Januar 11, 2016 Charlotte Hammond E 0 0\nEdward Foxe var en engelsk gejstlig, biskop af Hereford. Han var den mest lutherske af Henry VIII biskopper, og bistås i udarbejdelsen af ti artikler i 1536.\nHan blev født på Dursley i Gloucestershire, og kan have været relateret til Richard Fox, biskop i Exeter og Lord of the Privy Seal under Henry VII. Foxe blev uddannet på Eton College og på Kings College, Cambridge. Efter sin eksamen i 1520, blev han sekretær for kardinal Wolsey i 1527. I 1528 blev han sendt med biskop Stephen Gardiner til Rom for at få fra pave Clement VII a decretal provision for retssagen og afgørelsen af sagen mellem kong Henry VIII England og sin første kone, Catherine af Aragonien.\nVed hjemkomsten blev Foxe valgt Provost af Kings College, og i August 1529 var midlerne til at formidle til kongen Thomas Cranmer historiske råd, at han bør gælde for universiteterne i Europa i stedet for paven. Denne introduktion førte i sidste ende til Cranmer forfremmelse løbet Foxe hoved til ærkebispedømmet af Canterbury. Efter en kort mission til Paris i oktober 1529, Foxe i januar 1530 blev venner Hugh Latimer på Cambridge og tog aktiv del i at overtale de engelske universiteter til at beslutte i Kongens favør. Han blev sendt til at ansætte lignende metoder til overtalelse ved de franske universiteter i 1530-1531, og var også involveret i forhandlingerne om en tættere liga mellem England og Frankrig. I April 1533 blev han prolocutor af indkaldelse, da den besluttede mod gyldigheden af Henrys ægteskab med Catherine, og i 1534 offentliggjorde sin afhandling De vera differentiering regiae potestatis et Ecclesiae.\nForskellige kirkelige preferments var nu givet ham, herunder archdeaconry of Leicester, den archdeaconry af Dorset, at provsti af Salisbury og bispedømme af Hereford. I 1535-1536 blev han sendt til Tyskland for at diskutere grundlaget for en politisk og teologisk forståelse med de lutherske fyrster og gejstlige, og havde flere interviews med Martin Luther, der ikke kunne blive overtalt af retfærdighed Henrik VIII skilsmisse. Det vigtigste resultat af missionen var Wittenberg artikler i 1536, som havde ikke ringe indflydelse på de engelske Ti artikler i samme år. I 1536, Bucer dedikeret til ham sine kommentarer til evangelierne, og Foxe s protestantismen blev også illustreret ved hans protektion af Alexander Ales, som han forsvarede før Convocation.\nFoxe er krediteret med forfatterskab af flere legendariske ordsprog, såsom "den sikreste måde til fred er en konstant beredskab til krig" og "tid, og jeg vil udfordre enhver to i verden." Den tidligere i hvert fald kun er en variation af det latinske si vis pacem, para bellum, og formentlig den sidstnævnte ikke er mere original i Foxe end i Philip II af Spanien, hvem den er normalt tilskrives. Foxe blev begravet i kirken St. Mary Mounthaw, London.\nForrige artikel Charax Spasinu\nNæste artikel A. D. Hope


Apartment Ante Starcevica 3 Blue i Baska til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nMere om Apartment Ante Starcevica 3 Blue\nNår du besøger Baska, så vil du rigtigt føle dig hjemme på Apartment Ante Starcevica 3 Blue, der tilbyder kvalitetsovernatning og fantastisk service. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nApartment Ante Starcevica 3 Blue tilbyder fremragende service samt alle de basale bekvemmeligheder der skal til for at nyde et skønt ophold. Familieværelse er blot nogle af de faciliteter der adskiller Apartment Ante Starcevica 3 Blue fra andre hoteller i byen.\nSom en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda altan/terrasse, køleskab, bruser, kaffe-/temaskine, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Fremragende faciliteter og en utrolig beliggenhed gør Apartment Ante Starcevica 3 Blue til den perfekte base, hvor du kan nyde dit ophold i Baska.


Download "Løsninger til udvalgte opgaver i opgavehæftet"\n1 V3. Marstal solvarmeanlæg a) Den samlede effekt, som solfangeren tilføres er Solskinstiden omregnet til sekunder er Den tilførte energi er så: Kun af denne er nyttiggjort, så den nyttiggjorte energi udgør altså: b) Energien som skal oplagres er En kubikmeter vand vejer 1 ton, dvs. lagerets vandmasse udgør: Dette vand skal opvarmes fra til sluttemperaturen, som vi skal beregne. Den nødvendige energi til opvarmningen er Hvis vi antager, at al den overskydende energi fra solfangeren alene går til opvarmning af vandet i lageret har vi, at og dermed, at Denne ligning kan eventuelt løses ved at bruge CAS-værktøjets solve-funktionen. Alternativt kan man isolere temperaturen til: V7. Idrætsskader a) En varme/kuldepose skal undersøges i denne opgave. Posen lægges i et vandbad med massen mvand og vandets temperatur stiger med tvand og posen temperatur falder med t pose. Under antagelse af, at der ikke sker varmetab til systemets omgivelser, kan vi bruge at al varmen fra posen overføres til vandet uden tab. Derved kan vi opstille Qpose C pose t pose c mvand tvand C kj pose 1,7 Q c m t t C vand vand vand pose b) Kuldeposen er brugbar, når 5, 0 C. Vi får nogle afkølingsdata opgivet samt at t pose sammenhængen mellem tiden og temperaturen er tilnærmelsesvis lineær. Lad os her retfærdiggøre det ved brugen af Excel\n2 Temperaturen målt i grader Celsius Løsninger til udvalgte opgaver i opgavehæftet Temperaturen som funktion af tiden y = 0,1035x - 16,836 R = 0,9961 Serie1 Lineær (Serie1) -0 Tid målt i mimutter Det vil sige, at sammenhængen er t 0,1035 C 16, 836 C. Ved indsættelse af betingelsen for min kuldeposen brugbarhed får vi 114,3min 1,9 h. E4. Elbil a) Af grafen ses at effekten er 700 W ved farten 40 km/h. Da spændingsfaldet er 36 V bliver strømstyrken. b) I to timer leverer batteriet energien. c) Effekten aflæses som 1060 W ved farten 50 km/h. Dermed kan bilen køre i tiden. Da farten er 50 km/h vil bilen kunne køre strækningen. Vi har her forudsat at batteriets leverede energi er uafhængig af bilens fart. B. Gitter a) Tabelværdierne for cadmiums bølgelængder findes i databogen. Vi kigger efter de bølgelængder der har den største relative intensitet, hvor vi ikke skelner mellem neutralt og enkeltioniseret cadmium: Farve Violet Blå Grøn 1 Grøn Rød 441,56 508,58 533,75 537,81 643,85 Ved hjælp af gitterformlen bestemmes afbøjningsvinklen til alle fem linjer. Da det viste spektrum er 1. ordens spektret gælder at og derfor er, hvor Dette giver følgende resultater: Farve Violet Blå Grøn 1 Grøn Rød\n3 441,56 508,58 533,75 537,81 643,85 6,5 30,5 3,0 3,3 38,6 Opgave A Fluorecens Nogle stoffer lyser, når de bestråles med ultraviolet lys. Fænomenet kaldes fluorescens og kan bl.a. bruges ved analyse af visse biologiske prøver. I et bestemt stof kan fotoner med bølgelængden 300 nm excitere elektroner fra grundtilstanden til et højere energiniveau A. Stoffet udsender synligt lys, når elektronerne overgår til et lavere energiniveau B, som ligger 0,16 aj over grund-tilstanden. Figuren til højre viser et energiniveaudiagram for det pågældende stof. Beregn bølgelængden af det lys, som udsendes ved overgangen fra energiniveau A til energiniveau B. Fotonen som exciterer atomet op til tilstand A, har energien Den foton der udsendes ved overgangen fra A til B har derfor energien Fotonens bølgelængde er derfor Opgave A16 - Meget lang halveringstid I de franske eksperimenter blev henfald fra forskellige kendte -kilder efter tur undersøgt med en speciel detektor. Detektoren omsatte et givet henfalds -værdi til et spændingsfald. Tabellen viser sammenhørende værdier for -værdi og spændingsfald. Der er med god tilnærmelse en lineær sammenhæng mellem og / V 0 1,84,07,6 3,34 / pj 0 0,785 0,894 0,969 1,434 a) Bestem ved hjælp af dataene i tabellen en værdi for Q-værdien for -henfaldet af, når det tilhørende målte spændingsfald er 1,17 V.\n4 Q / pj Løsninger til udvalgte opgaver i opgavehæftet 1,6 1,4 1, 1 0,8 0,6 0,4 0, 0-0, Q-værdi som funktion af spændingsfald y = 0,495x - 0,0004 R² = 0, ,5 1 1,5,5 3 3,5 4 U / V Lineær regression på tabellens oplysninger giver med god tilnærmelse, at For fås b) Opstil reaktionsskemaet for -henfaldet af. Beregn ud fra masserne af de partikler, der deltager i processen, -henfaldets -værdi. Proces: Massetilvæksten er: Da er processens -værdi: Altså en energi på 0,499 pj, hvilket stemmer fint med resultatet i a). I et af eksperimenterne målte man på 91,9 g. I løbet af fem døgn blev der registreret 18 -henfald. c) Bestem her ud fra en værdi for halveringstiden for. Da stoffet har meget lang halveringstid kan vi roligt antage, at aktiviteten er konstant over de 5 døgn målingen pågår. Aktiviteten er derfor Antallet af kerner findes til: Ni kan vi beregne henfaldskonstanten til:\n5 Halveringstiden bliver så M. Flydende stearinlys Med lineal måler vi på lyset og jeg har fundet, at stykket der stikker over vandet er og stykket af lyset som er under vandet, har jeg målt til. Da lyset hænger stille i vandet gælder der for Newtons anden lov. Vi indsætter og ender op med udtrykket. Ved indsættelse af rumfang for en cylinder får vi M14. Tårnspring. a) Da drengen løber lige ud over kanten kan bevægelsen betragtes som et vandret kast. Hvis vi lægger koordinatsystemet med origo i drengens massemidtpunkt, som antages at være i 1m højde over platformen, er faldhøjden i alt 11 m. Bevægelsesligningerne for det vandrette kast er Først beregnes faldtiden ud fra -koordinaten: For at finde den vandrette springlængde, må vi antage en værdi for drengens fart. Den antages at være 5,0 m/s (så er vi i hvert fald på den sikre side!) Vi kan nu beregne den vandrette springlængde: Drengens massemidtpunkt vil altså forskydes 7,5 m i vandret retning. Da drengen kan ligge mere eller mindre udstrakt med armene i vejret, lægger vi 1 m til. Dermed bliver den mindste forsvarlige afstand. Bemærk! Hvis drengen i stedet for vælger at udføre et skråt kast, vil han kunne komme endnu længere. Man kan vise at med og en 10 m platform, vil et skråt kast med en elevationsvinkel på ca. give en springlængde der er ca. 0,5 m længere end ditto for det vandrette kast. M15. Ejection Seat a) Da den samlede kraft er givet ved den resulterende kraft (i lodret)\n6 Vi indtegner kræfterne (to snorekræfter) og tyngdekraften og derved opnår vi ved Newtons anden lov M18. Et IC3-togs acceleration a) Tyngdekraften på loddet er b) På loddet virker snorkraften og tyngdekraften. Vi går ud fra at toget accelererer i vandret retning. Da vil snorkraftens lodrette komposant være lige så stor som tyngdekraften: Bemærk at med to betydende cifre er der ingen forskel på de to kræfter. Det er snorkraftens vandrette komposant der leverer accelerationen: Heraf fås accelerationen: M0. Hubble-teleskopet Vi får af vide, at der er tale om en cirkelbevægelse omkring jorden med omløbstiden T 5778s. m M 4 GMT 6 Derfor kan vi opstille betingelsen G r r 3 6, m. Og dermed er r T 4 afstanden fra jordens overflade M1. Sirius B 587 km. a) m 1,05 M sol 9 3,89 10 kg m. 4 3 V 3 r b) Ved Newtons gravitationslov og Newtons anden lov får vi g GM 10 r 6 4,50 m s. M3. Rutschebane Vi får opgivet en del informationer i opgaveteksten, nemlig den første faldhøjde er. a) Farten i bunden af rutschebanen bestemmes ved at antage energibevarelse, da der ses bort fra luftmodstand og gnidning. Vi får i næste spørgsmål af vide, at grundet luftmodstand da er farten i bunden af banen dog kun.\n7 b) Da den nederste del af bevægelsen udgør en cirkelbevægelse (men bemærk dog at farten stiger og er maksimal i bunden, idet tyngdekraften accelererer vognen), da kan vi anvende formlen for centripetalacceleration. Vognen har massen, og oppe på næste plateau, da har vognen farten og højdeforskellen til plateauet i forhold til bunden er. Strækningen på benelegemet er. c) Ligningen for gnidningskraftens arbejde bruges nu og ved indsættelse opnås følgende udtryk gnidningskraften. og derved isoleres størrelsen af


Black Friday sætter julen i gang i Haderslev | Haderslev | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Haderslev - Black Friday sætter julen i gang i Haderslev\nVojens Brassband underholder med julemusik. Pressefoto\nBlack Friday sætter julen i gang i Haderslev\n25. november 2019 kl. 09:52\nAftenen skydes i gang med musik, og byens julebelysning bliver tændt.\nHADERSLEV: Julestemningen kan så småt mærkes i byens gader og fredag den 29. november bliver den for alvor sat i gang, når der er Black Friday.\nDet betyder udsalg og rabatter og udvidede åbningstider.\nByens julebelysning bliver tændt, og der vil være masser af julehygge i byens gader, lover Haderslev Butikker i en pressemeddelelse.\nButikkerne åbner som sædvanligt klokken 10.00 og holder udsalgsfest helt indtil klokken 22.00.\nSamtidigt er Black Friday dagen, hvor byens julebelysning tændes og der kommer bål i olietønderne på Stormklokken, Torvet og ved Bispebroen.\nI år er det Haderslev Drengekor som hjælper Haderslev Butikker med bålvagter ved olietønderne, og det er også Haderslev Drengekor med forældre, som har stået for udbringning af juletræer til butikkerne i Haderslev.Black Friday falder for første gang i forbindelse med en lønudbetaling, så Haderslev Butikker forventer, at mange vil starte julegavehandlen og komme i byen og gøre en god handel.\nDe fem røde hytter er også bemandet med foreninger. Blandt andet har HFK Forældre Forening og foreningen "Syg i Haderslev" boder, hvor der dels kan købes juletræer, juledekorationer, gløgg, æbleskiver, kaffe, varm chokolade med mere.\nVojens Brassband underholder også tre steder i byen, og for første gang i Haderslev kan man opleve den vildeste VR køresimulator, når man sætter sig bag rettet i en lynhurtig Formula1 bil - og det kan også opleves gratis.


Kursunlu Side Aspendos fra Alanya - Billige rejser Alanya - Minister Tours\nKursunlu Side Aspendos fra Alanya\nKursunlu Side Aspendos fra Alanya – Ruinerne af den gamle by Aspendos ligger på 60 km fra Alanya. Aspendos i dag er en lille by, men et meget vigtigt turistcenter. Der er det mest bevarede gamle teater i Tyrkiet, hvor Opera og Balletfestivalen er blevet afholdt hvert år siden 1994. Også siden Seljuk er broen fra det 13. århundrede, bygget på grundlag af den romerske bros bro, har været perfekt bevaret. Tur fra Alanya til Aspendos Side Amphitheatre del af denne tur. Der er den gamle by Side i 50 km fra Alanya. Tur fra Alanya til Side til en uforglemmelig rejse i historien. Denne majestætiske by blev bygget på en halvø og havde to sider på havnen.\nPå trods af hyppige jordskælv er mange af Sides seværdigheder godt bevaret til denne dag: fæstningsvægge og tårne, søjlevej Angora, romerske bade Angora, en af byens porte, Dionysos tempel, det gamle teater, offentlige toiletter, talrige necropolises, en monumental forår, en triumfbue til ære for vespasian.\nSidens smukkeste og majestætiske vartegn er Apollo-templet, hvis ruiner ligger ved kysten i den gamle havn. Tur fra Alanya til Kursunlu vandfald fin og afslappet ferie for dig. Smukke vandfald i nationalparken Kurshunlu som enhver turist!\nKursunlu Side Aspendos tur fra Alanya\nUdflugt omfatter: transfers, frokost, guidetjenester, forsikring.\nYderligere betaling: Indgangskort\nDrikkevarer betales ikke, men du kan tage det med dig\nHver tirsdag, torsdag, søndag: 08:00-18:00


Hjemmeside for Egene Ridecenter\nPrivatundervisning samt prisliste\nPonyerne og hestene\n4. – 15. september 2019 distriktsstævne pony\nRidelejr sommer 2019\nVelkommen til Egene Ridecenter\nVi er et af Nordsjællands smukkest beliggende ridecentre, omgivet af Rude skov i Gl. Holte ved foden af Høje Sandbjerg.\nMartine Sandberg og Sigurd Nielsen har siden oktober 2011 drevet Egene Ridecenter med rideskole og konkurrencestald, med uddannelse af ryttere og heste på alle niveauer.\nMartine og Sigurds vision for Egene er, at skabe et højt fagligt niveau, hvor læring prioriteres frem for de hurtige resultater. Der skal være en rød tråd mellem undervisningen i rideskolen og undervisningen i konkurrence stalden. Dette betyder at der skabes et miljø, hvor der er plads til alle og hvor vi vægter både børns og hestenes trivsel.\nUndervisning varetages kun af professionelle undervisere, med et højt pædagogisk niveau.Børnene skal på Egene lære at omgås, ride og passe sin hest ordentligt.\nDet er vigtigt for os at have en høj etik og moral, at vi passer på dyrene og hinanden og er gode kammerater. Egene skal være et ridecenter præget af høj heste velfærd, fællesskab, og hvor alle tager et ansvar. Vores rideskole ønsker vi er kendt for vores høje sikkerhed og faglighed, store engagement og for den gode kvalitet på vores heste. Alle vores heste er sunde, raske og glade.\n”På Egene prioriteter vi faglighed frem for resultater, da vi tror på at korrekt uddannelse af hest og rytter skaber resultaterne på sigt. Dette foregår i tæt samarbejde med vores dyrlæger, beslagsmede, sadelmagere, massører, kiropraktorer mv. og med hestens velfærd i høj sæde” – Martine og Sigurd (april 2015).\nVi har en stor udendørs springbane, ridehus og udendørs dressurbane. Skoven er kun et stenkast væk. Derudover har vi adgang til 3 meget store folde samt 5 mindre folde, som alle ligger rundt om ridecentret. Vi har på stedet også skridtmaskine samt en hyggelig café/rytterlounge.\nPå Egene er der privat opstaldning af cirka 40 heste og ponyer samt rideskole.\nDer er et tæt samarbejde mellem Sigurd, Martine og rideklubben Egene, som arrangerer alt fra trækhold for de mindste til distriktstævner i spring.\nHUSK vores pony springstævne i weekenden. Alle er velkommen til at komme og kigge og nyde en forfriskning i vores fantastiske cafe!\nVedr. problemer med online tilmelding, så brug venligst Google Chrome som browser. Vi har erfaret at der kan være problemer hvis man bruger Safari (browser) . Vi arbejder på at løse dette problem”.\nEgene C-stævne for pony med individuelt distriktsmesterskab (D1) og NordVestBox (C)\nNy bestyrelse fra den 19. august 2019\nJulefrokost den 20. december 2019 – sæt kryds allerede nu!\nSommer ferie på Rideskolen\nSPRINGCAMP UGE 32\nHusk Sigurds trænningscamp i uge 32 2019\nTidligere nyheder Vælg måned september 2019 (2) august 2019 (3) juni 2019 (2) marts 2019 (3) februar 2019 (1) januar 2019 (2) november 2018 (3) oktober 2018 (2) juni 2018 (2) maj 2018 (2) marts 2018 (3) februar 2018 (4) januar 2018 (1) november 2017 (4) september 2017 (1) august 2017 (1) juli 2017 (1) juni 2017 (2) maj 2017 (2) marts 2017 (5) februar 2017 (3) januar 2017 (5) november 2016 (5) oktober 2016 (4) september 2016 (6) maj 2016 (2) april 2016 (1) marts 2016 (2) februar 2016 (2) januar 2016 (2) december 2015 (1) november 2015 (4) oktober 2015 (10) september 2015 (3) august 2015 (3) juli 2015 (1) juni 2015 (9) maj 2015 (3) april 2015 (6) marts 2015 (10) januar 2015 (7) december 2014 (1) november 2014 (1) september 2014 (1) august 2014 (8) juli 2014 (1) maj 2014 (8) april 2014 (7) marts 2014 (8) februar 2014 (2) januar 2014 (3) november 2013 (2) september 2013 (7) august 2013 (7) juli 2013 (1) juni 2013 (8) maj 2013 (7) april 2013 (3) marts 2013 (5) februar 2013 (1) januar 2013 (4) december 2012 (3) november 2012 (3) oktober 2012 (2) september 2012 (5) august 2012 (4)\nBliv medlem af Rideklubben Egene…\nDu kan indmelde dig i rideklubben online ved at gå til denne side.\nTREC udvalget 20. september 2019\nMilitaryudvalget 20. september 2019\nDrømmer du om at arbejde professionelt med heste? 19. september 2019\nUggerhalne Sportsrideklub opnår Dansk Ride Forbunds første Lærestedscertificering 18. september 2019\nDansk Ride Forbund søger to klubrepræsentanter til arbejdsgruppe ang. trænerlicensordning 18. september 2019\nSå er finalisterne i Nord-Vest Box Cup 2019 fundet 17. september 2019\nEgene på Facebook\nKlik på logo.\nKræver at du er medlem af facebook gruppen.\n© 2013 Egene Ridecenter Admin Login Suffusion theme by Sayontan Sinha


TV 2 Zulu lover publikum en sommerdag om vinteren, når Royal Arena i København bliver lavet om til en indendørs festivalplads onsdag den 31. januar 2018 til det, som hedder 'Zulu Awards Festival ’18'.\n'Zulu Awards 2017' foregik som et cruise ombord på Oslobåden med masser af god musik, glade vindere og en veloplagt kaptajn.\n'Zulu Awards 2018' bliver lige så vildt og vanvittigt, lover Zulu.\nDenne gang har TV 2 Zulu nemlig besluttet at give mange det, de trænger allermest til om vinteren, nemlig en dejlig varm sommerdag på en indendørs festival med musik, underholdning, glade mennesker og god stemning - ligesom man kender det fra alle sommerens musikfestivaler.\nPå 'Zulu Awards Festival ’18' skal der deles 12 statuetter ud - alle valgt af brugerne - og de kunstnere, der i 2017 gav os alle sammen nogle af de største oplevelser inden for hver deres felt, skal hyldes.\nZulu varmer Royal Arena op til sommerlige grader, og publikum kan blive spraytannet i indgangen, hænge ud i teltlejren, høre god musik, spise festivalmad, drikke øl og meget mere. Kl. 20.00 begynder så uddelingen af de 12 statuetter. Samtidigt kan man bl.a. opleve The Minds of 99 og Karl William på scenen.\nDe nominerede i de 12 kategorier offentliggøres den 15. januar, og alle kan herefter afgive deres stemmer på zulu.dk. De 12 kategorier er: 'Årets danske film', 'Årets nye navn', 'Årets hit', 'Årets kunstner', 'Årets lyd', 'Årets originale tv-program', 'Årets danske tv-serie', 'Årets tv-vært', 'Årets danske skuespiller', 'Årets webstar', ’Årets livenavn’ og 'Det vi alle sammen grinte af'.\n'Zulu Awards Festival ’18' kan ses på TV 2 Zulu og TV 2 Play søndag den 4. februar 2018.


Skal kristne tage hovedet under armen? - Udfordringen\nSkal kristne tage hovedet under armen?\nAf Orla Lindskov\t 21. jun. 2019/25 (Læsetid: 6 minutter)\nMin ven er også kristen, så vi har flere gange diskuteret problemet. Han påstår, at Bibelen helt klart sætter tro og tillid først, og også som det største.\nJeg er videnskabsmand, som det kaldes i daglig tale. Jeg skriver dette brev til dig, for måske kan du hjælpe mig. Jeg læser din Brevkasse i Udfordringen i ny og næ.\nJeg betragter mig selv som kristen og også som troende. Men der er noget, jeg trænger til at få belyst, og som nu har udviklet sig til et mindre problem for mig:\nInden for videnskaben er det sådan, at først erkender man noget, derefter tror man det, altså først bevis, derefter tro.\nMen sådan er det vel også i al almindelighed blandt mennesker. Man vil vel ikke tro på en sag, heller ikke på et menneske, før man kender indholdet.\nDet er vel naturligt, at man er skeptisk og kritisk overfor det ukendte eller overfor en ukendt person. Eller hvad?\nTro og tillid må vel bygge på kendsgerninger. Ellers er mange ting i vores liv jo et rent vovestykke.\nVovestykker går ikke an indenfor videnskaben. Det ville jo næsten være at krænke logikken.\nJeg hørte i min pure ungdom om en husmoder, der skulle ansætte en ung pige som barnepige og hushjælp.\nDen unge pige, som søgte stillingen, kom på prøve de første 14 dage. Prøven bestod bl.a. i, at husmoderen et par gange lod penge ligge fremme for at se, om pigen ville aflevere dem, ville lade dem ligge eller stikke dem til sig. Pigen skulle altså vise, hvad hun indeholdt.\nJeg syntes, at husmoderen greb sagen helt videnskabeligt og rigtigt an. Først bevis, derefter tro og tillid.\nEn af mine venner sagde, at han syntes, at husmoderen greb sagen helt forkert an. Min ven mente, at en sådan start ville få hele projektet til at mislykkes. Husmoderen startede jo ansættelsen med mistillid til pigen. Det ville der ikke komme noget godt ud af, for mistilliden ville fra starten virke lammende og ødelæggende. Det mente min ven.\nEn ven af os, som ikke er kristen, lyttede med på vores diskussion. Han sagde med et grin, at han altid havde ment, at for at blive kristen var det nødvendig at skrue hovedet af og tage det under armen. Han sagde det kun i sjov.\nHvad mener du om mit problem?\nTillid er nemlig det perfekte forhold mellem alle mennesker. Det gælder ikke kun i ægteskaber. Gud ønsker at stå i det absolutte tillidsforhold til dig og mig.\nTro og tillid hjælper os til at vide, hvem Gud er\n”Den rigtige rækkefølge”\n” vi tror, og vi ved, at du er Guds hellige.” ( Johannes-ev. kap. 6, vers 69 )\nJeg synes ikke, det var godt, at husmoderen på forhånd var skeptisk og kritisk overfor den unge, jobsøgende pige. Her har jeg samme holdning som din kristne ven.\nSom din ven sagde: husmoderen starter med mistillid; med ubegrundet mistillid til pigen.\nHeraf ses klart, at husmoderens plan ikke er fra Gud. Husmoderen leder jo den unge pige ind i fristelse.\nAf og til kan det dog være nyttigt at være kritisk og have mistillid overfor noget ukendt.\nDet gælder i særdeleshed på det åndelige område. Bibelen advarer os: Det ukendte kan i den åndelige verden vise sig at være det falske. Der er nemlig mange ånds-magter, som kamuflerer sig, og som ikke er fra Gud.\nDe kan udgive sig for at være fra Gud. De kan endda tale med engles stemmer. Men de er fra Guds modstander, fra djævelen.\nJeg startede med et kort vers. Det er Peters svar på et spørgsmål fra Jesus.\nOrdenes rækkefølge i Peters svar er vigtig: ”vi tror, og vi ved, –,”\nKære videnskabsmand, du ville nok have forventet det omvendt: nemlig vi ved nu, og derfor tror vi. Det vil sige, at først erkender vi og får viden, og derefter tror man. Sådan er rækkefølgen jo i videnskaben, ifølge dig.\nMan vil først tro på en sag og på et menneske, når man kender det, når man har afprøvet det.\nMen det er betegnende for Peter og disciplene, at de har en anden rækkefølge. Hos disciplene kommer troen først.\nDeres virkelighed var ikke som din virkelighed. Tænk blot på, at da Jesus fra starten sagde til dem: ”Jeg vil gøre jer til menneskefiskere.”\nDa havde de endnu ikke set det guddommelige hos Jesus. De fulgte Jesus i tro og tillid.\nDet var en ren tillidssag. De lod deres garn i stikken og fulgte Jesus.\nHos dem kom beslutningen fra hjertet og gik til hjernen. Hos dem gik det ikke den omvendte vej, nemlig fra hjernen til hjertet, altså den vej, du kalder den videnskabelige.\nI begyndelsen var det for disciplene et troens vovestykke. Men det var det ikke mere, da Peter udbryder: ”Vi tror, og vi ved, at du er Guds hellige.”\nDa havde de fået viden om, hvem Jesus var. Deres forstand var blevet overbevist. Men bemærk: først tog de imod Jesus med hjertet.\nTænk fx på forholdet i et ægteskab mellem en mand og en kvinde. Her vil mistro virke lammende og ødelæggende. Alt det smukke, som kunne blomstre på kærlighedens træ, vil visne og dø på grund af mistro.\nMen det omvendte gælder så også. Der er intet, der forøger ægtefællers energi og kræfter som netop gensidig tillid. Der gives nok ingen større ulykke i et ægteskab end skuffet tillid.\nTillid er nemlig det perfekte forhold mellem alle mennesker. Det gælder ikke kun i ægteskaber.\nGud ønsker at stå i det absolutte tillidsforhold til dig og mig. Derfor er det, at Gud glæder sig, når han oplever, at vi tror på ham og har tillid til ham.\nMen netop det vil verden aldrig komme til at forstå. Derfor siger Jesus: ”en vantro slægt kræver tegn og undere.”\nVerden vil stædigt gentage: Vis os tegn og undere, Jesus, så vil vi tro. Det forlangte farisæerne af Jesus allerede for to tusinde år siden.\nBibelen lærer os derimod: tro først, så skal I se undere. Tro først, så skal I se Guds herlighed.\nVenlig hilsen Orla Lindskov\nJeg er utrolig taknemmelig for salvedugen, du sendte. Jeg bruger den nat og dag.\nJeg var ved at blive slidt op af psykisk smerte og indre uro. Men nu har Jesus givet fred til mit trætte og ulykkelige indre.\nDet er jeg dig meget taknemmelig for.\nMå Gud velsigne dig rigt.\nEn mand, som har lidt.\n”Stavene væk eller vi synger!”\nDanske folkehøjskoler i USA


Nyheder - Verden - MAP[N]ALL.COM\nNyheder - Verden\nNyheder er information om aktuelle begivenheder. Nyheder bliver fortalt på mange forskellige måder: Fra mund til mund, på de sociale medier. Mange kender dog begrebet fra nyhedsmedier, der lever af at fortælle om nyheder til dets publikum. Det kunne være aviser, radiokanaler, tv-programmer og internetsider.\nTypiske emner for nyheder omfatter krig, samfundet, politik, uddannelse, sundhed, miljø, økonomi, mode og underholdning, samt sportslige begivenheder, finurlige eller usædvanlige begivenheder. Mennesker udviser et næsten universelt ønske om at lære og dele nyheder, som de opfylder ved at tale med hinanden og dele oplysninger. Den moderne teknologiske og sociale udvikling har øget den hastighed, hvormed nyheder kan spredes.\nGenren nyheder, som vi kender det i dag er tæt forbundet med aviser, som opstod i Kina, oprindeligt som et domstolstidskrift. Ideen spredte sig sammen med papir og trykkeri til Europa. Den ældste kendte avis blev grundlagt i de spæde år af 1600-tallets Tyskland.\nDemonstrationerne i Hongkong 2019-2020\t(2019-20 Hong Kong protests)\nMasseskyderiet i Korat 2020\t(Nakhon Ratchasima shootings)\nCOVID-19\t(Coronavirus disease 2019)\nSARS-CoV-2\t(Severe acute respiratory syndrome coronavirus 2)\nUdbrud af COVID-19 i Wuhan 2019-2020\t(2019-20 coronavirus outbreak)\nNews (English) Notizia (Italiano) Nieuws (Nederlands) Actualité (Français) Nachrichten (Deutsch) Notícia (Português) Новости (Русский) Noticia (Español) Wiadomość (Polski) 新闻 (中文) Nyhet (Svenska) Știre (Română) ニュース (日本語) Новини (Українська) Новини (Български) 뉴스 (한국어) Uutinen (Suomi) Berita (Bahasa Indonesia) Naujienos (Lietuvių) Nyheder (Dansk) Zpravodajství (Česky) Haber (Türkçe) Вест (Српски / Srpski) Hír (Magyar) Vijest (Hrvatski) ข่าว (ไทย) Ziņas (Latviešu) Ειδησεογραφία (Ελληνικά) Tin tức (Tiếng Việt)


3. Dansk Folkeparti Side Historie Side Struktur... Side Er Dansk Folkeparti et nyt parti?... Side Delkonklusion. - PDF\n3. Dansk Folkeparti Side Historie Side Struktur... Side Er Dansk Folkeparti et nyt parti?... Side Delkonklusion.\nDownload "3. Dansk Folkeparti Side 9 3.1 Historie Side 9 3.2 Struktur... Side 9 3.3 Er Dansk Folkeparti et nyt parti?... Side 9 3.4 Delkonklusion."\n1 Indholdsfortegnelse 1. Indledning.. Side Projektmotivation. Side Problemformulering. Side Abstracts.. Side Begrebsafklaring.. Side Issue-voting.. Side Samfund... Side Moderne Samfund Side Senmoderne samfund... Side Vælgeradfærd... Side 6 2. Metode Side Sociologisk teori. Side Politologisk teori. Side Metodiske overvejelser... Side Kildekritik... Side Tværfaglighed. Side 8 3. Dansk Folkeparti Side Historie Side Struktur... Side Er Dansk Folkeparti et nyt parti?... Side Delkonklusion. Side Beck... Side Individualisering. Side Risikosamfundet. Side Analyse... Side Delkonklusion. Side Højrepopulisme.. Side Definition af begrebet højrepopulisme... Side Populisme Side Folkestemninger og enkeltsager frem for ideologi. Side Karismatisk lederskikkelse. Side Varetagere af folkets interesser. Side Oppositionspartier... Side Mobilisering af xenofobi.side Nationalisme... Side Opsummering af højrepopulisme Side Analyse af Dansk Folkeparti som værende højrepopulistisk Side Delkonklusion... Side Issue voting Side Beskrivelse af issue-voting. Side Teorien bag issue-voting. Side 31 1\n2 6.3 Analysedel...Side Anvendelse af Issue-voting til at forklare Dansk Folkepartis øgede stemmeandel.. Side Hvilken model skal bruges til at beskrive vælgernes adfærd?... Side Kernevælgere kontra issue-votere Side Hvem har issue-voted på Dansk Folkeparti og pga. hvilke issues?. Side Dansk Folkepartis arbejdsprogram Side Delkonklusion. Side Konklusion.. Side Sammenkobling af analyseafsnit Side Konklusion.. Side Perspektivering... Side Litteraturliste... Side 46 2\n3 1. Indledning I det følgende afsnit vil vi gennemgå projektmotivation, begrebsafklaring, problemfelt, problemformulering, abstracts og metode. Med kapitlet ønsker vi at give en kort introduktion til projektet og at give et overblik over projekts opbygning og inddeling. 1.1 Projektmotivation Under hus-temaet En verden i forandring? blev vi motiveret til dette projekt, af valgresultatet ved folketingsvalget i Resultatet ved dette valg blev, at vi i Danmark valgte en borgerlig VK-regering, med Dansk Folkeparti som støtteparti. Der skete her en markant vælgervandring fra venstre mod højrefløjen, som resulterede i, at Dansk Folkeparti blev Danmarks tredjestørste parti. Valgresultatet var konsekvensen af en intens valgdebat, hvor et af omdrejningspunkterne for debatten var indvandrere. Dansk Folkeparti fik sat indvandrerpolitikken på den politiske dagsorden, og de andre partier fulgte, med så godt de kunne, mens de forsøgte at bevare deres troværdighed. Undtagelsen var Centrum Demokraterne, som valgte at stå udenfor indvandrerdebatten. Muligvis var dette medvirkende til, at Centrum Demokraterne ikke blev valgt ind i folketinget. Folketingsvalget 2001 adskiller sig fra tidligere valg, netop på grund af den store vælgervandring mod højre. For at finde et lignede valg skal man tilbage til Jordskredsvalget i 1973, hvor en flere nye partier entrerede folketinget, og Fremskridtspartiet fik en stor stemmeandel. Vi undrer os over, at Dansk Folkeparti som bl.a. har klare holdninger til udlændingepolitikken og med et stærkt nationalistisk fokus, har kunnet mobilisere så stor en del af vælgerskaren siden partiets start i Denne højredrejningstendens har fundet sted flere steder i Europa. Vi lever i et samfund, der i stigende grad er udsat for globalisering, hvor der sker en udlejring på tværs af tid og rum. Ting der finder sted på den anden side af jorden, kan påvirke os her i Danmark og omvendt. Der er opstået et gensidigt afhængighedsforhold verden over, og nogen taler om et globalt fællesskab. Globaliseringen har blandt andre, to konsekvenser for de nationale identiteter, herunder den danske nationalitet: En øget homogenisering og ensretning i verden, som kan virke som en trussel mod de enkelte nationalstaters identiteter samt en 3\n4 fragmentering, hvor borgerne som modreaktion mod homogeniseringen forsøger at differentiere sig, med henblik på at bevare deres nationale identitet. Vi er interesserede i at finde ud af hvilke samfundsvidenskabelige forhold, der ligger til grund for denne stigende tilslutning til Dansk Folkeparti. Dansk Folkeparti fremstår som et stærkt parti med Pia Kjærsgård i spidsen. Partiet har formået at få bragt tidligere politiske tabuemner til debat. Der er opstået en ny politisk adfærd, som afspejles i den nye vælgeradfærd, eller omvendt? Globaliseringen skaber både vindere og tabere. Vinderne er dem, der formår at mobilisere sig i den nye tid-rum-udvikling. Disse kan karakteriseres som grænseløse individer. Taberne er de immobile individer, som ikke formår at udnytte globaliseringens muligheder, men fokuserer mere på traditionelle familiære, nationale og bekendte værdier. Dansk Folkeparti repræsenterer netop disse værdier ved at vægte det gamle Danmark værdierne kommer til udtryk både i partiets ytringer samt i deres trykte materiale, som gør partiets holdninger let forståelige og identificerbare. 1.2 Problemformulering Hvilke sociologiske og politologiske tendenser kan bidrage til at forklare Dansk Folkepartis stigende succes i partiets levetid? Med succes menes den øgede stemmeandel. Med tendens menes udviklinger i samfundet. 1.3 Abstracts I det følgende vil vi kort redegøre for hvilke emner, vi vil komme ind på for at besvare problemstillingen. Vi opstiller en række arbejdsspørgsmål og forklarer kort for, hvordan disse vil blive besvaret. Vi tilstræber en logisk fremgang i opgaven, hvorfor vi har valgt at opstille spørgsmålene på følgende måde: Er Dansk Folkeparti et nyt parti? I dette afsnit vil vi undersøge om Fremskridtspartiet og Dansk Folkeparti er det samme parti, og om Dansk Folkeparti har overtaget Fremskridtspartiets vælgere. 4\n5 Beck: Hvordan kan man ud fra Beck forklare nogle af de ændrede generelle betingelser i samfundet, der faciliterer fremvæksten af Dansk Folkeparti? Her vil vi gennemgå samfundsmæssige udviklingstendenser som individualisering og risikosamfund. Endeligt vil vi bruge Beck til at forklare Dansk Folkepartis øgede stemmeandel. Højrepopulisme: Hvordan kan højrepopulisme anvendes til at forklare tilslutningen til DF? Vi vil søge at klassificere Dansk Folkeparti som værende højrepopulistiske og dermed kunne forklare én af årsagerne til den øgede vælgertilslutning til partiet. Issue-voting: Hvordan kan man ud fra issue-voting forklare Dansk Folkepartis øgede stemmeandel? Vi vil kort gennemgå begrebets historiske kontekst. Forklare hvordan vælgeradfærden har ændret sig, og hvilken effekt dette har haft på partiadfærden hos f.eks. Dansk Folkeparti. Vi vil i den forbindelse gennemgå dele af teorien bag issue-voting. (nærheds- og retningsmodellen). Konklusion og perspektivering. 1.4 Begrebsafklaring Issue-voting: Issue-voting kaldes på dansk sagsbetinget vælgeradfærd, og er egentlig en hypotese om vælgeradfærd. Denne hypotese er imidlertid meget godt underbygget af empirisk materiale. Begrebet bruges til at beskrive vælgere i senmoderne samfund, som ved valg placerer deres stemme under stor påvirkning af issues. Ved issues forstås enkeltsager. Issue voting indebærer, at vælgerne opfører sig rationelt, og derfor stemmer på det parti, der gennem sin vægtning af enkeltsager, giver vælgeren den største nyttevirkning. (Nielsen 2003, s. 237) Samfund: Moderne samfund: Det moderne samfund havde allerede sin begyndelse tilbage til 1800-tallet, hvor industrialiseringen havde sit indtog i Europa. Her var de traditionelle fællesskaber defineret ud fra økonomiske klasser og politiske overbevisninger. Identiteten var fastlagt fra fødsel. (Jacobsen 1998 s.31) 5\n6 Senmoderne samfund: Modernitetens udviklingstendenser i samfundet, som ses i form af den stigende individualisering, globaliseringen og den øgede refleksivitet går det moderne industrisamfund over til at være et risikosamfund. Et risikosamfund er et mere refleksivt samfund, i og med det i stigende grad bliver tvunget til selv, at forholde sig til de utilsigtede konsekvenser som eksempelvis fare og risici i samfundet. Dette har medfør, at der er opstået nye fællesskaber på tværs af hidtidige klasseskel og politiske tilhørsforhold. Individet er ligeledes blevet refleksivt og danner selv sin identitet, da det er blevet løsrevet fra dets traditionelle fællesskaber. (Jacobsen 1998 s.70) Vælgeradfærd: Udtryk for den adfærd som vælgerne udviser ved at fastholde eller skifte parti ved stemmeafgivningen. (Samfundslex s. 424) Der findes to gængse teorier om vælgeradfærd. Den ene teoritype bygger på, at vælgernes placering i det sociale miljø fremmer bestemte holdninger og normer, og ud fra dette træffer man sit partivalg. Den anden teori går ud på, at vælgerne handler rationelt og individorienteret, altså at den enkelte vælger stemmer på det parti, som vurderes bedst, at kunne tilfredsstille vælgerens behov. (Samfundslex s. 424.) 2. Metode 2.1 Sociologisk teori: Vi har i det sociologiske afsnit valgt at arbejde med sociologen Ulrich Beck. Grunden til at vi har valgt netop Beck, er at vi tidligere har behandlet hans teorier i undervisningen og ikke mindst, at han danner et godt grundlag for besvarelsen af vores problemstilling. Som sociolog beskriver Beck konsekvenserne af det senmoderne samfund. Og det er netop disse konsekvenser vi vil undersøge, da vi har en formodning om, at de kan bidrage til at forklare Dansk Folkepartis succes. I det senmoderne samfund er de traditionelle fællesskaber blevet opløst, og dette har visse konsekvenser for samfundet. 6\n7 Vi har valgt at arbejde med de begreber, som vi finder relevante for at kunne forklare den øgede vælgertilslutning til Dansk Folkeparti. Disse begreber er netop resultatet af det senmoderne samfund. Den sociologiske del af opgaven beskriver bredt den generelle samfundsmæssige udvikling. Sociologien beskriver den generelle udvikling i samfund. Den sociologiske del kan altså ikke alene forklare Dansk Folkepartis succes, men derimod kan sociologien bruges til at forklare opkomsten af politologiske tendenser, i vores opgave højrepopulisme og issue-voting. Den sociologiske udvikling kan altså ikke direkte kobles sammen med Dansk Folkeparti. Den samfundsmæssige udvikling har jo ikke kun konsekvenser for dansk folkeparti, men for alle partier i Danmark. Den sociologiske del har altså en begrænset forklaringskraft i forhold til problemstillingen. Den kan forklare opkomsten af politologiske tendenser, men ikke tendenser der kun er rettet på Dansk Folkeparti. 2.2 Politologisk teori: I den politologiske del af projektet, har vi valgt, at bruge forskellige teoretikeres materiale til beskrivelsen af Dansk Folkeparti som højrepopulistisk parti, hvor vælgerne i høj grad er påvirket af fænomenet issue-voting. Inspireret af Anthony Giddens og Hans Georg Betz, har vi valgt at udlede vores egen definition / teori om højrepopulisme. Vi er af den opfattelse, at de allerede skrevne definitioner ikke har været fyldestgørende nok, og kun med disse, ville vi således ikke kunne besvare problemstillingen fyldestgørende. Til beskrivelse af issue-voting bruger vi Kenneth Thue Nielsens indlæg i Goul og Borres Politisk forandring fra Vi inddrager retningsmodellen (Rabinowitz og MacDonald) og nærhedsteorien (Downs). Vi har valgt at beskrive højrepopulisme og issue-voting, da vi mener ud fra disse begreber, at kunne forklare noget af den øgede vælgertilslutning til Dansk Folkeparti. 2.3 Metodiske overvejelser: Vi har valgt primært at bruge skreven teori til besvarelse af vores problemstilling. Dette har vi gjort fordi visuel teori, f.eks. tv-debatter og vælgermøder ikke har været let tilgængelige. Vi er dog klar over, at havde vi fokuseret på denne type teori, ville det have givet projektet en anden dimension, hvor man muligvis ville være kommet frem til andre konklusioner end dem vi gør. 7\n8 Herudover mener vi heller ikke, at vi har forudsætninger for at bearbejde visuel teori, da vi endnu ikke er blevet introduceret til denne teknik. 2.4 Kildekritik: Den empiri der er inddraget i projektet, er kvantitative undersøgelser, udarbejdet af andre end os. Dette har både fordele og ulemper. Fordelen er primært, at kvantitative undersøgelser er omfangsrige, og som regel kræver det en del kapital og tid. Ulempen er, at vi ikke kender empiriens baggrund. Vi kan ikke vide hvordan et givent spørgsmål er blevet stillet og i hvilken sammenhæng. Dette medfører en vis statistisk usikkerhed og man skal derfor være påpasselig med at drage konklusioner kun på baggrund af empiri, hvorfor vi også inddrager teori. Vi mener dog at kunne sætte vores lid til at Jørgen Goul Andersen og Ole Borre, som er dem vi bruger til vores empiri, da de begge er universitets professorer (Goul 2003) Tværfaglighed: Vi har valgt at kombinere en sociologisk og politologisk vinkel på problemstillingen, så det kan munde ud i en tværfaglig besvarelse. Sociologiske teorier omhandler generelle samfundsmæssige betingelser i samfundet. Sociologi handler altså om mere bløde valg, hvorimod politologi handler om mere specifikke tendenser f.eks. at individet er nyttemaksimerende i forhold til dets valg. Politologi handler om mere beregnende valg. Ved inddragelse af begge områder til besvarelse af opgaven, vil vi således få en mere nuanceret og bredere besvarelse, idet kun inddragelse af en synsvinkel vil være for snæver til besvarelse af vores problemstilling. Ikke alle individer har samme intentioner og tilgange, når de går til stemmeboksen. De færreste mennesker tænker kun politologisk, når de går til valg f.eks. kun på nyttemaksimering, og de færreste tænker kun sociologisk f.eks. fordi de ønsker at indgå i et fællesskab. De fleste inddrager altså flere perspektiver, der alle ligger til grund for deres kryds i stemmeboksen. Og netop derfor er en tværfaglig besvarelse nødvendig. 1 Jørgen Goul Andersen er professor ved institut for Økonomi, Politik og Forvaltning ved Aalborg universitet. Ole Borre er professor ved institut for Statskundskab ved Århus Universitet. 8\n9 3. Dansk Folkeparti 3.1 Historie: Efter en strid i Fremskridtspartiet brød 4 medlemmer ud og stiftede den 6. oktober 1995 Dansk Folkeparti. Medlemmerne var Pia Kjærsgaard, Poul Nødgaard, Ole Donner og Kristian Thulesen Dahl. Partiet som fra starten ikke blev spået store fremtidsmuligheder, valgte hurtigt Pia Kjærsgaard til formand. Partiet blev først opfattet som en kloning af Fremskridtspartiet, men fik snart succes med at udvikle en egen national og social profil. Dette betød, at de tidlige spådomme blev gjort til skamme, og partiet blev hurtigt etableret med tretten mandater ved deres første folketingsvalg i De er også senere kommet til at spille en væsentligt parlamentarisk rolle i de følgende regeringsdannelser. (www.danskfolkeparti/his.dk ) 3.2 Struktur: Dansk Folkeparti partiledelse består af partiformanden Pia Kjærsgaard, hendes mand Henrik Thorup, gruppeformanden Kristian Thulesen Dahl, sekretariatschef og næstformand Peter Skaarup, ungdomsformanden Morten Messerschmidt, pressechefen Søren Espersen og EU-parlamentsmedlem Morgens Camre. Denne snævre kreds tilrettelægger i høj grad partiets politiske linie samt partiets strategi og taktik. (www.danskfolkeparti/medl.dk ) 3.3 Er Dansk Folkeparti et nyt parti? I dette afsnit vil vi forsøge, at afklare om Dansk Folkeparti har overtaget Fremskridtpartiets stemmer eller om Dansk Folkeparti er et nyt parti. Man kan sætte spørgsmålstegn ved, hvorvidt Dansk Folkeparti er en succes. Har partiet i virkeligheden bare overtaget en stor del af sine vælgere fra det tidligere Fremskridtsparti? I hvor høj grad deler Dansk Folkeparti og Fremskridtspartiet mærkesager? Spørgsmålet er om Dansk Folkeparti, har fået selvstændig succes, eller om det bare er et nyt Fremskridtsparti? Svaret på disse spørgsmål, vil vi finde ved at undersøge forskellene mellem de to partier. 9\n10 I tabel 4.2 (Goul 2003, s.65) beskrives vælgervandringer partierne imellem fra folketingsvalget 1998 til det følgende valg i Denne tabel kan bruges til at beskrive, i hvor stort omfang Dansk Folkeparti har modtaget vælgere fra Fremskridtspartiet, og hvorfra Dansk Folkepartis vælgere i øvrigt kommer. Fra valget i 1998 til valget i 2001 mistede Fremskridtspartiet en stor andel af deres vælgere. Ca. en tredjedel af disse vælgere gik over til Dansk Folkeparti (dette svarer til 0,6 % af samtlige vælgere ved valget i 2001) og resten fordelte sig imellem Konservative, Venstre samt sofavælgere. Bemærkelsesværdigt er det, at Dansk Folkeparti i højere grad hentede deres vælgere fra Socialdemokratiet, Venstre og sofavælgerne end fra Fremskridtspartiet (hhv. 1,7%; 1,1% og 2,1% af den samlede vælgerskare). Umiddelbart ser det altså ikke ud til, at Dansk Folkeparti i nævneværdig grad har overtaget Fremskridtspartiets vælgere, men nogle er dog gengangere. Selvom både Fremskridtspartiet og Dansk Folkeparti fremstår som populistiske partier, med mange mærkesager og en lav grad af ideologi,(jf. afsnittet om højrepopulisme) er der dog markante forskelle mellem de to partier. Ved Jordskredsvalget i 1973 profilerede Fremskridtspartiet sig især på det skattepolitiske område. Først senere inddrog de udlændingepolitik i deres politiske program. Fremskridtspartiet har siden partiets start haft som mål at afskaffe partivældet og samtidig reducere eller afskaffe indkomstskatten (jf. partiets program: ) Skattepolitik har aldrig haft høj prioritet hos Dansk Folkeparti, men det har til gengæld ældre- og udlændingepolitik. Udlændingepolitik har Fremskridtspartiet ligesom Dansk Folkeparti haft som mærkesag gennem de seneste år. Ved gennemlæsning af Fremskridtspartiets udlændingepolitik.(http://www.fremskridtspartiet.dk/politik/program/index.htm ) virker det som om, at partiet er noget mere fjendtligt stemt overfor flygtningeog indvandrere end Dansk Folkeparti. Dette ses for eksempel i dette citat fra Fremskridtspartiets program (udlændingepolitik): Jihad - Hellig Krig Muslimske piger tvinges til at leve tildækket og afsondret, indtil de kan blive gift med en fætter fra hjemlandet, som typisk er uden nogen brugbar uddannelse og som aldrig har lært et ord dansk. Men han har gået på koranskole, hvor han har terpet den hellige tekst. Så han har lært om jihad (hellig krig), afhugning af hænder og fødder, dødsstraf for 10\n11 homoseksualitet og stening til døde for utroskab. Seksuel lemlæstelse af små piger kaldes omskæring. Drab på nærtstående familiemedlemmer, som ikke lystrer familieoverhovedet, kaldes æresdrab. (http://www.fremskridtspartiet.dk/politik/program/index.htm ) Den forholdsvis markante tone i dette citat (som i øvrigt er den samme i hele udlændingepolitikken), genfindes ikke konkret i Dansk Folkepartis arbejdsprogram, jf. afsnittet om issue-voting. Dansk Folkeparti adskiller sig fra Fremskridtspartiet ved at have en lidt blødere politik på udlændinge- og skatteområdet. Hvor Fremskridtspartiet går ind for en fjernelse af indkomstskatten, er Dansk Folkeparti ind for gradvise sænkninger, så længe det ikke får negativ effekt på en række velfærdsområder, jf. Dansk Folkepartis arbejdsprogram under punktet "Skat og retfærdighed. Skattepolitikken har givetvis været en vigtig faktor, for Fremskridtspartiets succes ved Jordskredsvalget, mens årsagerne til Dansk Folkepartis succes skal findes på andre områder. Hvad angår partiernes mærkesager adskiller de sig, altså både når det gælder vægtningen af sager, samt betoningen af disse. En anden udpræget forskel mellem de to partier er deres placering på den traditionelle højre-venstreskala. Fremskridtspartiet ligger ifølge Anders Lauberg 2 (jf. model i Laubjerg: 2002, ) yderst til højre, mens Dansk Folkeparti ifølge Lauberg ligger i en helt ny dimension. Hvor Dansk Folkeparti kan profilere sig som et konservativt socialdemokrati (Laubjerg ) 3.4 Delkonklusion: Der er altså på mange forskelle mellem de to partier, og der er ikke de store indikationer på at Fremskridtspartiets vælgere i nævneværdig grad er overgået til Dansk folkeparti. Deres politikker ligger ikke så langt fra hinanden, men der er dog forskel på hvor de lægger deres politiske hovedvægt, samt hvor ekstremt de fremstiller deres mærkesager. 2 Anders Laubjerg, næstformand i Dansk Metal, og forfatter af bla. Bøgerne; Nyt politisk forum, og Tilblivelsen dialektik, en undersøgelse af den marxistiske udviklings idés aktualitet. M. fl. 11\n12 4. Beck Hvordan kan man ud fra Beck forklare nogle af de ændrede betingelser i samfundet, der faciliteter den øgede tilslutning til Dansk Folkeparti? 4.1 Individualisering: Nedenstående giver et indblik i det nye fællesskabers dannelsesrammer herunder deres omdrejningspunkter, som følge af individets individualisering. Vores tidligere mønster siger, at man stemmer alt efter, hvilken position man har i samfundet. Traditionelt stemte arbejdere på socialdemokratiet, bønder på Venstre osv. Dette fænomen kan betegnes class-voting. Class-voting er i dag et perforeret begreb. Vælgerne stemmer ikke længere efter klasse. Baggrunden for denne udvikling er sociale ændringer, der har løst konflikterne, der lå i de forskellige klasseskel. Dette har ført til et ophør af de traditionelle fællesskaber og en individualisering af individet (Stubager 2003). I det følgende vil vi gennemgå begrebet individualisering, som ifølge Beck, er en af de faktorer, som har ført til ophøret i klasseskel. Til at forklare kapitalismens indflydelse på den øgede individualisering inddrager Beck, Marx og Weber. Den industrielle kapitalisme medførte, at individet blev frisat fra de traditionelle fællesskaber. Udviklingen skyldtes en udvikling i de sociale institutioner, der eksisterede i samfundet, f.eks. opkomsten af velfærdsstaten, og hermed en ændring i individets relation til samfundet (Bislev 1999 s. 62). Frisættelsen skete på to niveauer; fra de feudale bindinger og de traditionelle fællesskaber (Beck 1986 s. 134). Individet blev altså mere fristillet i dannelsen af dets egen skæbne. Mennesket opfattes nu som et refleksivt individ, der selv danner dets eget liv. De traditionelle fællesskaber havde siden 1950 erne været i opløsning på grund af differentieringer. Dette førte til at klasseskellene udviskedes. I og med at de traditionelle fællesskaber er blevet ophævet, og individet er blevet differentieret, er der yderligere sket nogle indre differentieringer i fællesskaberne. Disse differentieringer viser sig bl.a. i uddannelsessystemet, hvor man, for at blive beskæftiget på arbejdsmarkedet i stigende grad er afhængig af specialiseret uddannelse (Beck 1986 s. 139). Individualiseringen skyldtes også den øgede urbanisering, hvilket er endnu en faktor, der bidrog til ophøret af de traditionelle fællesskaber, idet land- og byboere blandedes, og medførte en grovmasket social sammensætning (Beck 1986 s.13). 12\n13 Konsekvenserne af ophøret med de traditionelle fællesskaber, klasseskel og den øgede individualisering er mange: Sociale bevægelser opstår i dag på baggrund af at private handlings- Og beslutningsspillerum er truede, hvor de i det traditionelle samfund var klassebestemt (Beck 1986 s.158). De nye fællesskaber er situations- og personafhængige, netop fordi klasseskellene er forsvundet, og som følge af den øgede individualisering. Fællesskaberne er formålsbestemte. Som Beck skriver opstår der en samfundsmæssig struktur, som er et let offer for massemediernes yndlingstemaer og foretrukne konflikter (Beck 1986 s.160). 4.2 Risikosamfundet: Den industrielle udvikling, kapitalismen og globaliseringen har ført til en udvikling af nye risici som præger samfundet. I det følgende vil vi gennemgå karakteristika ved de nye risici, og hvordan individet forholder sig til og tackler disse risici. Som tidligere nævnt førte moderniseringen til et ophør med de historiske sociale klassekonflikter, og en individualisering i de sociale klasser. I stedet er det nu risikosamfundets konflikter, der er kernen i samfundet. Som følge af flere samfundsmæssige forhold; kapitalisme, industrialisme mv. har risiciene i samfundet ændret karakter. Hvor de tidligere tiders risici var præget af knaphed og personlig karakter herunder nød; fattigdom, er de nye risici forbundet med produktionen og den teknologiske udvikling (Beck 1986 s. 27). Industriel produktion har skabt de nye risici, som f.eks. er forurening (Beck 1986 s. 31). Som følge af moderniseringen har risici i dag en mere global karakter (Beck 1986 s. 30). Risiciene er grænseløse, idet forurening ikke kender nogen grænser. Risiciene er typisk usynlige og kan ikke mærkes (Beck 1986 s. 37). De nye risici er i princippet universelle altså klasseløse. Dette formulerer Beck som: Nøden er hierarkisk, smoggen er demokratisk (Beck 1986 s. 49). Undtagelsen ligger i, at Graverende fattigdom og ekstreme risici synes konsekvent at tiltrække hinanden. I risikodistributionens hasardspil synes underudviklede flækker at være særlig populære (Beck 1986 s. 56). De rige har muligheden for, til en hvis grad at undgå forureningen, f.eks. ved at flytte. En mulighed som de ikke deler med de fattigere. Dette fører altså til en forstærkelse af uligheden (Beck 1986 s. 48). 13\n14 De mange risici er vidensafhængige, fordi de er afhængige af at blive defineret. Tit foregår definitionerne ved hjælp af grænseværdier. Denne vidensafhængighed medfører samtidig, at det er muligt, at bortforklare de nye risici, netop fordi de er uhåndgribelige (Beck 1986 s. 32). Risiciene er forbundet med en boomerangeffekt. Bruger en landmand gødning for at fremme væksten af sine afgrøder, fører dette til at jorden forurenes af gødningen. Hvilket bevirker at dyr- og plantelivet er truet af udrydning. I sidste ende kan de dyr, der førhen befrugtede landsmandens afgrøder ikke længere eksistere, og landmanden får ingen høst (Beck 1986 s. 57). Boomerangeffekten fører til en sprængning af klassemodellen, fordi forureningen er grænseløs. Dette fører til, at der ikke længere er behov for den traditionelle politiske opdeling, dvs. traditionelle politiske klasseskel (Beck 1986 s. 32). Mennesket er plaget af en evig frygt for de nye risici De forureningsplagede nutidsmenneskers blik, er ligesom eksorcistens blik, rettet mod noget usynligt (Beck 1986 s. 98). Mennesket forsøger at erkende det umiddelbare f.eks. radioaktivitet. Dette fokus fører til nye angstfællesskaber, som følge af de fremkomne risici (Beck 1986 s. 99). Resultatet af dette er et syndebuksamfund. Menneskene forsøger at håndtere de umiddelbare risici ved at bortlede deres angst og usikkerhed til noget andet. Dette danner basis for Radikale og fanatiske, politiske strømninger, hvor stereotyper gøres til fjendebilleder, netop i menneskets forsøg på at kunne kontrollere det umiddelbare (Beck 1986 s. 101). Risikosamfundets konsekvenser ses også i den politiske debat, der Opstår et politisk potentiale, som er knyttet til katastrofer. Forsøget på at afværge og styre disse kan afstedkomme en reorganisering af magt og ansvar. Hvor politikken altså udøves på baggrund af disse mulige katastrofer. Risikosamfundet er indbefattet af Den nye uoverskuelighed (udtrykket stammer fra Habermas). Denne uoverskuelighed udmønter sig i flere scenarier. Uoverskueligheden skyldes individers manglende evne til at overskue udviklingen. Dette har blandt andet sat sine spor i en ændret vælgeradfærd. Der er kommet færre kernevælgere og flere marginalvælgere. Dette skyldes også ophøret med de traditionelle klassekonflikter. Den politiske adfærd er præget af en evig kamp om at fiske stemmer. 14\n15 4.3 Analyse: Hvad kan Beck sige om Dansk Folkeparti og deres øgede stemmeandel? Beck fortæller om nogle af de generelle betingelser, der præger det senmoderne samfund. Mennesket er blevet individualiseret og lever nu i et samfund, der er plaget af nye risici. I det senmoderne samfund er de traditionelle fællesskaber ophørt, og individet indgår nu i nye fællesskaber. Beck fortæller om den generelle ramme, som har ført til netop højrepopulisme og issue voting. Udviklingstendensen inden for denne ramme er sket over mange årtier, og dermed kan de ikke entydig bruges til at forklare Dansk Folkepartis øgede stemmeandel. Det er vigtig at nævne, at de nye generelle betingelser omkring ophøret med de traditionelle fællesskaber og begyndelsen af nye, ikke kun gælder for Dansk Folkeparti, men for alle partier i Danmark. Becks tanker om individualisering og risikosamfundet er altså en generel betingelse, der kan være med til at forklare Dansk Folkepartis øgede stemmeandel. Men da den sociologiske udvikling er af bred karakter, og ikke kun er sket siden sidste valg, kan vælgernes øgede stemmeandel til Dansk Folkeparti altså ikke udelukkende forklares ud fra disse betingelser. Derimod kan begreberne forklare noget om de generelle betingelser, der præger det senmoderne samfund, og kan altså være medforklarende som en af de faktorer der blandt andet muliggør højrepopulismens opkomst og vælgernes øgede issue-voting (jf. issue-voting og højrepopulisme afsnit) Individet er i det senmoderne samfund blevet individualiseret og står overfor nye risici. Dette fører til en modtagelighed overfor angstfællesskaber, hvor omdrejningspunktet er en synlig syndebuk. Syndebukpolitikken er netop en af højrepopulismens grundpiller. Et eksempel på dette, kan være Dansk Folkepartis udlændingepolitik, hvor partiet projicerer befolkningens xenofobi, over på indvandrerne og dermed gør dem til syndebukke. (jf. afsnit om højrepopulisme). Dansk Folkeparti mobiliserer xenofobi hos dets vælgere og dermed indgår vælgerne altså i nye angstfællesskaber. Dansk Folkeparti bruger fjendebilleder til at forstærke deres synspunkter, og dette tiltrækker individer, der forsøger at kontrollere risiciene. Et eksempel på dette er partimedlem Mogens Camre, udtalelse efter angrebet på World Trade 15\n16 Center Alle vestlige lande er infiltreret af muslimer. Nogle taler pænt om os. Men de venter kun på at blive nok til at få os fjernet. Omkring samme tid udtalte et andet partimedlem Michael Rex Islam er ikke en religion i traditionel forstand. Det er en terrororganisation, som prøver at opnå verdensherredømmet ved vold ( Pedersen 2002). Disse to udtalelser viser, at Dansk Folkeparti, benytter sig af angst og fjendebilleder, når de skal udtrykke deres politiske holdninger. Fjendebillederne kan f.eks. være stereotyper om folk med en anden etnisk baggrund end dansk, og dermed bliver de differentierede fra de nationale individer. Hvilket muligvis kan føre til en øget nationalisme. Højrepopulisme omfatter også nationalisme (jf. højrepopulisme afsnit). Så til en vis grad har individualiseringen ført til et øget behov for nationalisme, da individet er frigjort fra de traditionelle fællesskaber individerne søger derfor en samhørighed med et så grundlæggende og traditionelt fællesskab, som det der hersker omkring nationalisme. Individet kan ikke kontrollere det umiddelbare, og som kompensation for at de ikke kan kontrollere det umiddelbare, forsøger de at kontrollere det de kan se, f.eks. indvandrere, gennem et fokus på nationalisme. Beck beskriver, hvordan de nye fællesskaber dannes på baggrund af trusler. Fællesskaberne er persons- og situationsafhængige, og individerne indgår i de fællesskaber, hvor de mener, deres ønsker bedst kan blive opfyldt. Dermed indgår de i fællesskaber med et formål for øje. Issue voting tager udgangspunkt i at vælgerne stemmer alt efter hvor de kan opnå størst nytte af deres stemme. I de nye fællesskaber er det altså ikke ideologi der er udslagsgivende for ens stemme, men snarere enkeltsager såkaldte issues. En af dansk folkepartis mærkesager er indvandrere, herunder stramninger af indvandrerpolitikken. Dette emne kan ved sidste valg have tiltrukket de nye situations- og personafhængige fællesskaber (jf. afsnit om issue-voting). Dansk Folkeparti har en stor andel af arbejderstemmer 3. Arbejderne er samtidig dem, der føler at indvandrere udgør en alvorlig trussel mod deres nationale egenart. 4 Arbejderne kan her have issue-voted på dansk folkeparti ved valget 2001 på baggrund af partiets klare udlændingepolitik, fordi de 3 61,2 procent af Dansk Folkepartis stemmer er fra arbejdere. Hermed ligger andelen af arbejderstemmer 20.7 procent over gennemsnittet for de danske partier (Goul 2003 s. 217) 4 Af Tabel 13.6 (Goul 2003, s. 213) fremgår det at arbejderne der er en difference på +14, ved spørgsmål indvandring udgør en alvorlig trussel mod vores nationale egenart, når man trækker de enige fra uenige. Omvendt er funktionærerne mere uenige med udsagnet som arbejderne er enige. 16\n17 har haft det formål med deres stemme, at beskytte deres egen nationale identitet (jf. de føler at deres nationale egenart er truet). 4.4 Delkonklusion: Ifølge Beck har den samfundsmæssige udvikling dannet baggrund for en ny række af tendenser i samfundet. Individualisering og de nye risici ligger til grund for de nye politologiske tendenser som højrepopulisme og issue-voting. Dette skyldes at individet indgår i nye fællesskaber som dannes med henblik på et bestemt formål som er afhængig af de sociale og personlige relationer man indgår i. Populisme er ikke et nyt fænomen, da det er set tidligere i historien. Der er nærmere tale om en samfundsmæssig tendens, der gør begrebet populisme mere fremtrædende. 5. Højrepopulisme. Dette afsnits overordnede formål er, at begrebsafklare højrepopulisme. Vi vil bruge kendetegn og karakteristika til at beskrive begrebet. Afsnittet skal give en forståelse af højrepopulismens natur og virke. Formålet er endvidere at give læseren en baggrundsviden i forhold til forståelse af den senere analyse af, hvor vidt man kan anvende begrebet højrepopulisme til at forklare Dansk Folkepartis succes altså øgede vælgertilslutning. Først vil vi beskrive Anthony Giddens forklaring på, hvorfor populismen er opstået, og hans opfattelse af den. Derefter vil vi beskrive begrebet populisme, herunder specifikt højrepopulisme. Til sidste vil vi lave en analyse af, hvor vidt vores opridsede teorier passer på Dansk Folkeparti. I den senmoderne tid, har der fundet en del forandringer til. Af betydning for den menneskelige sameksistens, kan nævnes de udbredte kommunikationsmuligheder, så som internet. Det er dog ikke noget nyt, at verden er blevet mindre, men det er hastigheden dette sker med, som ligger i forandringen. Denne udvikling betegnes globalisering. I dette begreb ligger, at vores hverdagserfaringer i lige så høj grad, tager afsæt i internationale som nationale eller lokale begivenheder.(lystrup 2001, s. 173) Sociologen Anthony 17\n18 Giddens ser globalisering som en følge af det senmoderne samfund. (Lystrup 2001, s. 173). Betegnelsen stigende refleksivitet 5 benytter Giddens til at beskrive en anden konsekvens af det senmoderne samfund. Mennesket stiller nu i langt højere grad end tidligere spørgsmål ved sig selv og dets omgivelser. Forholdet til miljøet, forholdet til andre medborgere, værdier og spørgsmål, der vedrører én selv, er problemstillinger de fleste mennesker i informations- og videnssamfundet tænker over, mener Giddens (Lystrup, 2001, s. 161) Dette indbefatter naturligvis også politik og ideologi. Tiden er en anden nu individet har en kritisk stillingtagen. En positiv effekt af jeg vil selv processen, er at den skaber en kritisk stillingstagen for befolkningen. Det mere betænkelige er, at letfattelige budskaber som populistiske slogans, bliver til dybe sandheder (Dette er et postulat, fremsat af sociologen Lystrup (i Lystrup 2001, s. 161) netop på grund af den manglende viden om det politiske system. Giddens taler om en tredje konsekvens af det senmoderne samfund, der består af tvivl og usikkerhed hos det enkelte menneske, når det står tilbage uden ideologisk grundlag. Hvem skal man så lytte til? (Lystrup 2001, s. 162). Og hvem kan man have tillid til? Giddens hæfter sig ved, at for den enkelte er tillid vigtigt. Det er ikke muligt, at takle de mange forandringer tilfredsstillende, hvis man ikke har tillid til andre mennesker. Netop i politiske spørgsmål, er dette helt centralt. Behovet for tillid forstærkes yderligere af den stadig større grad af individualisme i samfundet. Vi er ikke længere automatisk født ind i et fællesskab og slet ikke i en klasse (jf. sociologi afsnittet og Beck). 5 Ordet betyder genspejling eller tilbagekastning. 18\n19 Figur 1 Oplevelse af tilværelsen som usikker, opdelt og opsplittet. Behov for identifikation. Søgen efter en tillidsvækkende person. Problemer i Informations samfundet. Opløsning af sociale fællesskaber Globalisering. Søgen efter tryghed og letfattelige budskaber. Populisme. Individualisering af arbejde og fritid. Behov for udfyldelse af tomhed. Behov for erstatning af socialt samvær. Samfunds-politiske Tilværelsens Behovet Ændringers Ændringer ændringer hos individet tiltrækning Ovenstående model, er lavet for at give et visuelt overblik over Giddens forklaring på, hvorfor populisme i disse senmoderne tider har let ved, at blive optaget hos befolkningen. 5.1 Definition af begrebet højrepopulisme: Da vi beskæftiger os med et sammensat ord, højrepopulisme, vil vi give en præsentation af begrebet populisme. Vi har valgt at kun at medtage og redegøre for karakteristika som er generelle for både den almene populisme og for højrepopulisme. Denne vil vi efterfølgende søge at give en definition på, til brug senere i dette arbejdsspørgsmål. Vi vil søge at give en bred definition af begrebet, da det er et mangfoldigt begreb, som der hersker en del uenighed om. Gennem denne præsentation af det sammensatte begreb, vil vi søge at udlede nogle centrale karakteristika, som vi vil anvende analytisk. Metodisk vil vi bruge de overordnede definitioner af populisme, som vi vil opstille, for derefter at overføre dem på højrepopulisme. Vi vil afslutningsvis søge at kontekstualisere begrebet i forhold til Dansk Folkeparti. 19\n20 5.2 Populisme: De følgende karakteristika har projektgruppen selv ræsonneret sig frem til gennem studiet af populisme og nogle af de teoretikere 6 der behandler dem. Dette har vi gjort, da vi som tidligere nævnt, finder stor uenighed omkring en egentlig definition af begrebet populisme, derfor har vi set os nødsaget til selv udlede en teori. Vi finder, at følgende er fællesbetegnelse for populismen; Folkestemninger og enkeltsager frem for ideologi. Karismatisk lederskikkelse. Varetager af folket interesser. Rolle som oppositionsparti. Mobilisering af xenofobi og skel mellem dem og os. Nationalisme. 5.3 Folkestemninger og enkeltsager frem for ideologi: Som tidligere nævnt findes der flere forskellige forståelser af populisme. En lyder som følger: Et løst defineret politisk program, som er afstemt efter aktuelle folkestemninger. (altså modsat ideologi). (Samfundslex 2000, s. 319) Folkestemningen går på tværs af både ideologi og partitilhørsforhold. En folkestemning kan beskrives som et emne, der optager en stor del af befolkningen, og ligeledes vækker nogle følelser i befolkningen. En sådan folkestemning kommer blandt andet til udtryk gennem medierne. Som formidler er medierne, i mange tilfælde medvirkende til, at en folkestemning forstærkes. Der er i medierne ofte ikke tid til dybdegående politiske reportager og mediedækningen baseres ofte på enkle, entydige og kontroversielle sager, og kan siges at have en dagsordensættende funktion. Populisme består af en række enkeltholdninger og meninger, som både kan være vidt forskellige og samtidig modsatrettede. Det vil altså sige, at et populistisk politisk program, i stedet for at basere sig på en bred politisk ideologi, tager udgangspunkt i enkeltsager. Netop denne definition af populisme, forholder sig godt til ovennævnte omkring mediernes formidling af politiske emner. Da populismen tager udgangspunkt i enkeltsager, er der stor mulighed for at 6 Heywood, Hans-George Betz 20\n21 budskabet nævnes gentagende gange og grundet dets simple karakter modtages, det ofte nemmere hos befolkningen. (Lystrup 2001, s. 181) Benyttes denne definition i forbindelse med højrepopulisme kan adskillige debatemner nævnes, eksempelvis den debat der i dag er omkring indvandrere og flygtninge eller ønsket om en strammere retspolitik i sager som børnemisbrug. I sager af denne art, er det vigtigt for et populistisk parti, at profilere sig skarpt og enkelt, så de for befolkningen fremstår, som et parti der tager hånd om aktuelle emner og ønsker at løse problemerne. (Betz 1993, s. 418) (jf. afsnittet issue-voting). Argumentationen hos et populistisk parti er ofte karakteriseret som polemisk og enkel, og anviser dermed lette/lettilgængelige løsninger, der ofte ikke bliver indfriet, eller ikke lever op til en dybere konsekvensbetragtning. Et eksempel på dette kunne være Jörg Haiders stem som I tænker, der især var rettet mod indvandrerne, der var kommet til landet, for at tage brødet ud af munden på østrigerne. (Lystrup 2001, s. 187) Denne simple form for argumentation og letforståelige budskaber er med til, at vælgere føler sig hørt, og dermed føler sig politisk repræsenteret. Fokus på enkeltsager der optager befolkningen, formidlingen igennem mediet og populistiske partiers argumentation, er i høj grad vigtig for forståelsen af disse partier. (Lystrup 2001, s. 187) 5.4 Karismatisk lederskikkelse: Populistiske partier samles ofte om en karismatisk lederskikkelse, der formår at formidle disse enkeltsager gennem en stærk personlighed. (Betz 1993, s. 414) Østrigs Frihedsparti (FPÖ) er måske det bedste europæiske eksempel. Det højrepopulistiske parti fik med den karismatiske unge leder Jörg Haider i 1986 en stor frem gang. Partiet fordoblede næsten deres stemmeandel i Ved regionalvalget i Wien i 1991 fik partiet 22,6 % af stemmerne og blev dermed det andet største parti i Wien. En stor del af partiets succes tilskrives netop denne lederskikkelse. (Betz 1993, s. 420) Vi ser disse karakteristika repræsenteret mange steder i Europa, for eksempel Mogens Glistrup i Danmark, Le Pen i Frankrig og Pim Fortuyn i Holland. 21\n22 5.5 Varetager af folkets interesser: Populistiske holdninger er ofte rettet mod forhold i samfundet, der findes utilfredsstillende og en anden definition af populisme omhandler; Strømninger, der resulterer i, at bevægelser, partier eller personer gør sig til talerør for folket mod politikerne og eksperterne. Folket besidder den sunde fornuft, som politikerne har mistet forbindelsen med. (Samfundslex 2000, s. 212) Ifølge den amerikanske sociolog Hans-George Betz er der i Vesteuropa i dag højrepopulistiske partier. De benytter den frustration, der er opstået hos befolkningen over den øgede afstand, der er mellem befolkningen og politikerne, til at udnævne sig selv som talerør på befolkningens vegne. Betz mener desuden, at populisme udspringer af vrede og harme til samfundet og appellerer til frihed og demokrati. (Betz 1993, s. 421). Det kan diskuteres, hvorvidt populismen motiveres af reelle problemer, eller om der er et stort element af myteskabende argumenter, og om populisme således udspringer af pseudo problemer eller om problemerne, er af mere substantiel karakter. En anden definition på begrebet populisme lyder således; Ordet bruges som skældsord, fx i forbindelse med politikere og partier, der benytter fordrejede, myteskabende og forførende argumenter. (Samfundslex 2000, s. 212) 5.6 Oppositionspartier: Hvis vi for en kort bemærkning vender tilbage til vores første definition af populisme, som Et løst politisk program, er det vigtigt at pointere, at populistiske partier ofte befinder sig som oppositionspartier, til det respektive lands siddende regering. Og det er netop denne position, som er medvirkende til, at højrepopulistiske partier kan have et løst defineret politisk program. (Samfundslex. 2000, s. 212) De højrepopulistiske oppositionspartier, skal ikke på samme måde, som en siddende regering, stå til ansvar for deres politiske program, endsige deres handlinger. Ser vi på den første definition med henblik på, at populisme er ( )afstemt af aktuelle folkestemninger kan vi her se et godt eksempel på, hvorledes de højrepopulistiske partier har udviklet sig. Hvor mærkesager tidligere var af mere hård økonomisk karakter, er de langt mere følelsesladede i dag. Omdrejningspunktet ligger primært på det fremmede, 22\n23 samt en kritik af staten og dens indretning.(betz 1993, s. 419). Dette kan forklares med, at netop disse højrepopulistiske partier følger folkestemningerne, det aktuelle, og derfor vil deres enkeltsager ændres i takt med at befolkningens bekymringer ændres. 5.7 Mobilisering af xenofobi: 7 Befolkningens frygt for det fremmede, deres xenofobi, er et gennemgående karaktertræk for de højrepopulistiske partier. Dette kan både være repræsenteret ved magtforskydningen fra nationalt til overnationalt niveau, som for eksempel EU, og samfundets internationalisering, men i høj grad også ved indvandrere og flygtninge. Det er blandt andet den kritiske holdning til indvandring, der gør det muligt at karakterisere disse partier som værende højrepopulistiske, i stedet for alene populistiske. Betz skriver, at de højrepopulistiske partier har formået, uden at udtrykke direkte racistiske holdninger, at gengive den kritik, der er omkring indvandrere og flygtninge som en økonomisk byrde på samfundet. Ved at bruge argumenter, der går på flygtningenes udspekulerede jagt efter et bedre liv (rent økonomisk) dannes der derigennem en rationel begrundelse for hvorfor indvandringen er et problem. (Betz 1993, s. 423) Udover mobilisering af befolkningens xenofobi, er højrepopulistiske partier de seneste år karakteriseret ved at koble de fremmede, den politiske elite, EU med mere sammen til, at udgøre én overordnet fare, betegnet som Dem. Skellet mellem dem og os dækker som nævnt, ikke alene over problematikken mellem indvandrere/flygtninge og de nationale, men også skellet mellem eliten og den almene borger. Distancen mellem folket og politikerne er blevet for stor. Denne anti-elitære holdning indeholder aspektet af, at vil give magten tilbage til folket, altså lægges der stor vægt på det folkelige. (Lystrup 2001, s. 182) 5.8 Nationalisme: Det nationale element, som defineres som et særligt fællesskab mellem mennesker med samme nationalitet i et givent samfund, skal hos de højrepopulistiske partier ses i forlængelse af den ovenover beskrevne mobilisering af xenofobi hos folket. Det er karakteristisk for de højrepopulistiske partier, at de ser sig selv som beskytter af nationale 7 Xenofobi; Frygt for (alt) det fremmede. 23\n24 interesser. Disse mener de, er i overhængende fare for at blive ødelagt eller overtaget af fremmede instanser. Det er således igennem befolkningens fremmedfrygt, at de fremmede, men også det fremmede, gøres til en trussel mod den nationale identitet. På den måde skal nationalismen hos højrepopulistiske partier ses i forlængelse af xenofobien hos befolkningen. Opsummerende kan højrepopulistiske partier siges, at søge tilbage mod traditionelle normer og værdier, der i et kompliceret samfund kunne være eksempelvis fællesskab indenfor nationen, og med danske værdier som det overordnede. ( Tames 2003, s ) Fænomenet højrepopulisme er ikke opstået for nylig, og der er intet nyt i, at højre- og venstrefløje skiftevis har succes i Europa. Den såkaldte pendultendens er almindelig kendt. Det nye ligger i at ekstremistiske (højre) partier har den succes de har i dag. (Lystrup 2001, s. 184) I gennem de seneste år har højrepopulistiske partier været i stand til næsten at fordoble deres stemmestilslutning og deres parlamentariske repræsentation. Både i Østrig, Portugal, Italien, Tyskland, Frankrig og Norden, herunder Danmark, er eksempler på denne udvikling. Projektgruppen tager udgangspunkt i den nyopstående højrepopulisme i Vesteuropa og til at dokumentere dennes aktualitet har vi løbende inddrage nutidige eksempler. Endvidere vil vi dog også lige bemærke, at vi godt er klar over at det danske Fremskridtsparti, som af nogle forskere bliver betragtet som værende højrepopulistisk, allerede vandt indpas efter jordskredsvalget i Opsummering af højrepopulisme: Højrepopulistiske partier er først og fremmest karakteriseret ved at være fremmedkritiske, det værende både på områder, som omhandler indvandring og internationale fællesskaber. Gennem en enkel og letforståelig argumentation, fremføres en kritik af det etablerede system. Denne kritik er afstemt af strømninger i befolkningen og partiernes mærkesager skifter efterfølgende. Højrepopulistiske partier ser i denne situation sig selv som talerør for en befolkning, der overses af de klassiske partier og dermed eliten. Dette sker ofte via en karismatisk leder, der formår at mobilisere befolkningens frygt imod det nye og fremmede, til en kritik af eliten. De nyere højrepopulistiske partier har formået at etablere 24\n25 en kobling mellem alt det de finder truende. Dette kan både omhandle indvandring, internationale fællesskaber men også et øget skel mellem folket og eliten Analyse af Dansk Folkeparti som værende højrepopulistisk: Vi vil ud fra den afledte teori, afprøve hvorvidt Dansk Folkeparti, kan konkluderes at være højrepopulistiske. Dette vil vi gøre ud fra partiets principprogram, partiprogram og pressemeddelelser, da vi mener, at netop dette er kernen i deres politik. Desuden finder vi, at det er mere sagligt korrekt, at anvende partiets egne skrevne politikker, frem for gengivende artikler. Dansk Folkeparti er et ideologiløst parti. De har et ganske kort principprogram, med 12 punkter som forklarer hvordan de ønsker at se Danmarks fremtid. Deres arbejdsprogram er dog i sagens natur længere, da dette skal uddybe deres principprogram. Det er bemærkelsesværdiget at sproget i de omtalte programmer, er yderst let forståelig og let optageligt. Danmark er ikke et indvandrerland og har aldrig været det. Vi vil derfor ikke acceptere en multi-etnisk forvandling af landet Danmark er danskernes land, og borgerne skal have mulighed for at leve i et trygt retssamfund, der udvikler sig i overensstemmelse med dansk kultur. Udlændinge skal kunne optages i det danske samfund, men kun under forudsætning af, at dette ikke sætter tryghed og folkestyre på spil. (Uddrag af Dansk Folkepartis principprogram, Dette stemmer overens med vores tidlige definition af populisme; Da populismen tager udgangspunkt i enkeltsager, er der stor mulighed for at budskabet nævnes gentagende gange og grundet dets simple karakter modtages det ofte nemmere hos befolkningen. Dansk Folkeparti har derfor deres grunde til, at have let tilgængelige politikker, og derfor er det også kun få emner de berører i deres principprogram; de lægger stor vægt på, at Danmark bevarer så megen suverænitet som muligt, og at Danmark skal fastholde og udbygge folkestyret og monarkiet. Endvidere lægger de vægt på, at folkekirken er det danske folks kirke og at opretholdelse af lov og orden er af stor betydning i et retssamfund. Der skal derfor være sammenhæng mellem forbrydelse og straf. Desuden 25


utils prefix normal JERNESALT - venstreogfn\nARTIKEL FRA JERNESALT - 21.5.05.\nKampen mod terrorismen kan ikke afhænge af FN alene\nDerfor fremsætter Venstre forslag om alternativ mulighed\nVenstres udenrigsordfører Troels Lund Poulsen har fremsat forslag om at Danmark i samarbejde med andre lande skal kunne gribe ind med militære midler uden om FN i tilfælde af at et fremmed land overtræder de internationale konventioner og fx begår terrorhandlinger eller andre krigsforbrydelser mod andre nationer eller egne befolkningsmindretal.\nForudsætningen er, at den pågældende stat i længere tid har overhørt FN's henstillinger om at ophøre med handlinger, og at diplomatiske midler har været forgæves.\nForslaget vil få et flertal i folketinget bag sig, men er naturligvis kontroversielt, fordi det endeligt vil bryde den indtil marts 2003 hidtil gældende danske praksis om kun at gå ind i militære aktioner som FN til fulde sanktioner. Forslaget vil derfor møde modstand hos de partier der i modsætning til regeringspartierne og Dansk Folkeparti betragter FN og FN's Sikkerhedsråd som absolut autoritet i spørgsmålet om krig og fred.\nFor især de radikale og SF er FN overinstansen over alle andre i internationale konflikter, hvorimod regeringen og dens støtteparti i forbindelse med Irak-krigen i 2003 umuligt kunne komme til anden konklusion end at FN var magtesløs over for et diktatur som Saddam Husseins Irak, ja i realiteten lod sig trække rundt i manegen i årevis af en fuldstændigt kynisk og skrupelløs mand. FN's Sikkerhedsråd kunne ikke nå til enighed om fælles aktion, fordi flere medlemslande ganske enkelt havde andre interesser at pleje end at kræve Sikkerhedsrådets resolutioner overholdt.\nSom bekendt gik USA og Storbritannien til sidst i krig mod Saddam Hussein - i koalition med bl.a. Danmark, Italien, Holland, Polen og Australien. Saddam Hussein blev fældet. Truslen fra den internationale terrorisme blev naturligvis ikke standset. Den udfoldede sig tværtimod og ulykkeligvis endnu hårdere i Irak og truer fortsat opbygningen af et frit og demokratisk orienteret Irak. Men krigen har ændret mangt og meget i regionen - og den har sat en stopper for terroristernes illusioner om et inkonsekvent, magtesløst og konfliktsky Vesten.\nVenstres forslag er ikke alene en logisk og fornuftig konsekvens af de dårlige erfaringer fra 2002 og 2003, men er simpelthen nødvendigt for at komme definitivt ud af det dødvande som et alt for svagt og splittet Sikkerhedsråd og en alt for svag og fastlåst FN-generalsekretær har ført hele FN-organisationen ud i. Det er endnu uafklaret om Koffi Annan får en periode mere som generalsekretær, men skulle det - mod al sund fornuft - virkelig ske, må stater der vil leve op til den historiske forpligtelse til skånselsløs kamp mod den internationale terrorisme nødvendigvis markere, at de ikke vil affinde sig med inkonsekvens og magtesløshed.\nSpørgsmålet er rejst om det kontroversielle forslag vil styrke eller svække FN, og det giver politikerne og kommentatorerne naturligvis forskelligt svar på alt efter om de støtter forslaget eller ej. Men nøgternt set kan forslaget kun indebære en styrkelse af FN, hvis det fører med sig, at FN's generalsekretær og FN's Sikkerhedsråd virkelig tager skeen i den anden hånd - og det turde vist være for meget at forvente.\nFor sagen er jo ganske enkelt, at FN er svag som organisation, fordi medlemslandenes interesser aldeles ikke falder sammen, når det gælder bekæmpelse af terrorisme og diktatoriske regimer. FN har værdi alligevel, fordi organisationen giver plads til de nødvendige debatter om kontroversielle emner. Men en dybtgående reform af organisationen ligger formentlig mange år ude i tiden, fordi de faste medlemmer af Sikkerhedsrådet næppe vil afgive deres magt og vetoret. Formentlig vil man end ikke kunne blive enige om en udvidelse af rådet med flere permanente medlemmer.\nDet danske forslag kommer til rette tid, fordi Danmark nu efter rotationsprincippet er blevet medlem af Sikkerhedsrådet frem til udgangen af 2006. Forslaget signalerer utvetydigt at regeringen ikke har fortrudt sit engagement i Irak og Mellemøsten. Forslaget prøver aldeles ikke på - som modstanderne antyder - at legalisere Irak-aktionen med tilbagevirkende kraft, for den slags er dels tåbeligt, dels inderligt overflødigt, eftersom regeringen hele tiden har holdt på at aktionen var i overensstemmelse med Sikkerhedsrådets egne resolutioner. Men forslaget ophøjer så at sige grundlaget for den daværende konkrete ad-hoc-beslutning til princip: Når FN på grund af intern uenighed ikke magter at bekæmpe den internationale terrorisme som skal bekæmpes, så må de frihedskæmpende lande selv overtage forpligtelsen og ansvaret.


WAREHOUZE - optimering af varelager | challenges.dk\nWAREHOUZE - optimering af varelager\nThis idea is a part of Region Sjælland Deler\n"Nøgleord: Optimering af varelager, Fællesindkøb af varelager, deling af overkapacitet på varelager, salg af ubrugt varelager.\nNB: Venligst se de to vedlagte præsentationer.\nInnovation & Nyhedsværdi\nDanske SMV’er med varelager kæmper en kamp om at minimere de omkostninger der er i forbindelse have samt drive et varelager. Deloitte har estimeret at danske virksomheder kan optimere på varelagerdrift for mere end 22 mia. DKK, som i stedet kan investeres i vækst og nye arbejdspladser.\nEt varelager bliver typisk delvist finansieret af virksomhedernes lån/kassekredit og leverandørkredit, hvilket medfører nogle alvorlige finansielle forpligtelser for virksomhedernes cashflow. Værditab i form af afskrivninger, samt omsætningshastigheden er to elementer der er vigtige at tage højde for, men som år efter år\nDer er aspekter er gældende for at virksomheden ikke taber værdi på sit varelager. Det er derfor vigtigt at virksomhederne omsætter deres varelager med den budgetteret margin, samt at omsætningshastigheden er høj nok, så varelageret ikke taber værdi i form af afskrivninger.\nWAREHOUZE er en idé og et koncept der skal hjælpe Sjællandske SMV’er med at blive introduceret til deleøkonomi, med fokus på en mindre aggressiv udrulning af deleøkonomiske elementer for ikke at afskrække virksomhederne.\nDeleøkonomi er stadig et relativt nyt begreb som virksomheder ikke nødvendigvis har stiftet bekendtskab med før. Der vil derfor være en naturlig længere adoptionstid. Derfor vil WAREHOUZE introducere deleøkonomi elementer over tre faser på samme platform, således at man løbende indfaser flere “ukendte” elementer for at optimere virksomhedernes varelager.\nI fase 1 er der fokus på at opbygge en brugerbase baseret på elementer som virksomheder, såvel som den almindelige ansatte kender til. WAREHOUZE introducerer en markedsplads der faciliterer køb og salg af passivt varelager som binder virksomhedernes likviditet.\nDet skal være nemt at tilgå og administrere, derfor er oplægget at WAREHOUZE’s første version er en app-baseret løsning, hvor virksomhedens medarbejdere kan gå rundt på varelageret og tage billeder med deres smartphones og oprette annoncerne via app’en.\nSom navnet WAREHOUZE indikerer, er visionen at skabe en markedsplads for fællesindkøb og deling af varelager på tværs af virksomheder og deres industrier.\nFase 1 = Opbyg et solidt community på tværs af industrier. Og lav en DBA for virksomheder. Prisfastsætningen af virksomhedernes varer foregår via en auktion eller en “køb nu” pris.\nFase 2 = Tilbud muligheden for fællesindkøb på tværs af virksomheder for at opnå mængderabat som kun store virksomheder får. Man vil eventuelt kunne lave samarbejder med banker omkring en mellemfinansiering af varelageret, da WAREHOUZE vil kunne samle data og lave risikoprofiler på SMV’erne, således at virksomhederne vil kunne opnå en lavere ydelse.\nFase 3 = Deling af varelager og distribution. Det er klart, at jo længere man kommer i produktets roadmap og vision jo flere aktører bliver involveret og desto bredere er målgruppen. Fase tre inviterer virksomheder som på daglig basis driver outsourced varelager til at dele deres overskudskapacitet, men ligeledes hjælper kunderne til et mere gennemsigtigt og pris-transparent marked. WAREHOUZE udvikler teknologien til at lave optimal indkøb og lagerstyring, hvilket betyder at virksomheder der tilbyder deres varelager til andre, ikke behøver at investere i lagerstyringsteknologi. I dag ser vi flere og flere nice virksomheder, som går sammen, om at deles om varerlager og distribution. Det ses rigtig meget i vinimport branchen hvor flere mindre og større virksomheder deler samme lager samt også deler indkøb og distribution af deres vine for at minimere den marginale omkostning per vin solgt.\nDet står knivskarpt at deleøkonomi kræver flere interessenter der har interesse i hinanden udbud. Hvis man ikke har en form for kritisk masse vil en markedsplads ikke kunne drives. Derfor har rigtig mange deleøkonomi tjenester udfordringer med at lykkedes, specielt da deres indtjening typisk kommer i forbindelse med at facilitere transaktionen mellem to parter.\nDerfor er oplægget i WAREHOUZE, at det er vigtigt at tilbyde en service der skaber reel værdi for virksomhederne, og som ikke kræver den store investering fra deres side, således at man let og hurtigt får opbygget en brugerbase af virksomheder som har et varelager og et behov for at få omsat det før det bliver en yderligere udgift for dem.\nFor at tilføje yderligere værdi bliver fase 2 og 3 rullet ud løbende, som giver virksomhederne mulighed for at spare på indkøb, samt reducere lageromkostninger eller anlægsomkostninger ved ikke at eget lager. Det vil både frigøre likviditet, men også give anledninger til at blive introduceret nye samarbejdspartnere samt muligheden for at investere i salg og andre processer. Samt de virksomheder der må have uudnyttede kapacitet i form af lagerhaller, de vil nu kunne forrente deres ubrugte lagerkapacitet på en nem og simpel måde ved hjælp af WAREHOUZE.\nFor lige at gentage mig selv, så skal implementeringen foregår over en periode, som potentielt kunne være en to til tre årige periode, hvor man løbende introducerer nye deleøkonomi begreber.\nI fase 1 vil det være oplagt at introducere én industri af gangen, således at man får fyldt platformen med relevante varer. Det vil være en relativ hurtig udrulning på tværs af industrier, men for at give den bedste brugeroplevelse, giver det mest mening at penetrere industrierne en efter en indtil markedspladsen er selvkørende.\nDet er interessant at udforske muligheden for at lave WAREHOUZE en organisation der er ejet af dets medlemmer. Således at alle medlemmer indbetaler et årligt gebyr for at kunne benytte servicen. Der vil selvfølgelig være driftsomkostninger ved at drive WAREHOUZE, hvilket skal dækkes af medlemskab indbetalinger samt mindre gebyrer fra virksomhedernes transaktioner. Såfremt der er overskud i WAREHOUZE vil dette blive udbetalt til dets medlemmer pro rata (iht deres forbrug)."


De mest succesfulde heste i nyere tid » TRAVSERVICE\nDe mest succesfulde heste i nyere tid\nDet er mere end 300 år siden fuldblodsheste blev introduceret til Vesten fra Mellemøsten, hvad der revolutionerede hestevæddeløbene.\nSiden er det dog kun en håndfuld af de titusinder af heste, der er blevet avlet, som har været noget helt særligt.\nVi tager her et kig på nogen af de allermest succesfulde heste i nyere tidsregning.\nSer man på de heste, der har gjort karriere i National Hunt, bliver de ofte overset sammenlignet med galopheste.\nDesert Orchid fortjener dog at blive anerkendt som en af de mest succesfulde steeplechase-heste nogensinde, og var også meget elsket blandt briterne for hans angrebslystne tilgang i løbene, hvor han vandt 34 af 70 startere.\nDesert Orchid vandt i alt fire King George Chases samt Cheltenham Gold Cup i 1989.\nEnable med Franco Dettori vinder Prix de l’Arc de Triomphe. Foto France Galop\nEnable er uden tvivl en af de bedste heste i moderne tid, og er desuden stadig aktiv.\nHun har slået flere af de helt store navne på de store væddeløbsbaner verden over, men nærmer sig slutningen på en fantastisk karriere.\nSidste sæson var ikke den bedste for Enable, da skader holdt hende ude af mange løb, men hun har haft en god sæson i år med sejre i Coral-Eclipse på Sandown, The King George på Ascot og The Yorkshire Oaks på York.\nEnable tabte dog til Waldgeist i dette års udgave af Prix de l’Arc de Triomphe, og gik derfor glip af, hvad der kunne have været en rekord med tre sejre i dette prestigefyldte løb.\nDa hun efterhånden er blevet fem år, havde mange forventet, at dette skulle blive Enables sidste løb, og det efterlod derfor Enable fans med en bitter smag i munden, da hun ikke formåede at vinde det franske løb.\nTil de flestes store fornøjelse og overraskelse, annoncerede den saudiarabiske ejer, Prins Khalid Abdullah efter løbet dog, at Enable fortsætter i træning, og kommer til start i 2020.\nHer er håbet at Enable endelig kan vinde sin tredje sejr i Prix de l’Arc!\nHun er derfor også favorit til at vinde Prix de l’Arc 2020 hos Unibet med odds 7.00, så der er gode muligheder for at drømmen går i opfyldelse.\nRed Rums specielle karriere har spillet en stor rolle i hestevæddeløbshistorien.\nHan bragte glæde til folket tilbage i 70’erne i Storbritannien, hvor landet var hårdt ramt af recessionen.\nRed Rum blev født med en knoglesygdom, men formåede på trods af det at vinde det legendariske tre Grand National Steeplechase tre gange samt være to gange nummer to!\nEn fantastisk præstation der endnu ikke er overgået, men i år – 42 år senere – vandt Tiger Roll løbet for anden gang i træk.\nSer vi på Red Rums statistikker i Grand National, er de intet mindre end fantastiske, Red Rum løb sit sidste løb i 1978, og gennem førte alle sine starter på National Hunt-banen.\nDanmark har aldrig været med blandt de helt store i hestevæddeløb men der findes dog ni hestevæddeløbsbaner i Danmark, hvor der jævnligt bliver afholdt spændende hestevæddeløb.\nDet er blandt andet blevet populært at besøge Klampenborg Galop Bane i weekenderne, hvor Dansk Derby, det største galopløb i Danmark afvikles i august måned.\nMen travsporten er større i Danmark og alle tiders mest vindende danske hest er travhoppen Uza Josselyn, men det kan også være en god ide at holde øje med Slide so Easy, der vandt sølv i det uofficielle VM i New York i oktober


Muskelmassen – sådan øges den | helsenyt.com\nForskning fra Center for Muskelforskning på Bispebjerg Hospitals Idrætsmedicinske Forskningsenhed.\nI undersøgelsen, som blev offentliggjort i det britiske tidsskrift Journal of Physiology i 2001, blev det undersøgt, hvor store muskler en gruppe ældre mænd fik ved at styrketræne. Mændene blev delt i to grupper, hvor den ene gruppe umiddelbart efter træningen fik en proteinrig drik, mens den anden gruppe først fik den proteinrige drik to timer efter træningen.\nGruppen, der straks fik protein, oplevede en tilvækst i muskelmassen på syv procent i løbet af de tre måneder, undersøgelsen varede. Men de mænd, der måtte vente to timer på at få protein, fik overhovedet ikke større muskler trods alle deres anstrengelser.\n"Resultatet overrasker os meget. Vi havde regnet med, at uanset hvornår musklerne fik tilført protein efter træningen, så ville der være tale om en tilvækst af muskelmassen. At muskelmassen overhovedet ikke blev øget ved den senere proteintilførsel, kunne tyde på, at tiden lige efter træning er mere kritisk end hidtil antaget", siger Ph. D studerende Birgitte Esmarck, der har ledet undersøgelsen på Bispebjerg Hospital.\nI undersøgelsen med proteindrikken deltog 13 ældre mænd i alderen 70-80 år.\nDe ældre herrer styrketrænede en halv time tre gange om ugen. Træningen strakte sig over tre måneder. Når man havde valgt forsøgspersoner, der er oppe i årene, skyldes det, at ældre over 60 år oplever et stort tab af muskelmasse. Det er derfor ekstra vigtigt for ældre mennesker at træne for at bevare musklerne.