Julen er hjerternes tid, men... en beretning fra Maiken - Efterladte.dk\nJulen er hjerternes tid, men… en beretning fra Maiken\nJulen er hjerternes tid, men et hjerte kan gå i stykker, selvom det er jul.\nNu nærmer vi os juleaften og det er en dag som de fleste jo ser frem til. Det er ikke kun børn der ser frem til den, i min familie har vi i hvert fald altid glædet os til den aften. Men i år bliver det nok lidt anderledes, da vi sidste år den 26. december oplevede det værste der kan ske for en familie. Julen endte brat, da vi fik at vide at min far ikke var blandt os længere.\nMin far havde i mange år haft et alkoholproblem og havde det oveni ikke psykisk godt. De senere år fik han flere og flere op og nedture og derfor synes han det hjalp at tage en øl eller andet der indeholdt alkohol. Hele min familie har altid holdt utrolig meget af ham. Han var den søde, smilende og imødekommende mand og far, når han havde det godt. Ja, overfor alle var han en rigtig god ven, kollega, nabo, bekendt og ville hjælpe alle dem han kunne. Sådan husker alle ham også efter hans død. Derfor var det svært, at forstå at han kunne skjulte alt det han gjorde. Men han havde lært at sætte en facade på, der dækkede over det mørke og triste i hans sind.\nDet største ønske han havde, var at blive den gode “gamle” far og mand igen. Vi vidste alle at han dukkede op engang imellem, men til sidste så vi mest den far der fik os til at græde og skuffe os gang på gang. Det blik han så i vores øjne blev sikkert for meget for ham til sidst. Han kæmpede og kæmpede for at få styr på sit liv igen. I sommeren 2006 havde mine forældre sølvbryllup og der var et af tegnene på at han virkelig kæmpede.\nHan rejste sig op og fortalte om en familie, der havde haft et rigtig godt liv, men som de senere år havde fået nogle problemer. Bl.a. var faderen begyndt at drikke lidt mere end normalt var, men han havde besluttet, at komme på antabus. Da han havde fortalt historien rejste han sig op og sang en sang for min mor. Den tale og den sang glemmer jeg aldrig, vi græd og græd og græd og der var ikke et øje tørt i salen. Det viste virkelig at han holdt af os og ville gøre alt for, at gøre det godt igen. Jeg havde så meget respekt for ham derefter og vi var alle sikre på, at det ville komme til at gå godt igen. Nu var det hele fortalt og vi behøvede ikke gå og holde på noget som vi inderst inde havde haft lyst til at fortælle om længe. Desværre gik der ikke længe før han ikke kunne holde det han sagde.\nDecember måned 2007 havde været næsten som den plejede dog havde der været nogle dage som ikke var helt som ikke var sjove at komme igennem. Vi har en tradition om at se et juleoptog i den by hvor min mormor bor. Det startede meget godt, men så mente min far han skulle have gløgg og at der ikke skete noget ved at tage lidt. Vi andre sagde nej da alkohol og antabus ikke skal blandes sammen. Men han gjorde det og blev rød i hovedet og vidste godt at den var gal. Det jeg husker allermest var at jeg den dag ikke kunne holde det i mig mere. Da vi kom hjem, fortalte jeg ham at jeg ikke ville have børn, giftes eller noget andet hvis han ikke ændrede sig. Han ville jo ødelægge alt, hvis det her blev ved. Ja både min mor, lillebror og søster havde sagt nogle ting til ham. Mine forældre nåede også at begynde til psykolog, men det var lige som om at han ikke ville hjælpes og som om man heller ikke kunne hjælpe ham.\nDerfor tog han en drastisk beslutning den 26. december 2007. Vi havde holdt juleaften sammen med min mormor, farmor og farfar og havde stort set haft en god aften. Dog holdt han ikke, hvad han havde lovet, nemlig at holde sig fra alkohol. Han præsterede endda at hælde et glas rødvin ned for øjnene af min bror og jeg. Så kom den 25. december, hvor hele familien traditionens tro er samlet hos min farmor og farfar. Den dag var han slet ikke sig selv. Jeg sad lige overfor ham og kunne se på ham at han havde det dårligt. For det første havde vi aldrig set ham så rød i hovedet, han sad og var ved at falde i søvn flere gange og han snakkede stort set ikke til nogen. Han plejer altid at sidde ved hans brødre og snakke og hygge den dag. Men sådan var det ikke. Vi var dog alle ude og få noget frisk luft på et tidspunkt og da var det som om han livede op igen og begyndte at snakke til de andre. Bl.a. om at ham og den ene bror skulle ud og se på hus en af juledagene. Da vi skulle hjem sagde han til min farmor mens mange stod omkring, at hun var så flot juleaften og så gav han hende et knus. Jeg kan huske min bror og jeg undrede os, men tænkte ikke videre over det. Men der havde nok lagt en masse bag det.\nDen sidste gang jeg så min far var den 25. december hos farmor og farfar. Da vi skulle hjem gav han mig et knus og sagde at jeg måtte have det godt. Man skulle tro at han vidste at han ikke ville se mig igen. Men der var mange tvivl om, hvad hans beslutning var. Om han ville gøre det eller om han havde haft det i hovedet som en slags flugtvej ud af tankerne. Noget der godt kan tyde på han havde besluttet sig var hans arbejdsbord på hans arbejde, som vi senere har fået fortalt, var så ryddeligt og alt der skulle gøres var gjort. Det var som om han havde sagt farvel til sit arbejde den sidste dag inden juleferien. Men han havde købt ind til nytårsaften da mine forældre skulle holde det for nogle venner og han havde aftalt med min kæreste at de skulle kigge på computeren imellem jul og nytår.\nDet kan vi spekulere længe over og det gør vi stadig. Men vi brød vores hoveder endnu mere over den måde min far sagde farvel på. Det meste af den 26. december havde han sovet. Dog var han stået op og sagt farvel til min mormor som min mor skulle køre hjem. Han havde sagt, at nu ville han stå op, men da min mor kom hjem lå han i stuen på sofaen. De snakkede sammen og mor fortalte, at det her ikke kunne gå længere, hvilket hun jo havde sagt længe. Men nu snakkede hun om et ophold et sted for alkoholikere. Hun kan huske han bare sagde ja og at han godt vidste det ikke gik det her. Men med et tomt blik i ansigtet.\nVed 17.30 tiden bliver jeg ringet op af min søster som siger at vi skal skynde os at komme hjem. Vi skynder os af sted og jeg når at tænke at min far ligger i sengen og er meget syg eller at han sidder i køkkenet og vil fortælle, at han omsider har besluttet sig for at gøre noget ved det her. Det jeg fik at vide da jeg kom ind ad døren havde jeg ikke i min vildeste fantasi ikke turde tænke. Politiet havde ringet på døren hos min mor ved 18.00 tiden og spurgt om vi havde den og den bil og om det kunne passe at hendes mand havde kørt i den. Det kunne det godt, da han havde sagt at han ville køre en tur op i vores sommerhus. Politiet fortalte, at bilen holdt på en rasteplads ved en skov. Min mor forstod ingenting og tænkte hvad han lavede i en skov. Desværre måtte politiet meddele at han ikke gik rundt i en skov, men var brændt inde i bilen. Han havde sat ild til bilen og var brændt til ukendelighed da beredskabsstyrelsen nåede frem.\nDer gik næsten 2 døgn før vi fik endelig svar om at det var ham, der var jo intet bevis på at det var ham. Den første nat kan jeg huske at jeg bedte så mange gange om at det ikke var ham, men en der havde taget bilen og den så var gået i brand ved et uheld. Men jeg blev alligevel ved med at tænke hvorfor min far så ikke snart kom hjem igen. Men det gjorde han ikke.\nJeg kunne blive ved at fortælle, men vil runde den af nu med noget godt. Da han blev begravet var kirken så fyldt som aldrig før, det viste bare hvor meget og hvor mange der holdt af ham. Det har vi tit tænkt siden, vidste han slet ikke hvor mange han havde kær? Blomsterne der kom ud på hans gravsted holdt i næsten 3 uger. Min farmor sagde, at hun aldrig havde oplevet det før. Det var så flot med rim på alle de mange blomster. Nu er der snart gået 1 år og selvom det har været med op og nedture så er vi alligevel kommet igennem det sammen. Jeg vil ikke ønske for min værste fjende at skulle opleve det vi har været igennem. Det har sat et dybt sår i vores hjerter og for resten af livet vil vi gå med den sorg i os. Derfor er det så vigtigt at man er åben om sig selv og sine tanker. Selvmord skal ikke være et tabu og jeg håber at jeg en dag kan blive så stærk, at jeg kan gå ud og holde foredrag om vores oplevelse. Et håb kunne være at man kunne ændre den tanke at selvmord er den sidste udvej hos nogen. Desværre er der bare flere og flere der vælger den løsning i livet, men så længe os der står tilbage fortier det der er sket, så kommer det ikke frem hvor forfærdentlig en følelse og oplevelse det er at være efterladt efter selvmord.\nJeg vil meget gerne høre fra andre efterladte, især andre der er på ca. min alder (jeg er 25 år) eller andre der har oplevet noget lignende. Men ALLE os der har mistet på denne måde har noget tilfælles, nemlig at vi aldrig vil få en forklaring på, hvorfor det gik som det gjorde.


Tråden for mindre spørgsmål - bolig! - Side 33 - Debatten\nSide 33 af 73\nIndlægaf Falstria » 29. nov 2017, 12:00\nDen skal give noget modstand\nKan du prøve at bytte rundt på 2 termostater? altså byt med en fra en anden radiator som du er sikker på varmer som den skal.\nIndlægaf Animi » 29. nov 2017, 12:06\nJeg har kun dén radiator, alt andet i lejligheden er sådan nogen varmerør (som der er varme i)\nIndlægaf NejJegErIkkeAsiat » 29. nov 2017, 12:22\nNu skriver du at du har "masseret stiften". Men har du haft pakdåsen skruet helt ud og masseret fjedren inde bagved?\nDet er der problemet sidder i 90% af tilfældene.\nIndlægaf Animi » 29. nov 2017, 12:30\nJa også det\nIndlægaf NejJegErIkkeAsiat » 29. nov 2017, 12:30\nTjek den her video. Der viser de hvordan det skal gøres: https://www.youtube.com/watch?v=DlTT3li4hFU\nAt kun trykke på stiften hjælper sjældent længe.\nIndlægaf NejJegErIkkeAsiat » 29. nov 2017, 12:31\nKan du mærke at varmen kommer når du holder fjedren inde?\nFor ellers vil jeg nok starte med at skifte pakdåsen, da det er den billigste. Derefter termostaten.\nSenest rettet af NejJegErIkkeAsiat 29. nov 2017, 12:32, rettet i alt 1 gang.\nIndlægaf Falstria » 29. nov 2017, 12:32\nDer er ikke noget der rasler i termostaten hvis du ryster den? eller noget der ser ud til at være knækket af inde i den?\nOg kan du se indmaden bevæge sig hvis du kigger ind i den og skruer på den samtidigt?\nIndlægaf Falstria » 29. nov 2017, 12:44\nNår man trykker stiften ind, så lukker man.\nVarmen skal komme af sig selv når stiften er spunget ud, og termostaten ikke er monteret.\nEllers må der være en prop i rørene et sted (højst sandsynligt i ventilen).\nIndlægaf Falstria » 29. nov 2017, 12:53\nNoget vold ved hammer, der hvor der står "Ventil-kegle", og så håb naboerne ikke er hjemme.\nIndlægaf Animi » 29. nov 2017, 13:01\nJeg tror bare jeg ringer efter en VVS'er. Tør ikke rigtig pille mere ved det\nIndlægaf NejJegErIkkeAsiat » 29. nov 2017, 13:27\nDet kan du bare ikke regne med. Hvis pakdåsen er defekt er det langt lettere at kontrollere det ved at fjerne pakdåsen og arbejde med fjedren. Virker den, er det pakdåsen eller termostaten der er problemet.\nIndlægaf NejJegErIkkeAsiat » 29. nov 2017, 13:30\nIndlægaf Animi » 29. nov 2017, 13:37


Nyheder Arkiv - Side 2 af 2 - Aalborg Bækkenklinik\nBlæren og tissevaner hos voksne, hvad er egentlig normalt? Når jeg er ude at holde foredrag, møder jeg stadig mange, som mener, at man bør drikke 3-4 liter vand om dagen. Det er alt alt for meget. Ligesom jeg møder mange i min klinik, som tror det er godt, når man har ”selskabsblære” og kan … Continue Reading\nMange kan hjælpes med fysioterapeutisk behandling af arvæv og spændinger i underlivet. Arvæv i underlivet efter infektioner, fødsler, kejsersnit eller andre operationer kan give smerter i underlivet, og kan også have betydning hvis du har problemer med at blive gravid. Få hjælp til at slippe af med spændinger og smerter i underlivet. Aalborg Bækkenklinik kan … Continue Reading


X Factors nye alderspræsident: Det kan være en fordel - Avisen.dk\nX Factors nye alderspræsident: Det kan være en fordel\n28-årige Samanta Gomez er ny i rollen som alderspræsident i "X Factor". Hun overtog titlen, da 33-årige Mike Beck i sidste uge røg ud af det populære underholdningsshow. (Foto: Foto: Liselotte Sabroe/Scanpix)\n"X Factor"-deltager Samanta Gomez håber, at livserfaring kan være et plus, når hun fredag skal på scenen.\n3. marts 2017 07:09\n28-årige Samanta Gomez har overtaget rollen som alderspræsident i dette års udgave af underholdningsshowet "X Factor". Og når temaet for denne uges liveshow lyder på "breakup songs" håber hun, at alderen kan vise sig at være en fordel.\nI forhold til mange af de unge deltagere kan hun skrive plus ti år på kontoen med livserfaring, og det kan måske spille ind, når det kommer til at formidle et så tungt emne som hjertesorg, mener hun.\n- Jeg tror helt sikkert, at alder har noget at skulle have sagt. Jeg ved ikke, om det er det, der adskiller det hele i sidste ende, men jeg tror helt klart, at det giver noget, at der er noget livserfaring, siger hun og fortsætter:\n- Jeg har da været igennem et par breakups, som jeg kan relatere til, når jeg skal formidle min sang, så det tror jeg helt klart kan være en fordel.\nSamanta Gomez skal fredag komme med sin fortolkning af nummeret "One", som Mary J. Blige & U2 står bag.\nNetop det nummer har den 28-årige kvinde fra Lyngby et ganske nært forhold til.\n- Jeg holder enormt meget af nummeret. Det er så fantastisk velskrevet, og jeg synes, at teksten er fantastisk, fordi den for mig handler om ulykkelig kærlighed til et andet menneske. Der er noget enormt smukt ved den, siger Samanta Gomez.\nDer er nu syv deltagere tilbage i det populære underholdningsprogram. "X Factor" løber over skærmen fredag aften klokken 20.00 på DR1.


Ferietips til flyrejsen - Viviro.com\nHome » Nyheder » Ferietips til flyrejsen\nFerietips til flyrejsen\nKenneth Karskov 23. juni 2009 Nyheder\nSommeren står for døren, og tusindvis af danskere er på vej på ferie. Her på Viviro.com giver vi dig en håndfuld gratis ferietips inden flyrejsen. Se her hvordan du springer køen over, får det bedste sæde ombord og kan slappe af i loungen inden afgang.\n• Spring køen til check-in over\nUndersøg om dit flyselskab tilbyder online check-in. Flere og flere selskaber giver dig mulighed for at tjekke ind hjemme foran computeren. Hvis ikke dit selskab gør, er der tit mulighed for selv at tjekke ind i automaterne i lufthavnen. Dermed stryger du udenom den lange kø foran skranken. Har du kun håndbagage, kan du gå direkte op i sikkerhedskontrollen. Har du bagage med, skal du lige forbi baggage drop.\n• Læn dig tilbage i loungen\nTjek om et af dine kreditkort giver dig adgang til en lounge i lufthavnen. Mange kreditkort, fx et helt almindeligt Diners Club, giver dig adgang til loungen i Kastrup og Billund samt i en lang række lande. Andre kreditkort har andre aftaler, men fælles er, at de fleste kreditkortselskaber tilbyder denne mulighed. I loungen kan du slappe af med en forfriskning i rolige omgivelser og komme væk fra lufthavnens stress og jag.\n• Hold styr på tiderne\nPå www.checkmytrip.com kan du tjekke, om der er ændringer i dine rejsetider. Indtast dit reservationsnummer (det såkaldte PNR) og dit efternavn, og så kan du se alle detaljer om din reservation hos de kendte ruteflyselskaber. (Visse lavprisselskaber kan være undtaget).\n• Få det bedste sæde\nKlik dig forbi www.seatguru.com og se kort over de forskellige flyselskabers flytyper. Her finder du tips til, hvor du får mest benplads, hvor stolene ikke kan lænes tilbage og hvordan du slipper for at sidde lige op og ned ad toiletterne.\n• Kom i god tid!\nHusk, at den tid, flyselskaberne opgiver for check-in er tidspunktet for, hvornår check-in senest skal være afsluttet. Hvis der fx står "latest check-in 45 minutes before departure", er det her du senest skal være færdig med hele processen. Det er ikke tidspunktet for, hvornår du skal møde i lufthavnen eller stille dig i kø til check-in! Kommer du for sent, når du ikke flyet, og med en billig billet har du ikke krav på at komme med et andet fly. Det er eget dit ansvar at møde op i så tilpas god tid, at du kan nå at checke ind.\n• Pas på væsker i håndbagagen\nHusk at håndbagage-reglerne stadig gælder. Det vil sige ingen vandflasker, cola, små juicekartoner eller nogle andre væsker i beholdere på mere end 100 ml. (Husk at de fleste parfumeflasker er på mindst 150 ml, og de bliver altså konfiskeret i lufthavnen). Alle beholdere med væske skal ligge i en gennemsigtig plasticpose på max 1 liter, og som kan lukkes igen. Poser kan købes i de fleste større supermarkeder – og som regel også i lufthavnen. Væske, som du har købt i afgangshallen dvs. efter sikkerhedskontrollen – fx parfume og spiritus – må du selvfølgelig gerne have med ombord.\n• Undersøg bagage-reglerne\nTjek hvor meget bagage du må have med, inden du pakker og tager hjemmefra. Det tilladte antal kilo og kufferter kan variere mellem flyselskaberne. Desuden opkræver en del lavprisselskaber ekstra betaling for at medtage bagage, allerede fra det første kilo. Opdager du først, at du har for meget med, når du står i lufthavnen, kan det blive en dyr fornøjelse.\n• Tjek dit flyselskab ud\nSe hvad andre rejsende mener om netop det selskab, du skal ud at flyve med. Det gør du på www.airlinequality.com, der har samlet langt størstedelen af verdens flyselskaber og anmeldt dem på områder som service, komfort og underholdning ombord\n• Mad og drikke ombord?\nUndersøg på forhånd, om der er gratis mad og drikke ombord. Mange gange er udvalget ombord begrænset, så det kan være bedre at købe mad og drikke i lufthavnen og tage med ombord. Mange flyselskaber tillader ikke, at du medbringer alkohol til flyveturen.\nTags: check-in, ferie, ferietips, flyrejsen, flyselskab, håndbagage, lounge, væsker\nForrige artikel Endnu flere afgange mellem København og Aalborg\nNæste artikel Utrechts bedste hotel til prisen\nNy lounge åbner i Københavns Lufthavn\nRedaktion 7. marts 2017\nHøjsæson for billige flybilletter Lige nu er det højsæson for bestilling af billige flybilletter til forårets og sommerens rejser og muligheder for at finde lave priser har aldrig været bedre....\nNye lavprisruter fra København Lavprisselskabet Norwegian vil sende danskerne til til Barcelona, Salzburg og Geneve. Norwegian sender billige flybilletter på markedet til tre nye destinationer.


Brugte Lastbiler Under 15000 :: buyu887.com\nKøb og salg af brugte Lastbiler og Busser på DBA. Flere end 300 brugte busser og lastbiler til salg i hele Danmark. Gør et godt køb i dag! Annoncer med køb og salg af brugte biler på DBA. Lave priser på personbiler, busser, lastbiler og gulpladebiler til salg på DBA - Danmarks største handelsplads. Hvis du handler regelmæssigt med brugte lastbiler eller du har adgang til et parti maskiner, skal du registrere dig som forhandler. Vi tilbyder pakker, udelukkende til forhandlere af brugte lastbiler. Hvis du har en enkelt brugt lastbil, kan du registrere dig som privatbruger og.\nHos os kan du finde lige den lastbil eller trailer, der passer til dig. Se vores brede udvalg af modeller her. Når du har valgt, hvilken kategori din lastbil hører under, findes der en hel række underkategorier under den valgte kategori. Udover underkategori kan du vælge mærke, model og årgang. Hvis du gerne vil se en liste over brugte lastbiler til salg i dit område, kan du også registrere et område. Olieskift 5W-40 kvalitetsolie: Kr 396,- 495,00 incl moms - formentlig DKs stærkeste olieskift-tilbud.Fuldsyntetisk ! Prisen gælder ved bestilling online pr email eller sms 50300030. Vi har købt meget stort ind, betal kun for olien, vi skifter for dig gratis: 4 liter. Her er listen over annoncer fra kategorien lastbiler der kommer fra Danmark. Du kan sortere brugte lastbiler på pris, årgang eller model. Brug venligst navigationen i venstre side for at indskrænke din søgning. Du kan også udvide din søgning til lastbiler fra andre lande. Aug 03, 2007 · Jeg har f.eks. en Mazda 626 1,8i til salg. Den er fra '92 og har hverken centrallås eller aircondition. Den har jeg fået vurderet fra en sælger til en værdi af 15000-17000 kroner. Du skal passe på med hvad du køber til den pris hvis bilen er nyere end det. Så er.\nHer er Iveco og Mercedes lastbiler til salg til billige priser. Find en brugt autotransporter på tilbud her. Søg, køb og sælg på Danmarks måske bedste markedsplads. Du kan gratis oprette annoncer i mere end 5.000 forskellige kategorier. Køb og sælg personbiler, design, elektronik, telefoner, babytøj, byggematerialer, ejendomme. Køb og salg af personbiler på GulogGratis.dk. Køb en billig brugt bil eller sæt din brugte bil til salg på GulogGratis.dk. Tag et kig på bilannoncerne i dag. Garage bil, Liphaver Under klargøring Kærlighed sælges kun til en AUDI 100 2,3E elsker. 6 md 100% garanti på motor gearkasse og. 5550 Langeskov. I dag. Bytte med Audi 100. Hjælp Vi Mangler God Brugte Biler Og I Den Forbindelse Giver Vi En ”Skarp Pris” På Din Brugte Bil, Ved Køb En Af Vores Mange Biler I BN. Altid Billig Finansiering Med Mulighed For Kr.0,- I UdbetalingBillig Forsikring. Bilen Bliver Altid Leveret Med Teknisk- Og Kosmetisk Klargøring. Skal Prøves.


Comelec Elektrisk Juicer Ex1600 0,7 L 160w Rustfrit Stål → Køb billigt her\nLav din helt egen lækre og personlige yndlingsjuice med denne smarte elektriske juicer fra COMELEC. Den elektriske juicer er fremstillet af rustfrit stål, som både er praktisk samt giver den et... Læs mere.\nLav din helt egen lækre og personlige yndlingsjuice med denne smarte elektriske juicer fra COMELEC.\nDen elektriske juicer er fremstillet af rustfrit stål, som både er praktisk samt giver den et elegant look. Juiceren har en kapacitet på 0,7 liter, hvilket giver en god potion juice.\nVi vægter sikkerheden utrolig højt, da det er noget af det aller vigtigste at have styr på, når vi taler om Internethandel. For at få den bedste garanti for sikkerheden ved betaling online, har vi opnået at få NETS til at godkende vores Internet betalingsløsning. Derfor er handel og betaling online 100% sikkert hos Gucca.\nVi har altid 30 dages returret, og det er lige meget hvilket produkt, du har købt hos os. Det betyder ganske enkelt, at såfremt du fortryder købet, eller af andre årsager alligevel ikke måtte ønske din vare, kan du naturligvis sende varerne retur og få dine penge tilbage - uden spørgsmål. Det er altid en god ide at tage kontakt til os, før du vælger at returnere dit produkt til os.\nFor Gucca er det meget vigtigt, at du får tilsendt dit produkt så hurtigt og sikkert som muligt. Du har varen i dine hænder indenfor 1-2 hverdage, såfremt vi har den på lager. Bemærk, at du ud for hvert enkelt produkt har mulighed for at se nuværende lagerstatus. Har du spørgsmål til leveringstiden eller lagerstatus, er du velkommen til at tage kontakt til os.\nNår du handler hos Gucca, har du mulighed for at vælge mellem mange forskellige betalingsmuligheder. Der er selvfølgelig frit valg blandt vores betalingsformer - du benytter den, der passer dig bedst. Du har altid garanti for en sikker og tryg handel, uanset hvilke af vores betalingsmuligheder du foretrækker at benytte. Klik på det efterfølgende link, for at få de betalingsmuligheder du kan benytte. Når du betaler med betalingskort, trækker vi først pengene, når vi afsender dit produkt.\nHvis der opstår problemer eller spørgsmål, imens du besøger vores shop, er du selvfølgelig velkommen til at tage kontakt til os. Alle hverdage mellem 10-15 sidder vi klar på e-mail og ved telefonerne, og vi sidder parat til at yde dig den assistance, du har brug for, med et smil på læben og godt humør.\nVi giver dig selvfølgelig muligheden for at følge ordren hele vejen til du har den i hænderne. Når du fuldender købet, kan du bagefter besøge din personlige ordreside. På ordresiden kan du følge med i, hvornår din forsendelse er blevet sendt afsted. I samme øjeblik forsendelsen er på vej, får du information herom via mail.\nElektronik, Køkken, Køkkenredskaber, Saftpressere\nDin anmeldelse af Comelec Elektrisk Juicer Ex1600 0,7 L 160W Rustfrit Stål\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_ path__forside path__elektronik path__husholdningsapparater path__juiceogsaftpresser path__comelec path__comelecelektriskjuicerex16000,7l160wrustfritstål


- Grunden til jeg valgte at uddanne mig ved siden af ishockey, var fordi at jeg vidste at ishockey ikke varer for evigt, og jeg vil meget gerne have en karriere efter sporten. Samtidigt er det også fedt at holde sig i gang med andre ting end ishockey, møde en masse mennesker og lære en masse andet.\n- Det er lidt et puslespil at få hverdagen til at gå op, men det er ikke så svært med opbakning fra både klubben (Frederikshavn White Hawks) og Nordjysk Elitesport. Der er meget planlægning i det, men det er som sagt ikke så svært.\n- At uddanne mig ved siden af sporten har haft rigtig stor betydning fordi så har jeg noget at falde tilbage på, men samtidigt hjælper det mig også til at holde mig i gang. Det giver et frisk pust i hverdagen lige at komme væk fra ishockey og tænke på noget andet. Bare at holde hjernen lidt i gang og føle at man ligesom bidrager flere steder, end kun til sporten.


Apartment Il Viaggiatore i Verona til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nVia Vasco De Gama 13, Verona Forstæder, Verona, Italien, 37138 - Se på kort\nMere om Apartment Il Viaggiatore\nMed en praktisk beliggenhed i Verona er Il Viaggiatore Apartment et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nNyd et væld af uforlignelige servicetilbud og bekvemmeligheder på dette hotel i Verona. Hotellet tilbyder sine gæster adgang til et stort udvalg af servicetilbud, som lufthavnstransport, familieværelse, vaskeri, elevator, transportservice.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Hotellets rekreative faciliteter, som vandsport (ikke-motoriseret), er indrettede med ro og afslapning i mente. Il Viaggiatore Apartment er et idéelt sted for rejsende der efterspørger charme, komfort og bekvemmelighed i Verona.\nAlle slags rejsende (16) Familie med små børn (5) Gruppe (11)


R&G Regency i Kolkata til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nFd-35, Sector- 3, Salt Lake City,, Salt Lake, Kolkata, Indien, 700106 - Se på kort\nMere om R&G Regency\nNår du besøger Kolkata, så vil du rigtigt føle dig hjemme på R&G Regency, der tilbyder kvalitetsovernatning og fantastisk service. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nFaciliteterne og servicen på R&G Regency sikrer gæster et behageligt ophold. Dette hotels bedste faciliteter omfatter reception åben hele døgnet, ekspressudtjekning og -indtjekning, bagageopbevaring, parkeringsservice, roomservice.\nSom en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda aircondition, altan/terrasse, ventilator, fjernsyn LCD-/plasmaskærm, satellit-/kabel-tv, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Uanset om du er fitnessentusiast eller blot ønsker at slappe af efter en lang dag, har du mulighed for at nyde fritidsfaciliteter i topklasse, som fiskeri, massage, legeplads, have. Hvis du søger komfortabel og bekvemmelig overnatning i Kolkata, så er R&G Regency dit hjem væk hjemmefra.\nAlle slags rejsende (9) Par (3) Rejsende alene (2) Familie med store børn (2) Gruppe (5)


Bedste automatiserede transskription: Konvert French GSM filer til tekst | Sonix\nAutomatiseret transkription: Konvert French GSM filer til tekst\nKonvertér hurtigt din French GSM filer til tekst\nSonix hjælper dig med at konvertere din French GSM til tekst på få minutter. Borte er dagene med manuelt at transskribere din French GSM filer. French tale til tekst: Sonix er den mest nøjagtige French automatiseret transkription og oversættelsestjeneste.\nKonvert French GSM til tekst\nTusindvis af Sonix-kunder konverterer deres French GSM filer til tekst\nHvad er den bedste måde at konvertere French GSM filer til tekst?\nBrug Sonix til at konvertere French GSM filer til tekst\nFølg disse seks nemme trin for hurtigt og nemt at konvertere din French GSM filer til tekst:\nTrin 2: Upload din French GSM -fil\nKlik på „Upload“ i Sonix og find filen French GSM på din computer.\nSonix transskriberer automatisk din French GSM fil og konverterer den til French tekst.\nAlt gjort! Du har nu konverteret din French GSM fil til tekst!\nStart med at forbedre kvaliteten af filen French GSM, som du uploader til Sonix. Brug optageudstyr af høj kvalitet, optagelse i rolige omgivelser, og sørg for, at dine højttalere taler klart for at sikre, at din afskrift er så nøjagtig som muligt.\nNogen råd til den French GSM fil, som jeg uploader?\nJa, undlad venligst at overkomprimere eller overfiltrere lydsporet for din French GSM -fil. Ved at uploade en høj kvalitet version af din lyd, kan vi give dig det bedste niveau af nøjagtighed.\nKonvert French CAF filer til tekst\nKonvert French GSM filer til tekst med Sonix\nSonix transskriberer og oversætter automatisk dine lyd- og videofiler på over 38 sprog. Du kan nemt søge, redigere og dele dine mediefiler. Sonix bruger avancerede transskriptions- og oversættelsesalgoritmer til at konvertere din French GSM filer til tekst både hurtigt og præcist. Hurtig, præcis og overkommelig. Millioner af brugere fra hele verden.\nBegynd at konvertere French GSM filer til tekst


Hotel nær københavns hovedbanegård dba gratis ting sjælland / Villige massage\nKommentarer er deaktiveret på Hotel nær københavns hovedbanegård dba gratis ting sjælland\nOplev Danmarks historie gennem tiderne på Københavns bedste historiemuseer. Planetariet, tychno Brahe Planetarium er en verden i astronomiens tegn. I WestMarket får du det hele. Tage toget til Malmø, Fisketorvet eller lufthavnen. Havfruen er en af Danmarks største turistattraktioner og skal illustrere.C. Se blandt andet Nyhavn, Den lille Havfrue og Amalienborg Slot. København emmer af historie med sine brostensbelagte smalle gader, gamle bindingsværkshuse, borge og slotte. Kajen er oplagt at benytte til at nyde medbragt øl eller mad. Wallmans Cirkusbygning er tegnet af Arkitekt Henrik Vilhelm Brinkopff of kendestegnes ved sin cirkulære kuppel og form. WestMarket, westMarket ligger mellem hyggelige Frederiksberg og trendy Vesterbro. Gågaden har et væld af butikker alt fra budgetvenlige kæder til nogle af verdens dyreste mærkevarebutikker. Side om side med slagterierne ligger restauranter og et pulserende natteliv, som er et mekka for byens hipstere.\nGratis ting / bortgives - København og omegn - find på DBA Gratis ting / bortgives - Sjælland - find på DBA Gratis ting / bortgives - Nordsjælland - find på DBA Steel House Copenhagen Luksus hostel i København Hoteller i Herfølge 114 billige hoteller Find, gratis ting og sager, der bortgives på, dBA. Og få # billede viser før optagning # bunke ligger nær vej - mønster fliser - gratis. Se det store udvalg af varer, der foræres væk. Ingen panik: Det bedste wifi. VisitCopenhagen Officiel rejseguide til ferie i København Johannes Fog A/S LinkedIn YouPorn 17:33, russian Mature Mother Son Sex, xvideos.COM 20:37 hot mom Københavns Hovedbanegård er centrum for nærmest al trafik. Her kan.eks. Søger du et hotel i Herfølge, Danmark? Book dit hotel i dag. De ting, du har kigget på, gemmes her.\nPolske kvinder søger danske mænd kira eggers bryster Anmeldelse af massagepiger denice klarskov dansk porno / Dansk Massage Med Afslutning København Dansk Femdom Gratis afbestilling; Book nu, og betal under opholdet. Dette hotel ligger i et shoppingområde, kun 0,1 km fra. Sjælland og 2,4 km fra Arken. Naturligt smukke blondine med store Luder i kolding body to body thai massage - Lebisk fisse Annonce oversigt - Escort og Massage Guide Find et hotel i Herfølge i nærheden af en seværdighed.og få gratis adgang til mere end 70 museer og attraktioner samt fri offentlig. Guide: Hoteller i, københavn, copenhagen Admiral, hotel VisitCopenhagen. Fog består af et Bolig Designhus og ni Trælast Byggecenter-butikker fordelt i hele Nordsjælland i Hørsholm, Fredensborg, Kvistgård, Helsinge, Lyngby. Fb16 - DGI-byens Hotel Cafe restaurant fb16 - Bowling fb16 - Vandkulturhuset. Tietgensgade 65 1704 København V, Denmark.\nPå Nationalmuseet kan. Her kan du historien bag Carlsberg-navnet, dufte til ingredienserne i øllene og smage på nye varianter af den danske. Find det hotel, der passer bedst til dig og dit næste besøg til København. I den store madhal finder du alt fra lækkert bagværk, til gode vine som kan nydes i de stemningsfulde, hyggelige rammer. Kanalrundfart, kanalrundfarten sejler gennem de historiske kanaler i København, hvor du fra vandsiden se nogle af byens smukke seværdigheder til få penge. Københavns Hovedbanegård er centrum for nærmest al trafik. Ønsker du at opleve så meget som muligt af København, men på budget, har vi her samlet nogle af byens prisvenlige steder og gratis attraktioner og museer. Du hopper af når det passer dig. Vi guider de til Københavns bedste spiseoplevelser.


• Billige Affjedret Sadelpind online [Se bedste tilbud]\nCykelpartner.dk er pt. imellem de mest benyttede internet firmaer med cykler og tilbehør. Deres sortiment indeholder omtrent 11000 varer fra diverse brands. Webshoppens Trustpilot-rating på 9,6 af 10 demonstrerer enorm tilfredshed hos kunderne. Scoren er baseret på 24460 ratings, hvoraf 22028 af disse giver topkarakter. På Facebook er 41558 mennesker fans af Cykelpartner.dk, og herpå har forretningen modtaget 396 vurderinger med en gennemsnitlig vurdering på 4,5 af 5, hvilket tillige er super imponerende.\nCykler.dk er nu en af de største webshops der sælger cykler og tilbehør. Forretningens sortiment omfatter omkring 3000 produkter fra forskellige mærker. Butikkens Trustpilot-bedømmelse på 9,3 ud af 10 markerer enorm tilfredshed hos kunderne. Ratingen er baseret på 2505 anmeldelser, hvoraf 1901 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 2863 mennesker tilhængere af Cykler.dk, og herpå har webbutikken modtaget 49 evalueringer med en gennemsnitlig rating på 4,7 af 5, som også er aldeles beundringsværdig.\nPedalatleten.dk er i dag iblandt de mest benyttede e-forhandlere der sælger cykler og tilbehør. Webbutikkens udvalg rummer omkring 2000 produkter fra forskellige brands. Netbutikkens Trustpilot-evaluering på 8,1 af 10 markerer god tilfredshed hos kunderne. Scoren er baseret på 175 ratings, hvoraf 114 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 392 personer fans af Pedalatleten.dk, og her har webbutikken modtaget 12 evalueringer med en gennemsnitlig score på 4,5 af 5, som også er utrolig overlegent.\nCykelexperten.dk er i dag iblandt de førende e-forretninger med cykler og tilbehør. Firmaets udvalg omfatter mere end 4000 produkter fra en række producenter. Netbutikkens Trustpilot-score på 9,1 ud af 10 manifesterer utrolig kundetilfredshed. Scoren er baseret på 1560 evalueringer, hvoraf 1174 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 14379 brugere tilhængere af Cykelexperten.dk, og her har netbutikken modtaget 100 ratings med en gennemsnitlig score på 4,1 ud af 5, som ligeledes er særdeles godt.\nFribikeshop.dk er nu en af de førende online forhandlere der sælger cykler og tilbehør. Deres udvalg omfatter mere end 5000 produkter fra en række brands. Butikkens Trustpilot-score på 8 af 10 er et udtryk for stærk tilfredshed hos kunderne. Tallet er baseret på 1740 bedømmelser, hvoraf 1184 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 35097 brugere fans af Fribikeshop.dk, og herpå har netshoppen modtaget 72 ratings med en middel vurdering på 4,2 af 5, som også er ultra overlegent.\nAffjedret Sadelpind shoppes hyppigt\nEn stor portion internet foretagender yder på nuværende tidspunkt et hav af forskellige fragtmuligheder. En af de mest benyttede er nu om stunder at få leveret til en pakkeshop, og så afhenter du blot de bestilte produkter når der er tid til det. Fragtmetoden er altså ualmindeligt let, og desuden endvidere den mest prisbevidste leveringsform.\nDu kunne omvendt påtænke at få varerne leveret til hvor du bor eller til dit arbejde. Leveringstypen er almindeligvis en tak mere omkostningsfuld, men endvidere vældig simpel. Den mindst kostelige leveringsmodel af affjedret sadelpind er dog at hente ordren selv, men det stiller krav om at du opholder dig tæt på affjedret sadelpind internet shoppens lager.\nAntal dages levering kan vise sig at være vældig vigtig når du skal bruge varen med det samme, så herved er det rigtig på sin plads at du ser den anslåede leveringstid for det vedkommende produkt.\nEn hel del affjedret sadelpind online forretninger tilbyder 1 hverdags levering på utallige produkter, der dog stiller krav om at ordren lægges forinden et fastslået klokkeslæt, med hensynstagen til at de har en chance for at nå at få affjedret sadelpind sendt afsted forud for at personalet får fri.\nNogle enkelte e-handler i Danmark garanterer fragtfri levering, men i de fleste tilfælde kun ifald man køber for en fastsat sum. I øvrigt skulle du vælge den mindst kostelige leveringsmetode, der i mange tilfælde – hvad end du bor tæt på Vejle, Ringsted eller Nivå – er at få dem til at køre din bestilling til et udleveringssted.\nDet er jo særdeles simpelt for almindelige dødelige at finde information om priser på affjedret sadelpind fra diverse internet virksomheder, og på grund af dette har flere internet outlets fundet det uundgåeligt at formindske udsalgspriserne på varerne – til børn, og desuden også til voksne – voldsomt, og endda nogle gange sikre fragtfri levering.\nMen det kan til hver en tid vise sig gunstigt at prøve enkelte online virksomheder efter affjedret sadelpind rabatkoder forinden du shopper, sådan at man er usvigeligt sikker på at antage den laveste pris.\nMan må trods alt huske på, at ifald en netshop afsætter affjedret sadelpind til en salgspris som anses for uendeligt attraktiv, burde det ofte være et faresignal om en falsk e-butik. Kortbetalinger er heldigvis inkluderet i Indsigelsesordningen, som sikrer dig som køber imod uægte e-forhandlere.\nVi tilråder betalinger med kort eller betalinger med mobilen. Som et alternativ kunne du anvende et tilbud som fx ViaBill, hvis du gerne vil dække prisen ude i fremtiden.\nFør nogen køber affjedret sadelpind hos en online webshop bør man de facto læse dens regler, dog er det i reglen et tidskrævende projekt.\nEn anden løsning kunne være at se hvorvidt netshoppen er verificeret af e-mærket, grundet at det ofte er en påvisning af at online forretningen føjer de officielle regler, og at netshoppen undertiden monitoreres af jurister der har ekspertise inden for de gældende love. Det giver dig lejlighed til assistance, når du oplever problemer som følge af dit køb.\nDesuden stiller vi forslag om at du er oppe på mærkerne omkring de væsentligste betingelser der kan have betydning for købet, eksempelvis hvilken byttepolitik på affjedret sadelpind internet forhandleren benytter. Derfor er det virkelig essesentielt, at man permanent sikrer ens kvitteringsmail, så man når som helst vil kunne bevise sin ordre, uden hensyn til om man skal købe gave til en voksen eller et barn.\nTrustpilot medfører aldeles fine genveje til at efterforske flere nuværende kunders synspunkter og derved rekommanderer vi, at du verificerer online butikkens affjedret sadelpind omtaler forinden du lægger din bestilling.\nFacebook fører til også fuldkommen solide metoder til at få kendskab til internet forretningens troværdighed. Desuden møder vi mange online forhandlere hvor det er muligt at registrere en evaluering af ordreforløbet, hvilket tillige kan anvendes til afvejning af hvor tilfredse kunderne er.\nDenne hjemmeside er finansieret af annonceindtægter. Vi samarbejder med en række internet shops i Danmark i form af at vi introducerer firmaernes varer, og modtager betaling når vores besøgende foretager en handel.\nVejledning vedrørende affjedret sadelpind og butikker på nettet opretholdes rutinemæssigt, men vi kan ikke garantere imod forandringer der muligvis er udarbejdet siden vi sidst opdaterede de viste data.


Fin Agersted formand 1974-79 | Dansk Psykolog Forening\nFin Agersted formand 1974-79\nForside / DP's Historie / Fin Agersted formand 1974-79\nFin Agersted formand 1974-792017-04-102017-06-07https://www.dp.dk/wp-content/uploads/dp_logo_header.pngDansk Psykolog Foreninghttps://www.dp.dk/wp-content/uploads/fin-agersted.jpg200px200px\nAf Fin Agersted, formand for DP 1974-1979\nBeretningen om denne periode vil følge opbygningen af beskrivelsen for 1962-69. De brede pennestrøg hvor jeg har udvalgt de efter min bedømmelse vigtigste begivenheder og problemer. For den første periode var det simpelthen nødvendigt, grundet mangel på arkiv – eller kildemateriale. Denne situation er væsentligt forbedret for dette afsnit.\nJeg finder det dog mest givende for læserne at trække bestemte temaer frem og følge hvert enkelt op fra start til afslutning af perioden.\nDet kan give bedre overblik og måske større mulighed for at se og forstå nogle linier i foreningens liv og virke. Forbindelsen til tidligere og senere afsnit lettes forhåbentlig også herved. Valg af temaer er selvfølgelig subjektivt, og nogle læsere vil sikkert savne noget, de har været særlig interesseret eller engageret i. Jeg har undgået detaljer, det ville blive alt for omfangsrigt. Indledningsvis skal jeg endelig understrege, at jeg har holdt mig ret så snævert til det fagpolitiske, til foreningens virke, hvorimod det, man kunne kalde dansk psykologis historie, er udeladt, skønt der sikkert er mange forbindelseslinjer.\nHvordan var så perioden målt f.eks. med tiden 1962-69, som jeg jo også havde nær tilknytning til. Svaret må vel blive som nat og dag.\nDen første periode var trods rivninger og meningsforskelle mulighedernes tid. Arbejde nok, mange havde allerede stillinger op til et halvt år før afsluttende eksamen. Lønnen blev stadig større, og nye arbejdsområder stod åbne.\nMange af problemerne var nærmest at få organiseret og tilrettelagt forholdene rigtigt. Der var et rimeligt forhold mellem opgaver og ressourcer. Meningsforskelle var der, men ikke større, end at rimelige kompromisser kunne opnås. Det hændte ikke sjældent, at et brændende spørgsmål på en generalforsamling var uaktuelt på den næste. Ikke på grund af medlemmernes flygtighed, men fordi udviklingen gik så hurtigt.\nHvordan var så perioden målt f.eks. med tiden 1962-69, som jeg jo også havde nær tilknytning til. Svaret må vel blive som nat og dag. (…) Det, der prægede perioden 1974-79 kan vel bedst betegnes med begrebet krise.\nDet, der prægede perioden 1974-79 kan vel bedst betegnes med begrebet krise. Krisen, der startede året før i samfundet og som fik virkning på så mange områder, ikke mindst inden for det offentlige, måtte nødvendigvis også ramme os. Kriser går jo mest ud over de svage grupper, og for DP fik det en dobbelt effekt. Vi var selv en svag gruppe. Ung endnu, hvad der medførte et udbredt manglende kendskab til psykologers arbejde. Under nedskæringer eller stillingsstop lå det derfor lige for, at vi blev en udsat gruppe. Da vi samtidig var en gruppe, der gennem holdning og arbejde identificerede os med de svage og truede samfundsgrupper, medførte krisen, at DP i langt højere grad blev udadvendt. Vi skulle ikke blot forsvare os selv, men også andre svage samfundsgrupper. Det skal ikke være ufortalt, at midlerne hertil gav latente spændinger i medlemsskaren.\nAllerede på generalforsamlingen i 1975 blev følgende bestyrelsesforslag til punkt i handlingsprogrammet vedtaget: »Bestyrelsen vil markere en samfundskritisk holdning til konkrete områder, særligt ud fra vor viden og erfaringer som psykologer.« Punktet var kontroversielt, men efter min mening rigtigt i såvel indhold som sigte. Vi skulle ikke engagere os ensidigt partipolitisk, men netop gøre os gældende ud fra vor særlige ekspertice. Hvor stor nytte, det har haft i praksis, er svært at måle, men vi støttede en række arbejdskonflikter, plattedamernes var vel mest markant, udsendte en række resolutioner og søgte samarbejde med fagforeninger uden for AC-rækker.\nAllerede på generalforsamlingen i 1975 blev følgende bestyrelsesforslag til punkt i handlingsprogrammet vedtaget: »Bestyrelsen vil markere en samfundskritisk holdning til konkrete områder, særligt ud fra vor viden og erfaringer som psykologer.«\nMan kan vel ikke alene hævde, at samfundskrisen var årsag til dette skift i holdning fra det indadvendte til det mere udadvendte. Studenteroprøret i 1968 må også have sin del af æren. Jeg har i mit tidligere kapitel forsøgt en forklaring på, at oprøret ikke havde egentlig effekt på foreningsarbejdet op til generalforsamlingen i 1969. Ideerne har dog været der. Den kritiske psykologi opstod, forbindelsen til lærere og studenter på universiteterne blev stærkt udbygget, og mange af de aktive fra 1968 var i mellemtiden blevet optaget i foreningen.\nFra 1974 blev arbejdsløsheden et problem, og det blev det ved med hele perioden. Året efter nedsattes et arbejdsløshedsudvalg med en meget bred sammensætning, yngre og ældre, arbejdende og arbejdssøgende, samt studerende. Udvalget havde to formål. For det første selvfølgelig at forsøge arbejdsmarkedet for psykologer udvidet, men også et middel til at fastholde de arbejdssøgende i standen og faget, så de ikke forsvandt ud i den blå luft og gik til grunde som psykologer, ja måske som mennesker. Udvalgets arbejde prioriteredes højt.\nDet virkede ved vore kandidatmodtagelser med gode råd og erfaringer om tilværelsen som arbejdssøgende. Der blev afholdt halvårlige internatskurser m. v. I forhold til andre udvalg i foreningen fik arbejdsløshedsudvalget repræsentation i alle andre udvalg, hvis de ønskedes.\nFra 1974 blev arbejdsløsheden et problem, og det blev det ved med hele perioden. Året efter nedsattes et arbejdsløshedsudvalg med en meget bred sammensætning, yngre og ældre, arbejdende og arbejdssøgende, samt studerende. (…) Udvalgets arbejde prioriteredes højt.\nDet kan ikke udelukkes, at denne ekstratildeling af ressourcer, samt udvalgets ofte uortodokse løsningsforslag skabte visse spændinger i medlemsskaren, men de forskellige bestyrelser stod fast på den første politik. Hvor stor betydning, udvalgets bestræbelser har haft, er vanskeligt at bedømme. Noget har dog båret frugt, såvel menneskeligt som beskæftigelsesmæssigt. DP var blandt AC-organisationerne klart den forening, der internt på dette område gjorde det relativt største arbejde, og på sådan en måde, at troværdigheden aldrig gik tabt. I den forbindelse skal det nævnes, at Akademikernes arbejdsløshedskasse blev oprettet i 1974. I forarbejdet og gennemførelsen af dette spillede DP en betydelig rolle gennem vor lønformands aktive indsats og betydelige indsigt i problemerne. Det var derfor også naturligt, at vi ud over et medlem i kassens repræsentantskab havde et medlem i den ret fåtallige bestyrelse. Der hersker ingen tvivl om, at vor indsats her kom til at betyde meget rent materielt for vore arbejdssøgende medlemmer.\nDet var ikke blot på den lønmæssige og beskæftigelsesmæssige front, vi i de fem år måtte udkæmpe mange forsvarskampe, men også vor grunduddannelse blev i begyndelsen af perioden stærkt truet. På Undervisningsministeriets initiativ var der nedsat det såkaldte »Rektorkollegiets udvalg vedr. psykologiuddannelsens længde og sigte«. Allerede benævnelsen kunne give bange anelser. Heldigvis var såvel vi som uddannelsesstederne godt repræsenterede. Da interesserne var sammenfaldende, opstod et nært samarbejde. Fra den tid må man vel konstatere, at forbindelserne mellem uddannelsessteder og forening var virkeligt stærke. Jeg skal ikke gå i detaljer her, men blot nævne, at faren blev afværget gennem et endda overordentligt stort og dygtigt anlagt argumentationsmateriale fra vor front. Samtidig skal det nævnes, at man i Undervisningsministeriets initiativ kunne ane den voldsomme strid i 1978-79 om den såkaldte psykologilæreruddannelse.\nTilgangen af nye kandidater i disse år var stigende. I 1979 regnede man med, at over 50 pct. af medlemmerne havde en kandidatalder på 5 år eller derunder. Dette måtte få indvirkning på foreningens politik, og det ville være en grov fortielse ikke at nævne en form for generationskløft på mange områder.\nDen herskende krise i samfundet var således årsag til mange af vore genvordigheder, men det skal ikke skjules, i et forsøg på at karakterisere perioden som helhed, at der også i foreningen ligesom blev indbygget en række konflikter. Oprøret i 1968 er nævnt. Dets indvirkning på uddannelsen og holdningsdannelsen var uomtvistelig. Tilgangen af nye kandidater i disse år var stigende. I 1979 regnede man med, at over 50 pct. af medlemmerne havde en kandidatalder på 5 år eller derunder. Dette måtte få indvirkning på foreningens politik, og det ville være en grov fortielse ikke at nævne en form for generationskløft på mange områder.\nHvor man i tidligere perioder kunne regne med en meget homogen medlemsskare, var dette forhold også væsentligt ændret. Før var alle psykologer offentligt ansatte, hvad der foreningsmæssigt i sig selv var en styrke. De offentligt ansatte var stadig i overtal, men nye medlemsgrupper markerede sig stadig stærkere med andre interesser i og formål med deres forening. Det var svært at holde sammen på og finde fællesnævnere, når man samtidigt medtager, at skolepsykologerne havde dannet deres egen forening og Lærerhøjskolen var begyndt at kaste cand. pæd. psych.er på markedet. Allerede i årsberetningen for 1975 kunne jeg vist ikke helt galt karakterisere modsætningerne således: Veletableret -løst ansat, rig -fattig, ung -gammel, i arbejde -arbejdsløs, specialist -ikke specialist o.s.v.\nDet var svært at holde sammen på og finde fællesnævnere, når man samtidigt medtager, at skolepsykologerne havde dannet deres egen forening og Lærerhøjskolen var begyndt at kaste cand. pæd. psych.er på markedet.\nDisse forhold, at medlemmernes krav og forventninger til foreningens aktivitetsniveau var højst varierede, gav problemer omkring kontingentets størrelse. Det steg og steg i takt med de stigende opgaver.\nVi havde fået nye arbejdsgiverpartnere, som amter og kommuner med selvstændige overenskomster.\nEfteruddannelsen i slutningen af perioden kostede penge. Et stigende antal afskedigelsessager, decentraliseringen af beslutningsprocesserne, bekæmpelsen af arbejdsløsheden, for bare at nævne nogle af byrderne.\nSer man tilbage, synes det lidt af et mirakel, at solidariteten holdt og frafaldet ikke blev større. Lyspunkter eller håb var der dog også.\nKrisen i sig selv opretholdt et vist behov for psykologers arbejde, men især den nye bistandslov gav muligheder. Indirekte ved et forøget antal ansættelser af kliniske psykologer ved skolepsykologiske kontorer og direkte ved en række stillinger i amters og kommuners socialforvaltninger. Hertil kom overenskomster for støttepsykologer og konsulenter inden for samme områder. Dette kunne selvfølgelig ikke erstatte fuldtidsansættelse, men var vel bedre end ingenting. Områderne blev regulerede og gav mulighed for arbejdssøgende for dog at have nogen føling med psykologarbejde.\nVores nye arbejdsgivermodparter Kommunernes Landsforening og Amtsrådsforeningen viste sig at være endog særdeles vanskelige og hårde modstandere. Dels grundet den almindelige afmatning, men også, især for kommunernes vedkommende, affødt af en stor uvidenhed om, hvad psykologer kunne bruges til, og hvorledes de skulle indpasses i socialforvaltningernes nye struktur.\nSom tidligere antydet har de offentligt ansatte været udsat for et betydeligt løntryk fra arbejdsgiverside. Vores nye arbejdsgivermodparter Kommunernes Landsforening og Amtsrådsforeningen viste sig at være endog særdeles vanskelige og hårde modstandere. Dels grundet den almindelige afmatning, men også, især for kommunernes vedkommende, affødt af en stor uvidenhed om, hvad psykologer kunne bruges til, og hvorledes de skulle indpasses i socialforvaltningernes nye struktur. Det betød for DP, at vi igen skulle til det møjsommelige arbejde at markedsføre psykologer på et nyt område. Socialpolitisk udvalg blev dannet, analyser blev foretaget og særligt kyndige blev indkaldt til drøftelse for i samarbejde med lønudvalg og bestyrelse at få lagt en politik. Dette var ikke helt let, idet der hurtigt rent internt viste sig modstridende interesser. For det første mente mange skolepsykologiske kontorer, at de med en passende udbygning kunne klare dækningen af kommunens samlede behov for psykologisk ekspertise.\nFor det andet fandt i hvert fald nogle kliniske psykologer ved skolepsykologiske kontorer det fagligt og måske også økonomisk givende at være konsulenter i socialforvaltningen ind imellem. DP var efter mange undersøgelser og overvejelser klar over politikken, man ville opbygge en parallel organisation i sin struktur og sit lønniveau, som det tilsvarende skolepsykologiske kontor. Altså overenskomstløn med tillæg svarende til lønningsstrukturen hos skolepsykologerne.\nDette betød også, at det kliniske tillæg skulle indføres. Filosofien var, at man på længere sigt ville vinde mest såvel lønningsmæssigt som med hensyn til antal stillinger. Ud over det lidt gustne overlæg en fagforening må have, var der også en sikker forvisning om, at løsningen var faglig rigtig, idet socialforvaltningerne jo skulle dække alle aldersgruppers behov, mens de skolepsykologiske kontorer jo kun arbejdede inden for aldersgruppen de skolesøgende. Om politikken var rigtig, kan kun tiden vise, den var i hvert fald særdeles vanskelig at gennemføre. Problemet var især vanskeligt i mindre kommuner, hvor man måtte anse den for dyr og noget i retning af dobbeltadministration.\nI 1978 opstod dog de første tanker og diskussioner i lønudvalget om kollektiv ledelse, især på hospitaler. Diskussionen var langt fra afsluttet ved periodens afslutning, men man må vel erkende, at kollektiv ledelse i praksis eksisterede og blev tolereret enkelte steder.\nDet lykkedes bedre i store kommuner og i amtsforvaltninger, hvor det inden 1979 lykkedes at oprette chefsfunktioner, der lønmæssigt var parallelle med amtsskolepsykologen. Derimod lykkedes det aldrig at få indført det kliniske tillæg. Man fastholdt således tanken om chefpsykologer hele perioden igennem. I 1978 opstod dog de første tanker og diskussioner i lønudvalget om kollektiv ledelse, især på hospitaler. Diskussionen var langt fra afsluttet ved periodens afslutning, men man må vel erkende, at kollektiv ledelse i praksis eksisterede og blev tolereret enkelte steder. Det sociale område var således vanskeligt og ømtåleligt, og det blev ikke nemmere ved, at amter og kommuner var i slem vildrede med, hvordan udviklingen skulle være. Dette affødte den hidtil største PR-virksomhed fra vor side. Der blev søgt samarbejde med socialinspektørforeningen. Der blev holdt foredrag på deres årsmøde, såvel som på det store årlige møde for socialudvalgsmedlemmer fra hele landet. Breve blev skrevet, og vi fik indpas på kommunernes kursusinstitution. Korridorpolitik blev også forsøgt med noget held nogle gange. Fremstødet blev lettet noget ved en udtalt rivalisering nogle steder mellem de enkelte kommuners socialforvaltning og skoleforvaltningen. Den stadig mere massive sparepolitik blev efterhånden så stærk, at man i 1979 ikke havde fundet en løsning endsige bare en afklaring.\nUnder PR-virksomhed inden for det sociale område bør også nævnes arbejdet omkring støttepsykologfunktionen. En gruppe unge psykologer tog på eget initiativ (vel i samarbejde med arbejdsløshedsudvalget) arbejdet op med en grundig analyse og definition af støttepsykologens arbejde. Herunder også en klar adskillelse over for støttepædagogen.\nArbejdet mundede ud i en vægtig og gennemarbejdet pjece, som i første omgang blev trykt i 500 eksemplarer, der bl. a. blev sendt til alle kommuner og amter, samt visse nøglepersoner. Interessen var så stor, at den måtte trykkes i flere oplag. Arbejdsindsatsen resulterede i 1978 i en rimelig overenskomst, der regulerede forholdene på et ret så kaotisk område. Samtidig opnåedes en konsulentoverenskomst, som særlig aktuel for det sociale område. Dette var nu dækket ind med en række ansættelsesformer, der muliggjorde ansættelse af et relativt stort antal psykologer, omend langtfra altid på ideelle vilkår, idet vel de fleste var deltidsansættelse og tidsbegrænsede.\nLigeledes på initiativ af arbejdsløshedsudvalget påbegyndtes i 1976 en analyse af arbejdsmiljølovgivningen med henblik på udarbejdelse af argumentationsmateriale for psykologers ansættelse inden for dette område. Det gav ret hurtigt anledning til forhandling med Direktoratet for Arbejdstilsynet om de 5 første stillinger og dermed er det stort set forblevet siden. DP nedsatte samtidigt et arbejdsmiljøudvalg med en række særligt sagkyndige, ikke mindst fra universiteterne, som bl. a. har gjort sig stærkt gældende inden for AC, således at området stadig blev holdt varmt og ikke blot blev tumleplads for læger og ingeniører.\nLigeledes på initiativ af arbejdsløshedsudvalget påbegyndtes i 1976 en analyse af arbejdsmiljølovgivningen med henblik på udarbejdelse af argumentationsmateriale for psykologers ansættelse inden for dette område. Det gav ret hurtigt anledning til forhandling med Direktoratet for Arbejdstilsynet om de 5 første stillinger og dermed er det stort set forblevet siden.\nM. h. t. de generelle lønforhandlinger måtte vi selvfølgelig indordne os under AC, som nu også ganske var i defensiven. Der var tilløb til konflikt, men akademikerne måtte hver gang vige, f. eks. ved at et mæglingsforslag ophøjedes til lov. Fronterne var vigende, og resultaterne små, trods klare påvisninger af, at reallønnen var stærkt faldende også i forhold til andre samfundsgrupper. Vort specielle hovedkrav var en merarbejdsaftale, der også skulle indeholde godtgørelse for forskudt arbejdstid. For os var situationen, at samtidig med en stigende arbejdsløshed, blev vore medlemmer i arbejde mere og mere belastede. Her ikke blot en voksende arbejdsbyrde, men også særlig inden for det kommunale område mere forskudt arbejde, affødt af familiebehandling, hvad der var en naturlig faglig konsekvens. Vi fik med megen møje dannet en arbejdsgruppe i AC, der skulle behandle og forberede dette spørgsmål til forhandling med arbejdsgiverne. Så mange år efter kan man vist godt sige, at problemet blev meget valent behandlet i AC. Vi fik ikke noget ud af det. Dette skyldes ikke blot arbejdsgivermodstand, men også at interesserne i AC var meget modstridende.\nIkke mindst fordi nogle af de store foreninger havde deres specielle rådigbeds- og vagtordninger, og de skulle nødigt involveres.\nJeg kan huske, at det var en stor skuffelse. Dels havde det været rimeligt, at medlemmerne fik godtgørelse for det notorisk store merarbejde, men også fordi det egentlige politiske sigte var, at merarbejdsaftalen skulle være et incitament til at konvertere det dyre overarbejde til faste stillinger.\nVi udgjorde i denne periode så absolut oppositionen i AC. Blev sikkert ofte oplevet som irriterende og provokerende. Det var ikke altid lige morsomt at sidde i AC-bestyrelsen og gang på gang blive nedstemt.\nDa vi var en udpræget lønmodtagerorganisation tilmed med mange unge kandidater og arbejdsløse, lå vor interesse klart i, at AC opfattede sig og handlede helt som en ren lønmodtagerfagforening.\nDet synes helt nødvendigt for os, men nok lidt utopisk, idet de store og afgørende foreninger jo var meget blandede med meget store liberale sektorer. Dertil kom ofte en anden aldersfordeling og måske for nogle en lidt anden indstilling til medlemsdemokrati og medbestemmelse. Vi kritiserede til stadighed disse forhold og ikke mindst svaghederne ved beslutningsprocesserne før og under overenskomstforhandlinger.\nSvagheder, som blev klart afdækket under forhandlingerne i 1981. Vi var de få, og vi stod endvidere svagt, fordi der i denne periode var en klar opfattelse hos et flertal i DP af, at det i krisetider ville være for risikabelt at føre forhandlinger på egen hånd. Vi stod dog ikke helt alene, idet vi sammen med arkitekter og landinspektører udgjorde valggruppe 2 uden for AC. Der opstod idenne valggruppe et usædvanligt godt og tillidsfuldt samarbejde med møder hver fjortende dag lige før bestyrelsesmødet i AC. Vi var enige om en ren lønmodtagerpolitik med bl. a. krav om fjernelse af de fem nederste løntrin i overenskomsten, udbetaling af indefrosne dyrtidsportioner, 35 timers arbejdsuge, ret til efteruddannelse, fastsættelse af normal arbejdstid og meget mere. Som alle ved var anstrengelserne forgæves, selv om vi på et vist tidspunkt med noget held fik udvidet oppositionen ved at inddrage utilfredse medlemmer i andre foreninger. Der var en del kontaktmøder og et par stormøder.\nIsær de sidste var upopulære i vide AC-kredse, ja også inden for vore egne rækker. Det må vel erkendes, at form og tone på møderne kunne virke uheldig, men lønmodtagertanken og ideerne om større indflydelse på beslutningsprocesserne har senere begivenheder retfærdiggjort.\nSom tidligere nævnt blev 1974 året, hvor arbejdsløsheden blev et tyngende problem. Et problem, der voksede støt indtil 1979, og som kom til at præge så godt som alle øvrige aktiviteter og beslutninger i foreningen. For at få fornemmelse af problemerne og ideer til foranstaltninger forsøgte jeg at samle de arbejdssøgende til tirsdagsmøder i foreningen. Tilslutningen var vel ikke altid overvældende, men en fast stamme fik dog udarbejdet tanker om og retningslinjer for oprettelsen af et egentligt arbejdsløshedsudvalg, der blev vedtaget på generalforsamlingen i marts 1975. For at gøre udvalget så stærkt som muligt og for at gøre arbejdsløsheden til hele foreningens problem, skulle det sammensættes meget bredt med både ældre og yngre kandidater, studerende og selvfølgelig så mange arbejdssøgende, der ville deltage. Hovedsigtet med udvalget var dobbelt. Dels at fastholde de arbejdssøgendes tilknytning til stand og fag, og dels at sikre, at ingen mulighed for at udvide antallet af stillinger skulle være uforsøgt. Fra bestyrelsen blev udvalget støttet med ekstraressourcer, og der blev åbnet mulighed for repræsentation i alle foreningens organer og udvalg.\nDette var rammerne, hvori udvalget kunne arbejde, og som årene gik, blev det en vigtig faktor i foreningens arbejde. Utallige arbejds- og projektgrupper blev nedsat, og gav som tidligere nævnt også en del resultater. Kramboden blev oprettet allerede i 1975. For at anskueliggøre problemets omfang, disse enkelte tal fra årsberetningen i 1978:\n»I december 1977 var der 138 ledige psykologer med dagpenge. I december 1978 var tallet 214. Tilvæksten i registreret ledige er altså på 76 i løbet af året 1978. Men i samme periode er der kommet 165 nye kandidater. Der er altså tillige tilkommet 89 nye fuldtidsstillinger i perioden. Tilvæksten i deltidsstillinger har vi ikke noget tal for.«\nVar man optimist, kan opgørelsen vel tolkes således, at det var lykkedes at inddæmme og dæmpe problemet. Var man pessimist, måtte det konstateres, at vi ikke kunne holde trit med krisen og de ret store kandidatårgange. Det er endvidere værd at understrege, at de arbejdssøgende oplevede, at foreningen mente det alvorligt, og der var reel solidaritet i hvert fald hos de toneangivende kredse. Lige så sikkert er det, at den førte politik førte til spændinger i medlemsskaren. Som årene gik, gav vi efterhånden køb, særlig på det sociale område, ved at indføre en slags dumpingpolitik. Vi accepterede blankt ned til 15 timers overenskomstansættelse, ligesom støttepsykolog- og konsulentoverenskomsten virkede i samme retning. Om det var klog politik, var dengang svært at bedømme. Filosofien bag var, at det synes absolut vigtigt at kunne blive beskæftiget med psykologisk arbejde, så deltidsagtigt det end kunne være for ikke at glide helt ud af faget.\nVi accepterede blankt ned til 15 timers overenskomstansættelse, ligesom støttepsykolog- og konsulentoverenskomsten virkede i samme retning. Om det var klog politik, var dengang svært at bedømme. Filosofien bag var, at det synes absolut vigtigt at kunne blive beskæftiget med psykologisk arbejde, så deltidsagtigt det end kunne være for ikke at glide helt ud af faget.\nFor os, der havde ansvaret, synes dette næsten ubærligt efter så langt et studium med de afsavn, det ofte havde medført. Desuden havde vi en del gode erfaringer med, at f. eks. en 15 timers stilling hurtigt voksede til både 20 og 30 timer.\nI 1976 fik DP en henvendelse fra praktiserende læger vedr. et samarbejde med psykologer i almenpraksis. Der synes hos lægerne et klart erkendt behov for et nærmere samarbejde med en psykolog i det daglige arbejde omkring en række patienter.\nDa man ikke var helt sikker på behovets omfang, og hvordan samarbejdet i praksis skulle foregå, nedsatte vi en fælles arbejdsgruppe med lige mange læger og psykologer. Fra vor side deltog bl. a. et par medlemmer, der gennem længere tid havde deltaget i sådant et samarbejde, og hvis erfaringer viste sig uhyre værdifulde. Jeg kan huske, at henvendelsen ligesom var et lysstrejf i alt det mørke. Dels anede man i det fjerne en del beskæftigelse, men jeg tror også, at alle, der kom til at beskæftige sig med de forskellige projekter, der kom i gang, fandt arbejdet i almen praksis særdeles meningsf yldt. Hovedinteressen dengang blandt et flertal af medlemmerne lå så afgjort på det kliniske og terapeutiske område. Arbejdet i den fælles arbejdsgruppe var fra starten særdeles positivt og harmonisk. Vore interesser faldt så åbenbart sammen. Under indtryk af det offentliges sparepolitik og sikkert nogen ukendskab hos en del praktiserende læger blev det vedtaget at gå den lange vej over grundig oplysning, forskning og forsøg. Der blev forberedt og gennemført et efter vore forhold stort seminar på Hvide Hus i Ebeltoft, hvor der deltog, så vidt jeg husker, 25 deltagere fra hver side. Et af resultaterne var, at et relativt stort antal psykologer i et par dage deltog som observatører ved både dag- og aftenkonsultation hos et tilsvarende antal praktiserende læger.\nDer blev udarbejdet rapporter og tidsskriftsartikler, således at vi følte os fuldt ud rustede til forhandlinger med amts- og kommuneforeningerne.\nDette arbejde lå selvfølgelig helt på vore skuldre m. h. p. løn og ansættelsesform. Indtil 1979 var holdningen i DP afgjort mod enhver form for liberalt erhverv inden for psykologerhvervet. Man ville vel ikke direkte modsætte sig, at psykologer nedsatte sig som privatpraktiserende, men enhver form for forhandling skulle sigte mod offentlig ansættelse, ligesom tanker om tilskud fra sygesikringen var bandlyst. Dette gjaldt således også for en ordning for psykologers anvendelse i lægepraksis. Politikken gik ud på, at praksis-psykologer formelt skulle ansættes i amternes social- og sundhedsforvaltninger med eneste opgave at betjene et antal praktiserende læger eller lægehuse.\nIndtil 1979 var holdningen i DP afgjort mod enhver form for liberalt erhverv inden for psykologerhvervet. Man ville vel ikke direkte modsætte sig, at psykologer nedsatte sig som privatpraktiserende, men enhver form for forhandling skulle sigte mod offentlig ansættelse, ligesom tanker om tilskud fra sygesikringen var bandlyst.\nDer var et par indledende forhandlinger i Amtsrådsforeningen, som forløb så positivt, at jeg endnu i min sidste årsberetning kunne udtrykke optimisme m. h. p. det videre forløb. Vi sigtede i første omgang heller ikke højere, end at der skulle etableres 3 eller 4 forsøgsordninger rundt om i landet med 3-4 erfarne psykologer hvert sted.\nForsøgsordningen skulle vare i 2 år, hvor de indhøstede erfaringer skulle danne grundlag for de endelige forhandlinger. Vi gik forsigtigt til værks den gang. Af praktiske grunde ville vi »låne« psykologerne i amterne, således at forsøget stort set ville komme til at koste et tilsvarende antal vikarstillinger for de lånte. Hvad der senere kvalte projektet, ved jeg ikke. Velsagtens krisen og et vist ubehag ved nytænkning.\nForholdet til skolepsykologerne har tit været ambivalent, ja somme tider konfliktfyldt. Det skal dog ikke glemmes, at psykologstudiet i sin tid blev oprettet m. h. p. først og fremmest at uddanne psykologer til brug i folkeskolen. I de første mange år var det vel naturligt, at DP var den faglige organisation, også for skolepsykologer.\nEt par formænd har også startet deres karriere i folkeskolen. Forhandlingsretten m. h. t. løn og ansættelse har dog altid ligget hos Danmarks Lærerforening. Det har for nogle skolepsykologer været et problem at skulle betale kontingent til to foreninger. Problemerne skærpes, som tidligere nævnt i 1965, hvor cand. pæd. psych.-studiet startede på Lærerhøjskolen. Problemerne faldt i årenes løb i lave, og jeg overtog i 1974 et samarbejdsudvalg mellem de to foreninger, der som kommissorium havde sammenlægning af de to foreninger. Sammenlægningen var vedtaget på tidligere generalforsamlinger og blev i perioden 1974-79 bekræftet fra vor side, trods konflikter og forkastelse et par år senere på skolepsykologernes generalforsamling.\nVore forudsætninger for sammenlægningen var følgende: 1. Danmarks Lærerforening har ubestridt forhandlingsretten for skolepsykologer. 2. De skolepsykologer, der har et-årskursus fra Lærerhøjskolen, optages i DP som en lukket gruppe. 3. Der fastsættes et kontingent, der dækker mindst de faste omkostninger. Efter en positiv og rimelig atmosfære i samarbejdsudvalget det første år kan det vel ikke benægtes, at der fra vor side, både i medlemsskaren og i udvalget, voksede en tvivl om det holdbare i sammenlægningstanken.\nEt argument gik på det faktiske monopol, læreruddannede havde på skolepsykologstillinger. Samtidig hermed skete der en indholdsmæssig ændring i cand. pæd. psych.-uddannelsen, således at den nu skulle anskues som en almen psykologisk kandidateksamen.\nUd over monopolet i folkeskolen, bortset fra de kliniske stillinger, kunne de lærerhøjskoleuddannede brede sig ud over vore øvrige arbejdsområder og eventuelt også klinisk ansættelse i folkeskolen.\nEn anden anledning til misstemning var, at forskellige skolepsykologiske kontorer efter vor mening i alt for høj grad påtog sig opgaver i den sociale sektor. Dette gik, som tidligere beskrevet stærkt imod vore interesser på dette felt. Det mest afgørende var vel, at de første tanker om pædagogisk-psykologisk rådgivning (PPR) i skolepsykologisk regie, var dukket op og en forsøgsordning i Karlebo var startet med Lærerforeningen og Skolepsykologernes Landsforenings fulde støtte. De to foreninger uden om os lavede et forslag til Undervisningsministeriet med anmodning om nedsættelse af et udvalg, der skulle udarbejde forslag til cirkulære om PPR. Det lykkedes os at blive repræsenteret i udvalget. I dag kan det vel siges, at vi underhånden fik stærk støtte fra Kommunernes Landsforening. Hele dette forløb medførte ikke uforståeligt et brud i samarbejdsudvalget. I øvrigt var sammenlægningen nedstemt på skolepsykologernes generalforsamling 1 år tidligere. Grunden hertil var primært interessemodsætninger på det kommunale område, men der blev også på denne generalforsamling over for mig udtrykt en del betænkelighed, ja også vrede, med den stærkt samfundskritiske holdning DP offentligt gav udtryk for i skrift og handling.\nSom tidligere nævnt var også vor grunduddannelse udsat for et stærkt pres i begyndelsen af perioden. Det skete gennem det såkaldte rektorkollegieudvalg vedr. psykologiuddannelsens længde og sigte. Jeg har nævnt, hvorledes det lykkedes at afværge angrebet gennem en række medlemmers store og dygtige indsats. Ophavsmændenes plan var at reducere den femårige kandidatuddannelse til et fireårigt hovedfagsstudium og et toårigt bifagsstudium. Det første var vel udtryk for sparebestræbelser, idet også andre akademiske uddannelser på det tidspunkt var i farezonen. Nok så vigtigt, men det er min tolkning, var nok ønsket om en bifagsordning. Den var som skabt til at tilfredsstille det voksende behov for psykologilærere i første omgang på HF.\nSom tidligere nævnt var også vor grunduddannelse udsat for et stærkt pres i begyndelsen af perioden. (…) Ophavsmændenes plan var at reducere den femårige kandidatuddannelse til et fireårigt hovedfagsstudium og et toårigt bifagsstudium. (…) Faren for reduktion af kandidatuddannelsen blev afværget, mens tanken om den korte psykologilæreruddannelse langt fra var død.\nHoved- og bifagsordningen var den eneste, der passede ind i gymnasiets ansættelsesstruktur. Psykologilærerne kunne senere tænkes at blive anvendt på andre ungdomsuddannelsesområder. De faglige argumenter mod disse ordninger blev fremført med styrke, ikke mindst fra vore repræsentanter på universiteterne. Noget mere spagt fra universitetscentrene.\nFra DPs side kom dertil det mere fagforeningsmæssige synspunkt, at med den store arbejdsløshed ville det være tåbeligt at indføre endnu en uddannelse. De universitetsuddannede kunne efter vor mening glimrende anvendes som lærere, eventuelt med enkelte ændringer i grunduddannelsen. Faren for reduktion af kandidatuddannelsen blev afværget, mens tanken om den korte psykologilæreruddannelse langt fra var død.\nProblemerne omkring vore universitetsuddannelser havde allerede før 1974 affødt fællesudvalget for psykologiuddannelsernes struktur med repræsentation fra DP, universiteterne, centrene og Lærerhøjskolen.\nUdvalget var informerende, koordinerende og konsultativt og var i sin art et stærkt udtryk for det stadigt tættere samarbejde mellem forening og uddannelsesstederne. Men også dette skulle få et grundstød, hvad angik de to centre i Aalborg og Roskilde. Som tiden gik blev det ganske klart, at de ansatte psykologer på disse centre var stærkt interesserede i, at den korte psykologilæreruddannelse blev til på centrene.\nInteressen var så stor, at uddannelsesforslag blev udarbejdet og fremsendt til rette myndigheder. Her skal ikke dømmes, men en tolkning må vel gå på, at man på centrene følte sig trængt, således at disse uddannelser kunne være en redning. Flertallet i fællesudvalget var klart imod og ikke blot ud fra rent faglige synspunkter. Samfundsøkonomisk synes det meget tvivlsomt at oprette stadig nye psykologuddannelser, samtidigt med at det offentlige producerede et betragteligt antal arbejdsløse cand. psych.er. Fællesudvalget afgik ved en udramatisk død i 1978 og erstattedes af en sektion i DP for universitetsansatte.\nDesuden medførte det en lang og bitter debat, hvor eksklusion af de formastelige var på tale. Begge forhold var bitre og vel ikke til gavn for helheden. Kunne det være undgået ? Jeg tror det ikke. Interessemodsætningerne var for store.\nDet sidste store stridsspørgsmål i perioden var opstillingen af et egentligt efteruddannelsesprogram. Indtil og med 1976 var efteruddannelse kørt af foreningens uddannelsesudvalg med et ad hoc program, hvor en række indenlandske og udenlandske lærere afholdt kortvarige kurser.\nDerudover var det vigtigste nok årskursus i psykoterapi, der på dette tidspunkt var meget søgt. Der føltes dog fra mange sider et behov for en mere systematiseret efteruddannelse i faste rammer og med et program, der føltes relevant for et flertal af medlemmer, og som kunne blive accepteret af bl. a. arbejdsgivere og andre myndigheder.\nIndtil og med 1976 var efteruddannelse kørt af foreningens uddannelsesudvalg med et ad hoc program, hvor en række indenlandske og udenlandske lærere afholdt kortvarige kurser. (…) Man nedsatte derfor en efteruddannelseskommission, der udarbejdede sin betænkning til diskussion på generalforsamlingen i 1977. At beskrive de diskussioner og stridigheder, dette afstedkom, vil være umuligt her.\nMan nedsatte derfor en efteruddannelseskommission, der udarbejdede sin betænkning til diskussion på generalforsamlingen i 1977. At beskrive de diskussioner og stridigheder, dette afstedkom, vil være umuligt her. Dels har jeg ikke papirerne, dels ville det blive for omfangsrigt, hvis det skulle kunne dække blot nogenlunde, og endelig føler jeg mig så stærkt engageret, at det næppe kunne blive særlig nøgternt.\nHvis foreningen bevarer sin historiske sans, kunne det være lærerigt, om nogle, der deltog i hele forløbet, havde tid til mere dokumenteret at fortælle hele historien. Hovedtankerne hos kommissionen var, at det skulle være en generel efteruddannelsesmodel og ikke en kompetencegivende specialistuddannelse. Desuden skulle meget af uddannelsen foregå i basisgrupper, mens en mindre del skulle fordeles på generelle og specielle kurser. Det var tungtvejende, at den også skulle være åben for arbejdssøgende, skønt det hos dem kunne knibe med den praktiske erfaring, som jo skulle bruges i grupperne. Det var endeligt meningen, at planen skulle godkendes af arbejdsgiverorganisationerne, for derigennem at opnå tjenestefrihed og tilskud til deltagerne. Om disse hovedtanker var der sikkert enighed hos et stort flertal i foreningen.\nUenigheden eller striden opstod omkring supervisionen i basisgrupperne. Dens længde, udpeget eller selvvalgt supervisor, i det hele taget spørgsmålet om centraliseret eller decentraliseret styring.\nJeg tror ikke, planens fædre havde forudset, at vandene skulle deles så stærkt. Der måtte en ekstraordinær generalforsamling til for at klare disse spørgsmål. Dens forløb blev så kluntet og lidenskabelig, at resultatet nok sikrede uddannelsens start, men langtfra fik udryddet modsætningerne. Der blev nedsat en faglig komite, som ansvarlig og tilsynsførende, og der blev ansat en uddannelsessekretær. Modsætningerne i komiteen blev hurtigt for store, således at næsten halvdelen af medlemmerne gik i protest. For at det ikke skulle gå helt i stykker, måtte bestyrelsen hurtigt, men diktatorisk indsætte nye medlemmer, hvad der ikke dæmpede konflikterne. Det hele blev vel en kæmpeskuffelse for deltagerne i planlægningen. Dertil kom, at interessen for i hvert fald denne form for uddannelse viste sig stærkt overvurderet.\nDet lykkedes med nød og næppe at få startet to grupper. En tredie fulgte nogle måneder efter. Måske skyldes det den uro og usikkerhed, der prægede hele forløbet. Hvad det så igen skyldtes, er meget svært at svare på. Et gæt kunne være, at de tidligere nævnte dilemmaer i medlemsskaren stadig gjorde sig gældende, f. eks. en generationskløft, holdningen til specialist-generalist-modellen, overordnet styring contra selvstyre, arbejdsløshedsproblematikken o. m. m. Bestyrelsen selv var præget af usikkerhed og magtede ikke helt at fastholde en accepteret kurs eller finde det rigtige kompromis. I gang kom vi, men op til generalforsamlingen i 1979 tydede intet på, at fantasierne om efteruddannelsen som en samlende og fagligt højnende faktor for standen som helhed var andet end illusioner.\nTil slut skal kort omtales debat og overvejelser vedr. foreningsstrukturen. Ikke fordi der skete så afgørende ændringer, men fordi DP jo i 1980-81 havde problemet oppe til generaldebat. I de skiftende bestyrelser har der altid været flertal for, at generalforsamlingen var øverste organ med en på denne valgt bestyrelse som udførende element\nfor de beslutninger, der blev taget. Dette synspunkt blev fastholdt til generalforsamlingen 1979.\nAt erstatte generalforsamlingen med et repræsentantskab + urafstemning fandt man ville virke passiverende.\nSamtidigt arbejdede man med en decentralisering gennem en udbygning af regioner og sektioner.\nDet gav meget slid og rejseri og blev for regionernes vedkommende ikke særlig tilfredsstillende. En del sektioner blev derimod effektive, sikkert ikke mindst, at de blev sikret repræsentation i de foreningsudvalg de ønskede. Det ser sådan set tilforladeligt ud, men det må erkendes, at forholdene omkring generalforsamlingen i de sidste år var problematiske. Misforholdet mellem deltagernes antal og det samlede medlemstal voksede. Man kunne frygte, at det såkaldte tavse flertal ikke kom til orde. Den øjeblikkelige misere kunne måske endnu holde et par år ved en systematisering og udvidelse af fuldmagtsordningen.\nDertil kom, at forholdene på selve generalforsamlingen var ved at blive for uoverskuelige, ja kaotiske. Ligesom de trak længere ud. Dette søgtes afbødet ved flere dirigenter og et håb om en fremtidig stramning og disciplinering på generalforsamlingen. Et håb, som sikkert ikke altid var af det gode. Medlemmer i og uden for bestyrelsen fremsatte med god ret disse argumenter, som så førte til debatten og afgørelsen i 1980-81. Dette ligger efter 1979, så jeg skal ikke komme med nogen vurdering ud over, at DP stadig vil have et uløst strukturproblem, så længe medlemstallet er stigende.\nBilledet af perioden 1974-79 er blevet temmelig mørkt. Vi var også virkelig pressede udefra som indefra, og jeg finder det ganske illustrerende at gengive bestyrelsens handlingsprogram for 1979 som bilag.\nDet er en opsummering af erfaringer og problemer gennem fem år af forskellige, men kontinuerte bestyrelser. Det viser problemernes mangfoldighed såvel som konstruktive forslag til løsninger for såvel psykologer, som for andre truede grupper. Jeg håber samtidig, man aner det tids- og ressourceforbrug, der krævedes af de medlemmer, som aktivt kastede sig ud i arbejdet.\nAlt var dog ikke mørkt eller skuffende. Fremgang og mulighederne på det sociale område. Samarbejdet med praktiserende læger, stagnationen i arbejdsløsheden, trods et alt for højt niveau. Trods manglende ressourcer blev mange ideer omsat til projekter, der på kort eller længere sigt gav resultater.\nAlt var dog ikke mørkt eller skuffende. Fremgang og mulighederne på det sociale område. Samarbejdet med praktiserende læger, stagnationen i arbejdsløsheden, trods et alt for højt niveau. Trods manglende ressourcer blev mange ideer omsat til projekter, der på kort eller længere sigt gav resultater. Det vigtigste, og det der gav anledning til optimisme, var vel, at medlemmer, trods meningsforskelle og skænderier bevarede evnen til kompromisser. Dette vel ud fra en overbevisning om nytten af en aktiv forening for såvel medlemmer, fag og måske samfund.\nOrganisationsprocenten blev fastholdt på sit relativt høje stade. Dette trods jammer over de horrible kontingenthøjder og megen irritation over de midler, skiftende bestyrelser bragte i anvendelse.


Pestarkivet 1711 - Københavns Stadsarkiv\nDa København var plaget af pesten, gav det også anledning til nye tiltag mod epidemien, der nidkært blev nedskrevet i store protokoller.\nSundhedskommissionens protokol fra 1710-1711. Foto: Tomas Bertelsen\nI sommeren 1711 hærgede en alvorlig pestepidemi København. Folk døde som fluer. Den 7. juli besluttede Frederik 4. at tage ekstraordinære midler i brug og gav Den Overordentlige Sundhedskommission ansvaret for pestbekæmpelsen. Alle syge skulle nu anmeldes til kommissionen, der bestod af folk fra toppen af det københavnske embedsapparat.\nI løbet af sommeren forværredes epidemien drastisk. Flere hundrede københavnere mistede dagligt livet.\nAlle kommissionens smittebegrænsende tiltag blev nidkært nedskrevet i tykke protokoller, der er bevaret i Stadsarkivet. Her kan man på 300 års afstand læse om sundhedsmyndighedernes kamp mod det, der skulle blive den sidste pestepidemi i Danmark.\nSyndsforladelse som værnemiddel\nSom noget af det første tog kommissionen initiativ til et pesthospital uden for byen, hvor de syge kunne isoleres og behandles. Man indrettede også et karantænehus, hvor nære kontakter til smittede skulle opholde sig i to uger.\nSundhedskommissionerne varetog akutte kriser som pest og kolera. I 1860 oprettede man en permanent kommission, der skulle sikre en sundere by. Den blev afløst af Miljø- og Levnedsmiddelkontrollen i 1974.\nSundhedskommissionens tiltag havde en vis lighed med, hvordan man håndterer smitsomme sygdomme i dag. Bedre hygiejne, social afstand og isolation. Men vigtigst var det, at københavnerne bad Gud om syndsforladelse. Åndelige værnemidler var de mest effektive, mente man. Men det var ikke nok.\nI protokollen fra pesthospitalet kan man læse navnene på pestsyge københavnere. En del var dog så svækkede, at de end ikke kunne sige deres navn til personalet, når de ankom til hospitalet. Hen på efteråret klingede epidemien af. På få måneder var ca. 25.000 københavnere døde. Byen havde mistet over en tredjedel af sine indbyggere.\nDu kan bestille arkivalier fra pestarkivet i Starbas.\nPestarkivet i Starbas (Åbner i nyt vindue og fører til anden hjemmeside)\nEller høre podcast om pestarkivet.\nSundhedskommissionens protokol fra 1710-1711. Foto Tomas Bertelsen