syv elementer der udgør et scenarie skal ydermere igennem et konsistenstjek (Duus 2016, s. 175):\nScenariet skal vise en fremtid der adskiller sig fra den nuværende.\nScenariet skal anvende en fortælling der tager sit udgangspunkt fra et nutidigt perspektiv.\nScenariet skal være muligt at opnå.\nScenarierne skal have en tilnærmelsesvis lignende sandsynlighed.\nScenarierne skal være hver især være konsistente.\nScenarierne skal kunne adskilles fra hinanden.\nScenariet skal take alle betydningsfulde drivere og trends i mente.\nModellen og fremgangsmåden har nogle forudsætninger for at den kan anvendes i praksis:\nMotivation i virksomheden (eller organisationen) til at foretage scenarieplanlægning.\nAdgang til informationer om trends og informationer fx i form af skriftlige kilder eller i form af databaser.\nCoaching ved at en person i gruppen agere som coach for de andre.\nDuus beskriver yderligere 14 skridt (Duus 2016, s. 176) der bør anvendes i scenarieplanlægningen, som analytikerne skal tage højde for:\nFokus for et scenarie skal være ét problem.\nScenariet skal være fastlagt i forhold til et antal år i fremtiden.\nIdentificering og fastlæggelse af trends eller drivers der påvirker den specifikke fremtid.\nArranger trends og drivers ud fra sandsynlighed.\nFjern nytteløse trends & drivers.\nIdentificer trends & drivers der har overlap og forbind de relevante trends og drivers.\nFjern umulige variationer mellem trends & drivers.\nReducere antallet af trends og drivers til maksimum to, under forudsætning af der hele tiden tages højde for konsistens i scenariet.\nBrug de maksimalt to trends & drivers i et koordinatsystem eller 2×2 matrice.\nBrug 2×2 matricen og placer maksimalt fire scenarier i denne.\nSkriv en sammenhængende og fyldtsgørende fortælling for hvert scenarie.\nIdentificer steder, hvor der findes et behov for yderligere data og infromationer i de forskellige scenarier.\nIdentificer og beskriv konsekvenser for de relevante aktører, hvortil Duus nævner lande, brancher, organisationer og virksomheder.\nDe 14 punkter kan være med til at skabe det relevante kvalitetstjek der skal til for at anvende scenariet i den videre strategiske planlægning. Et sidste punkt der kan tilføjes til de 14 punkter, som Duus beskriver, er et generelt sanity-check af analysen og processen, hvilket er med henblik på at undgå det, som Nonaka (1995) omtaler som group-think.\nDet er muligt for enterprisearktiekter at anvende fremgangsmåden til scenarieplanlægning, da fremgangsmåden kræver få ressourcer at få gennemført. Scenarieplanlægning kan være en blandt flere fremgangsmåder som enterprisearkitekter kan bruge med henblik på at definere organisationens strategiske arkitektur og det pågældende blåtryk.\nEnterprisearkitekter kan bruge fremgangsmåden i samspil med de artefakter der for eksempel findes i EA3 kuben med henblik på at opnå afklaring om den strategiske retning for organisationen.\nDe betragtninger som Duus (2016) anvender flugter godt med de tanker med de ideer, som Henry C. Lucas præsenterer i sin bog “The Search for Survival” der tager sit udgangspunkt i en lignende mindset vedrørende planlægning i forhold til organisationer og virksomheders kontekst. Det er især fokus på at det er en lille gruppe medarbejdere vil kunne indgå i planlægningen i forhold til scenarieplanlægningen.\nScenarieplanlægning er også et artefakt i det EA3 Cube-rammeværket, hvor Scott A. Bernard anvender concept of operations (CONOPS).\nDuus, H.J. (2016) ‘Strategic scenario construction made easy’, Int. J. Foresight and Innovation Policy, Vol. 11, Nos. 1/2/3, pp.167–183.\nForretningsarkitektur, Strategisk perspektiv, Uncategorized\nDuus, Enterprise Arkitekt, Enterprise Arkitektur, Enterprisearkitekt, Featured, Fremgangsmåde, Henrik Johannsen Duus, Henry C. Lucas, Scenarieplanlægning\nCoaching i enterprisearkitektur


Cypern - det svære diplomati - sn.dk - Debat\nDe unge mennesker på cafeen sidder tæt ved de cementtønder, der spærrer vejen. Foto: Klavs A. Holm\nArtiklen: Cypern - det svære diplomati\nCypern - det svære diplomati\nDebat - 26. juli 2021 kl. 08:03\nAf Klavs A. Holm,\ni Grækenland og Cypern\nPå caféen i den gamle bydel i Cyperns hovedstad Nicosia sidder de unge længe over kaffen. De ser ikke ud til at tænke over, at caféen ligger helt op til grænsen mod det Nordcypern, som Tyrkiet har besat siden 1974. Olietønder fyldt med cement er sat op, så ingen kan komme forbi. Der er ikke pigtråd på toppen af dem. Det er nemlig ikke nødvendigt, da der bag tønderne er et 50 meter ingenmandsland, som bliver intenst overvåget af tyrkiske soldater.\nBag de unges tilsyneladende politiske sorgløshed gemmer sig et af Europas måske mest komplicerede politiske/diplomatiske problemer.\nEfter at Cypern fik uafhængighed af Storbritannien i 1960, udbrød der kampe mellem øens græske og tyrkiske befolkningsgrupper. Og i 1964 udstationerede FN en fredsbevarende styrke på øen, hvor også danske soldater deltog frem til 1992. I 1974 besatte Tyrkiet den nordlige del af Cypern, og i 1983 udråbte de tyrkiske cyprioter »Den tyrkiske Republik Nordcypern«. Denne »stat« er siden ikke blevet anerkendt af noget andet land end Tyrkiet.\nFN oprettede en stødpudezone mellem det oprindelige Cypern og det besatte nord - den såkaldte grønne linje. Så nu er der i det mindste fred, men den faktiske deling af øen har skabt en masse problemer.\nØen er nu delt af en grænse, som man kun kan passere med alle de formaliteter, det fører med sig. Mange græsk-cyprioter måtte forlade deres ejendomme i det besatte område, og de har så stået tomme siden 1974 eller er blevet de facto eksproprieret af tyrkisk-cyprioter. Et andet problem er de tyrkiske tropper på nordøen, som FN anslår til ca. 30.000, hvilket gør Cypern til et af de mest militariserede områder i verden i forhold til arealet.\nSiden delingen er der gjort mange forsøg på at finde en forhandlingsløsning. FN's nuværende generalsekretær, António Gutteres, var før sit nuværende job FN's særlige udsending til Cypern-konflikten. Gutteres lagde forarbejdet til et løsningsforslag, der i 2017 var meget tæt på at blive accepteret af parterne.\nDer var i forslaget lagt op til en slags føderation mellem nord og syd med et parlament med et fast antal pladser til de to befolkningsgrupper (ca. 800.000 med græsk oprindelse og ca. 220.000 tyrkisk-cyprioter). Men man kunne bl.a. ikke blive enige om, hvad der skulle ske med de mange tyrkiske soldater, som græsk-cyprioterne ikke ville acceptere i den ordning.\nI april i år forsøgte Gutteres sig så igen, og parterne blev indkaldt til forhandlingerne sammen med Grækenland, Tyrkiet samt UK og med EU som observatør. Men forhandlingerne nærmest kollapsede, inden de var begyndt, da Tyrkiet fremsatte et helt nyt krav: Tyrkiet ønsker nu en tostatsløsning - altså to selvstændige lande på øen.\nDette ville efter græsk-cyprioternes opfattelse være det samme som at blåstemple den tyrkiske invasion fra 1974 og acceptere, at man skulle leve lige op af en statsdannelse, som verdenssamfundet fra starten af havde taget afstand fra.\nSamtidig spiller Cypernspørgsmålet ind i de efterhånden mange udeståender, som nabolandene, EU, USA og andre har med Tyrkiet. Cypern er således endnu en del af de ret mange problemsager, hvor Tyrkiet er part.\nI mine kontakter med græske politikere og diplomater nævnes Tyrkiet som det altoverskyggende politiske problem. Sagen drøftes også løbende i EU og var på dagsordenen på topmødet den 24.-25. juni 2021.\nProblemer med Tyrkiet\nListen af Tyrkiet-emner er lang:\nTyrkiet har boret efter olie og gas i cypriotisk territorialfarvand trods stærke protester fra Cypern, Grækenland og EU. Lige nu er boreskibene trukket væk, men de kan hurtigt komme igen.\nOgså Tyrkiets aftale med EU om håndtering af de 3,5-4 mio. syriske flygtninge i landet er et emne. Tyrkiet ser gerne, at EU i de kommende år hjælper med mere end de 45 mia. kr., der allerede ligger i aftalen, og EU ønsker, at der kommer mindre migrationspres på de ydre EU-grænser.\nTyrkiet har også indgået en aftale med Libyen om territorieafgrænsning i Middelhavet, som ikke tager hensyn til store græske øer som f.eks. Kreta. Tyrkiet har endvidere territoriale krav, der ignorerer de græske øer tæt på Tyrkiets kyst. Her siger Grækenland, at det strider mod reglerne i FN's Havretskonvention, men Tyrkiet har som et af få lande i verden ikke ratificeret denne aftale.\nGrækenland protesterer desuden over, at tyrkiske fly jævnligt krænker græsk luftrum, og endelig er der menneskerettighedssituationen i Tyrkiet, hvor EU på topmødet udtrykte bekymring over de tilbageskridt, der er sket i Tyrkiet vedrørende respekt for demokratiet, kvinders rettigheder mv.\nDet er i denne problembuket, at Cypern-spørgsmålet skal ses. Nogle har sammenlignet denne diplomatiske udfordring med at spille tredimensionelt skak. Og under en nylig rejse til Cypern sagde en af deres topembedsmænd til mig, at tiden faktisk arbejdede imod en løsning - det plejer ellers tit at være omvendt i international diplomati.\nDet, han hentydede til, var, at der bliver flere og flere unge - f.eks. dem på caféen op ad de cementfyldte olietønder - som aldrig har kendt andet end den separerede ø. De passerer ofte grænsen, men tænker nok ikke længere så meget på, at det kunne være anderledes.\nMen det gør de ældre. De kan huske borgerkrigen, dem, de har mistet, og den ejendom, der nu ligger på den anden side, og som de aldrig fik erstatning for - de sætter deres lid til, at diplomaterne kan bane vejen for en varig politisk løsning.


12 ting sexterapeuter ønsker, at du vidste - Seksuel Helbred, Januar 2021\nSexterapeuter sætter rygterne lige om, hvad du kan forvente, hvornår du måske ønsker at se dem - og hvad du kan gøre for at forbedre dit sexliv.\nDu behøver ikke at gøre gerningen foran din terapeut - eller med din terapeut\nDu har muligvis hørt rygter om, at du bliver nødt til at vise, snarere end at fortælle, dit problem i sexterapi. Og hvis du har set serien Masters of Sex, det er bestemt hvad der skete der - sammen med kønssurrogatterapi, hvor forskerne eller deres personale engagerede sig i seksuel kontakt for at hjælpe patienter.\nMen sexterapeuter siger, at de ikke vil se - eller deltage - i dine seksuelle aktiviteter: De vil bare hjælpe dig med at genvinde den kærlige følelse. ”Professionel terapi inkluderer aldrig sex, berøring eller fjernelse af tøj,” siger Shannon Chavez, PsyD, CST, en licenseret klinisk psykolog og AASECT-certificeret sexterapeut i Beverly Hills, Californien. ”Det ligner traditionel terapi, bortset fra primært at beskæftige sig med seksuel sundhed, løsningsfokuseret og på kort sigt. Jeg beskriver min terapimetode som samtaleterapi med en eklektisk brug af coaching, voksen sexundervisning og adfærdsmetoder og øvelser. Vi lærer værktøjer til mindfulness, stresshåndtering og selvpleje. ”Her er de 9 ting, der sker med din krop, når du holder op med at have sex.\nDer kan være en medicinsk grund til seksuelle problemer\nSexterapi vil hjælpe med mange seksuelle problemer, men der kan også være et sundhedsmæssigt problem, der kræver medicinsk indgreb - såsom erektil dysfunktion eller seksuel dysfunktion hos kvinder. ”Mange par ved ikke, at årsagen til nogle problemer med seksuel lyst eller ophidselse kan være forårsaget af en medicinsk tilstand,” siger terapeut Pepper Schwartz, ph.d., professor i sociologi ved University of Washington og forfatteren af 22 bøger, inklusive Amerikanske par: penge, arbejde og sex. ”Hvis en kvindes forhold er stærkt, men hun har oplevet vedvarende seksuelle problemer, der varer seks måneder eller længere, kan det være et medicinsk problem snarere end et forholdsproblem. Den mest almindelige kvindelige seksuelle dysfunktion er lavt ønske, der forårsager nød eller hypoaktiv seksuel lystforstyrrelse (HSDD). En terapeut eller en sundhedsudbyder kan gå over en lang tjekliste over mulige årsager til tabet af seksuelt lyst og hjælpe med at afgøre, hvad årsagen kan være. Løsningen er muligvis ikke løst i nogle få sessioner, men det første skridt mod at ændre et seksuelt problem, der griber ind i ens lykke eller forhold, er at indrømme, at det er et problem og finde ud af, hvilke passende behandlingsmuligheder der er tilgængelige. ”\nhvorfor tilapia ikke er godt for dig\nKommunikation er nøglen til et sundt sexliv\nAt tale om sex kan føles akavet for mange par - uanset om de har et perfekt sundt sexforhold eller ej. Men eksperter siger, at kommunikation kan hjælpe med at afværge problemer. ”At tale om sex er lige så vigtigt som at have sex,” siger Chavez. ”Det hjælper dig med at vurdere, hvad du vil, og bygger det sprog, du kan beskrive det på. Hvis du føler dig ukomfortabel med at tale åbent og ærligt med sex med en partner, vil det være vanskeligt at dele dine ønsker eller afsløre, når der er bekymringer. ”\nChavez rådgiver om, at sexprat ikke bare behøver at ske i soveværelset. ”Jeg anbefaler at tale om sex over en morgen kop kaffe eller te, mens man tager en dejlig gåtur eller kutter i hinandens arme.” Gå ikke glip af disse 48 enkle tricks for at forbedre dit sexliv.\nDet er OK at blive seksuelt tiltrukket af andre mennesker\nTiltrækning sker - selvom du er lykkeligt gift - og du behøver ikke at føle dig skyldig for at føle det. ”At forpligte os igen pludseligt igen vores fysiologi til ikke længere at opleve ønske eller bemærke tiltrækningskraft uden for din partner!” Siger Shadeen Francis, MFT, en ægteskabs- og familieterapeut, der er specialiseret i sexterapi. ”Hvis du blev tiltrukket af mennesker, før du kom ind i forholdet, vil du sandsynligvis blive tiltrukket af mennesker i løbet af. Det betyder ikke, at du vil forfølge noget seksuelt - fysisk eller følelsesmæssigt - med den person. Troen på, at alle seksuelle stimuli skal håndteres, er en frygtbaseret myte, der ligger til grund for problematisk seksuel adfærd som overfald og utroskab. ”Så det er en ting at føle, men at handle på den er en anden.\nDu skal føle, at din terapeut passer godt\nLigesom almindelige terapeuter ofte har forskellige typer træning og tilgange, kan sexterapeut-praktikere have forskellige typer uddannelse og tilgange. Du vil sikre dig, at du føler dig godt tilpas med behandlingsmetoderne og din terapeut. ”Tag dig tid på den første session til at stille spørgsmål, som du måtte have om terapeutens uddannelse, baggrund, tilgang eller andet, som du føler, at det ville være nyttigt for dig at vide,” siger Kelli Young, MEd, BScOT, en sexterapeut og psykoterapeut, der praktiserer i Toronto. ”Tænk på den første session som et vurderingssamtale for både dig og terapeuten. I slutningen af den første session skal du have en god fornemmelse af, om terapeuten er den rigtige for dig, og planen for at arbejde med de spørgsmål, der bragte dig til terapi. ”Sørg for at vide, at disse 12 ting om din sexterapeut er inden du søger. rådgivning.\nDu skal ikke bedømme din kammerats præferencer\nDu ser måske ikke altid øje til øje med din kammerat om, hvad der er en turn-on - men at dømme din partner for at føle den måde er ikke konstruktiv for dit forhold. ”Hvis din partner er i noget, du ikke er, skal du ikke bringe skam ind i diskussionen,” siger sexterapeut Carla Rosinski, MA, LMHC. ”Vi har nok bagage om sex, som det er. Ligesom med enhver kommunikation i et forhold, vil du have, at både du og din partner skal føle sig sikre til at tale om følelser og ønsker uden dømmekraft. Hvis din partner får noget, du ikke er i og virkelig ikke er villig til at prøve, skal du være venlig og ærlig overfor det. Eller bare tage risikoen og eksperimentere! ”\nLad aldrig problemer løsne\nMange mennesker lader seksuelle problemer gå i måneder eller år uden adresse - eksperter anbefaler, at jo før du får hjælp, desto bedre. ”Mit bedste råd er ikke at lade problemet gå for længe,” siger Schwartz. Nogle gange går der år, og de længere par benægter problemet eller gør intet ved det, undtagen springe over sex eller deltage i 'barmhjertighedssex', jo sværere er det at løse problemet. Ud over problemer i soveværelset er her 8 medicinske grunde til du kunne have et lavt sexlyst.\nlet vægttab plan gratis\nDu bør blande det op for at komme ud af en rod\ncashewnødder, hvordan de vokser\nTerapeuter siger, at du ikke bør tage sex så alvorligt. ”God sex er sjovt og legesyg, så når du når en ujævn vej, så prøv at have en sans for humor og tænke kreativt,” siger Young. At prøve noget nyt kan tilføje sjov og spænding til dit seksuelle forhold: en ny position, sexet musik, romantisk belysning, colognes, lotions, smøremidler ... mulighederne er uendelige.\nDu behøver ikke at gøre noget, der gør dig ukomfortabel\nSexterapi handler om at hjælpe dig med at få et mere opfyldende sexliv - ikke at tvinge dig til at engagere dig i adfærd, der får dig til at klemme. ”Sexterapi handler om at møde din klient, hvor de er på,” siger Chavez. ”Det handler om at skabe et sikkert og behageligt miljø, hvor man kan udforske sex. Ubehag og skam er de første ting, vi vil reducere. Fordelen ved sexterapi er, at du får adgang til mange ressourcer, værktøjer og muligheder for seksuel helbredelse. ”Brug for et løft i dit sexliv? Her er nogle naturlige retsmidler for at få din sexlyst op.\nPlanlægning af sex er ikke en dårlig idé\nBlyantning med sex på din kalender kan virke lidt latterligt, men eksperterne siger, at det ofte er nøglen til at bevare gnisten i et langvarigt forhold - især en, hvor livskravene kommer i vejen for deres forhold. ”Planlagt sex kan være lige så erotisk, lidenskabelig og behageligt som spontane møder,” siger Francis. Når dit ansvar øges, gør planlægning af sex det mere sandsynligt, at det sker.\nDu behøver ikke at være i et forhold\nMens sexterapipraksis hovedsagelig beskæftiger sig med par, vil folk, der ikke i øjeblikket er i et seksuelt forhold, også have gavn af det - især hvis de har problemer, der forhindrer dem i at være intime med andre mennesker, såsom en historie med misbrug eller negative tanker om sex . ”Seksualitet er en vigtig del af hele vores liv, og vi kan i høj grad drage fordel af individuelt arbejde omkring det, og hvordan det skærer hinanden med andre områder i livet,” siger Rosinski. Sørg for at undgå disse 10 afrodisiaka, der er et totalt spild af penge.\nTerapi betyder ikke, at dit forhold er dømt\nMange mennesker forestiller sig, at terapi betyder, at de mislykkes i deres forhold - og at det er det sidste stop før sammenbrud. ”Faktisk er det modsatte normalt,” siger Young. ”De fleste af de par, der kommer for at se mig, bekymrer sig dybt om hinanden, og de har besluttet at tage skridt for at flytte deres forhold frem til næste niveau. At erkende, at dit seksuelle forhold ikke er det sted, du vil have det, og at søge støtte til at overvinde forhindringer er et tegn på styrke. Den rigtige terapeut kan hjælpe par til at foretage betydelige forbedringer og varige ændringer i deres forhold. ”Glem ikke disse 14 ting, som du aldrig skal gøre i sengen med din partner.


Luftens flygtige bestanddele III.\nTypisk for Galileis intuitive begavelse var en opdagelse, han gjorde en dag, da han sad i kirken og så en lysekrone svinge i forskellige buer som følge af trækken. Ved at sammenligne udsvingene med sin egen puls kunne han fastslå, at uanset buens størrelse ville lysekronen bruge den samme tid på et sving. Siden kontrollerede han sine observationer ved forsøg. Han anbragte to ens penduler med kugler på en snor og bragte dem i svingninger i forskellige buer, hvorved han fik bekræftet, at svingningerne brugte den samme tid. Han havde opdaget pendulets egenskaber, som andre udnyttede til at fremstille de første præcise ure.\nHele Galileis liv var kendetegnet ved en sådan indsigt. Da han erfarede, at en hollænder havde opfundet en kikkert, konstruerede han straks en selv. Han vendte den mod himmelhvælvet og opdagede, at Mælkevejen bestod af utallige stjerner. Han så, at Månen havde bjerge og beregnede deres højde ud fra deres skygger, ligesom han konstaterede, at Jupiter havde fire egne måner. Han opdagede pletter på Solens overflade, ved hvis hjælp han beviste, at Solen roterede om sin egen akse en gang hver 27. dag.\nGalileis forskellige undersøgelser konfronterede ham hyppigt med mysteriet om luftens natur, især under hans studier af faldende legemer. Selv om det ikke er korrekt, at Galilei afprøvede legemers fald ved at lade en lille og en stor jernkugle falde ned fra Det skæve Tårn i Pisa det var der en anden, der gjorde foretog han studier af acceleration. Undersøgelsen var en del af hans uophørlige, lidenskabelige angreb på den aristoteliske verdensopfattelse.\nAristoteles hævdede, at en genstands hastighed afhang af dens vægt, idet en sten på 5 pund formodedes at falde fem gange så hurtigt som en på et pund osv. Galilei kuldkastede denne teori, idet han gennem matematiske beviser og bekræftende forsøg beviste, at alle legemer principielt falder med samme hastighed uanset deres vægt. For at forklare, hvorfor en fjer alligevel svæver blidt til jorden, mens en sten styrter ned, fremsatte Galilei teorien om, at selve luften yder modstand under faldet.\nMåske opmuntret heraf fortsatte Galilei med at gøre sig overvejelser omkring andre af luftens egenskaber. Han udførte forsøg for at fastslå, om dens evne til at modstå bevægelse betød, at den havde en målelig substans. Han lod en stor, smalhalset glasflaske udstyre med en ventil, »gennem hvilken«, som han skrev, »jeg pressede en stor luftmængde ind i flasken«. Omhyggeligt vejede han derefter flasken, som nu indeholdt »to eller tre gange mere end normalt«, hvorefter han slap den sammenpressede luft ud igen og vejede flasken på ny. Ud fra sådanne forsøg konstaterede han, at luft virkelig vejer noget. Efter hans beregninger var den 460 gange lettere end vand. (Moderne undersøgelser har vist, at den ved havoverfladen er 816 gange lettere.)\nAristoteles havde også været aldeles ubøjelig omkring et andet spørgsmål vedrørende luften. Eksistensen af et vakuum, et lufttomt rum, erklærede han var en umulighed, fordi naturen modsatte sig tomrum. Lige så typisk indtog Galilei det modsatte synspunkt. Han udførte et forsøg, hvor to plane, blanke glasplader blev anbragt så tæt sammen, at de kun kunne adskilles ved at lade den ene glide tværs over den anden. For ham beviste det, at forsøgene på at adskille pladerne skabte et vakuum imellem dem, og at dette vakuum holdt dem sammen. Men de ortodokse fysikere, der fortolkede det samme forsøg i henhold til Aristoteles' forskrifter, svarede, at naturen tvang pladerne sammen for at undgå dannelsen af et vakuum.\nGalileis næste træk var en indretning, der trak en lufttæt træprop væk fra vandet i en tykvægget glascylinder. Mellem proppen og vandet var der ganske tydeligt et rum, som måtte være lufttomt. Herved blev der drevet en ny kile ind i de aristoteliske ideer.\nDen ubestridelige eksistens af et vakuum, som de færreste europæere troede på, førte til en ny opdagelse omkring luftens natur. Galilei levede dog ikke længe nok til at kunne opleve det. Ud fra pumpemekanikken vidste han, at datidens enkle sugepumper, som man troede fungerede, fordi naturen, der afskyede lufttomme rum, sugede vandet op for at forhindre dannelsen af et sådant, under ingen omstændigheder kunne hæve brøndvand mere end 10 m. Det fortælles, at Galilei ironisk bemærkede: »Naturen synes ikke at afsky et vakuum over 10 meters højde,« men han fremkom ikke med nogen tilfredsstillende forklaring herpå. Han forkastede selvfølgelig Aristoteles' forklaring om, at naturen brugte vandet til at forhindre dannelsen af et vakuum. Han vidste, at der kunne findes lufttomme rum. Men generelt for Galileis forestillinger om vakuum var, at han mente, at det udøvede et træk, som sugede vandet opefter. Han troede, at vakuumets kraft på en eller anden måde var begrænset til 10 m, og at vandets vægt i en søjle derover simpelt hen ville få den til at bryde sammen.\nI slutningen af 1634 rejste han spørgsmålet om 10metergrænsen over for sin nye assistent, den 33årige Evangelista Torricelli, der allerede var en fremtrædende matematiker og fysiker inden for sit felt. I 14 år havde Torricelli samarbejdet med to af Galileis mest markante elever, og på deres anbefaling blev han ansat for at bistå mesteren selv ved en ny videnskabelig afhandling. Men kun tre måneder efter Torricellis ankomst til Galileis villa i Firenze blev deres lovende videnskabelige partnerskab afbrudt ved Galileis død i en alder af 77 år. Da Torricelli forberedte sig på at forlade hoffet i Toscana, udnævnte storhertug Ferdinando 2. ham til Galileis efterfølger som hofmatematiker og filosof.\nTorricelli fortsatte med at fundere over problemet med vandsøjlen på 10 m. For at forenkle det uhåndterlige apparat til studiet heraf, hvor en gruppe fysikere fra Rom havde anvendt rør, der var fastgjort til fleretagede bygninger, kom han i tanker om Galileis hypotese om, at højden af en væskesøjle var omvendt proportional med væskens vægt. Han gjorde forsøg med tungere væsker som f.eks. havvand, honning og kviksølv, som gjorde væskesøjlen mindre, så han kunne bruge kortere rør. Endelig lod han så i 1644 sin laboratorieassistent Vincenzo Viviani fremstille et 1 m langt glasrør, som var stærkt nok til at kunne rumme en søjle af det flydende kviksølv, som vejer 14 gange så meget som vand. Efter Torricellis anvisninger fyldte han røret med kviksølv og lukkede dets ende med sin finger. Dernæst vendte han røret på hovedet og dykkede den åbne ende ned i en beholder med kviksølv, før han fjernede sin finger. Kviksølvsøjlen sank, indtil den nåede en højde af ca. 75 cm og efterlod et tomrum øverst oppe i røret. De havde opfundet barometret.\nDet virkelige særkende ved Torricellis genialitet var ikke selve forsøget, som blot var en variation af en tidligere fremgangsmåde. Det var dets udlægning. Han konkluderede, at væskesøjlen ikke blev trukket op af vakuumet, men blev drevet frem af atmosfærens vægt, som trykkede på kviksølvet i beholderen, men ikke på væsken i søjlen. Torricelli gik videre og anvendte apparatet til at »vise forandringerne i luften, som snart var tungere og mere grov, snart lettere og mere fin«, eller trykændringerne. For at bevise, at søjlen snarere blev understøttet af vægten eller trykket fra luften udenfor end af Galileis »vakuumkraft«, fremstillede Viviani et tilsvarende rør, hvis ene ende blev tillukket af en stor, hul kolbe, som kunne frembringe et endnu større, ifølge Galileis tankegang stærkere, vakuum. Når dette rør blev fyldt og vendt om, sank kviksølvet ned til nøjagtigt det oprindelige niveau, »et næsten sikkert bevis på, at kraften ikke er indeni«, som Torricelli skrev. Han kom frem til en såre enkel og evigtgyldig konklusion: »Vi lever neddykkede på bunden af et hav af almindelig luft, som man ud fra ubestridelige forsøg ved har vægt.«\nTorricelli blev imidlertid dybt skuffet på et afgørende punkt. »Jeg har ikke været i stand til ved hjælp af instrumentet at kunne konstatere, hvornår luften er grovere og tungere, og hvornår den er fin og let, fordi overfladen er meget følsom over for varme og kulde,« meddelte han en kollega. Historikere formoder, at vakuumet blev forurenet af vanddamp, hvis reaktion på temperatursvingninger måske slørede trykforandringer.\nTorricelli beskrev sin opfindelse i et brev til en ven, men undlod klogelig at offentliggøre den, antagelig af frygt for at irritere inkvisitionens teologer, der 11 år forinden havde tvunget Galilei til at tilbagekalde sine uortodokse meninger om solsystemet. I 1644 holdt den dogmatiske katolicisme fast ved Aristoteles' lære, og selve begrebet vakuum blev anset for at være blasfemisk. Disse synspunkter var imidlertid knap så fremherskende uden for Italien. Flere franskmænd havde overværet Torricellis demonstrationer af vakuumapparatet, og deres beretninger herom tilskyndede til tilsvarende forsøg i udlandet.


Aparthotel Acuario Vila-seca - Sammenlign Hotelpriser La Pineda\nBillige Hoteller > Hoteller efter land > Hoteller i Spanien > Hoteller i La Pineda > Aparthotel Acuario Vila-seca\nAparthotel Acuario Vila-secaC/ Amadeus Vives, 12-14, La Pineda, Spanien Vis kort\nAparthotel Acuario Vila-seca: Find foto, anmeldelser, information, udstyr og sammenlign priser for 3 stjerner i La Pineda, Spanien.\nAparthotel Acuario Vila-seca er et 3-stjertet hotel midt i La Pineda, kun en kort køretur fra Salou.Faciliteter på hotellet indbefatter bl.a. Familie/ekstra stort værelse, terrasse og elevator.De værelser på Aparthotel Acuario Vila-seca har kaffemaskine, fuldt udstyret køkken og køleskab. Faciliteter på værelserne inkluderer eget badeværelse, fladskærms-tv og siddeområde.Hotellet er beliggende 10 minutters gåtur fra Aquopolis La Pineda. Tarragona Katedral, PortAventura og Tarragona Amphitheatre er cirka 20 minutters kørsel fra hotellet.\nBrugere, som kiggede på Aparthotel Acuario Vila-seca kiggede også på disse 3 stjerner La Pineda hoteller: