FCR slog Randers FC i tv-kamp\nDet var en pragtfuld sen eftermiddag i Roskilde Idrætspark i dag, hvor 905 tilskuere havde taget plads i ”Ørnereden”. Her var de, sammen med mange seere bag tv-skærmen, vidner til en kamp, hvor et særdeles tændt og veloplagt FC Roskilde-mandskab gav alt hvad de havde i sig.\nDen flotte præstation blev denne gang – ganske fortjent – krydret med tre livsvigtige point. Rundens resultater, hvor AB spillede 2-2 mod Brønshøj og FC Hjørring spillede 0-0 mod Hobro, gjorde, at spændende i bunden af Betsafe Ligaen er intakt lige til det sidste. Intet er afgjort endnu - men det er indlysende, at FC Roskilde nu har placeret sig i en situation, hvor holdet selv kan afgøre om holdet overlever i Betsafe Ligaen, eller om der skal spilles 2. divisionsfodbold i Roskilde Idrætspark i sæsonen 2012/2013.\nKampen var ellers ikke mere end et par minutter gammel, da Randers havde det første nærgående forsøg, der lige sneg sig forbi stolpen. Både Jeppe Kjær og Jesper Håkansson havde i de næste kvarters tid et par gode langskud, men det var som om, at afslutningerne kom lidt hurtigere – og længere ude fra – end det egentlig var nødvendigt. Afslutningerne blev dog heller ikke rigtig farlige.\nEfter 17 minutters spil brød den tidligere FCK-back Johnny Thomsen igennem i højre side – trak ind i banen og afsluttede med venstre ben, hvor en godt spillende Frederik Vang i FC Roskilde-målet fik bokset til hjørnespark.\nFem minutter senere viste Kjær og ”Håke” flot komibationsspil, hvor de fik splittet Randers forsvar – bolden endte til Kjærs venstreben og smuttede over mål. Spillet bølgede frem og tilbage, uden nogen af holdene blev rigtige farlige. Stillingen ved pausen var 0-0 og FC Roskilde havde leveret en fin indsats. Cheftræner Anders Theil var godt tilfreds og havde kun nogle få taktiske justeringer, som spillerne blev klædt på med, inden de kunne tage fat på 2. halvleg. Humøret - hos træner og stab og nogle tilskuere - var dog dalet en smule – AB førte på dette tidspunkt over Brønshøj. Lidt ind i 2. halvleg kom AB på 2-0 og Brønshøj fik en udvisning, hvilket ikke gjorde humøret bedre.. men det endte jo gudskelov noget bedre!\nHumøret hos spillerne var dog ikke dalet - og kendte de til stillingen i AB, så viste de det i hvert fald ikke. De kørte på med fuld damp!\nRanders kom fint ud til 2. halvleg og havde en farlige afslutning som Frederik Vang dog igen tog sig af. Fem minutter inde i 2. halvleg spillede Jacob Andersen ”Håke” fri, men afsluttede lige på David Ousted i Randers-målet. Randers har igen et par gode tilbud, men da uret viser 51 minutter sender Jeppe Kjær bolden hårdt mod mål, bolden lander hos en fri Lasse Hansen, der desværre ikke rammer bolden. Minuttet efter er Kjær igen på spil – han opsnapper bolden, målmanden stormer ud og tackler – Kjær får bolden med sig, men desværre springer den fra ham og chancen løber ud i sandet.\nI det 55. minut kommer den store forløsning så endelig – Lasse Hansen tackles og vælter omkuld – bolden løber på tværs til ”Håke”, der eksplosivt rykker videre på tværs med bolden hvorefter kan banker den på stolpen og ind i netmaskerne til stor jubel i Ørnereden. En fantastisk scoring med en masse energi i – og en fantastisk vigtig scoring, da den ender med at afgøre kampen til FC Roskilde fordel.\nEfter 69 minutters spil – hvor FC Roskilde kort tid forinden, havde snittet et hjørnespark ind ved forreste stolpe, som Ousted dog fik klaret med en refleksredning – sendte Jonas Kamper en tværaflevering ind bag Roskildeforsvaret, hvor en udækket Randers spiller dog kommer lige en postgang for sent.\nI kampens næstsidste minut af den ordinære spilletid, er matchvinder ”Håke” igen på spil – han tager bolden til dig, afdribler tre Randersspillere, men bliver desværre blokeret i afslutningsøjeblikket.\nEfter små 93 minutters spil, lød så endelig dommerens sidste forløsende fløjt – og sejren var en kendsgerning. En fantastisk flot sejr, hvor hele holdet leverede på et højt niveau og med en masse energi - en sejr, der kan vise sig at være afgørende for FC Roskildes skæbne i næste sæson.\nKamp: FC Roskilde – Randers FC 1-0 (0-0)\nTid: Tirsdag, den 5. juni 2012, kl. 17:00\n55 1-0 Jesper Håkansson, FC Roskilde\n59 Advarsel Ole Budtz, FC Roskilde\n77 Advarsel Alexander Fischer, Randers FC\n78 Jens Mårtensen Lasse Hansen\n89 Kevin Bechmann Timm Morten Walldo\n91 Casper Grønn Jeppe Kjær\nNæste gang FC Roskilde trækker i den lyseblå kamptrøje er søndag, den 10. juni 2012, kl. 14:00, hvor Hele Byens Hold gæster Tingbjerg Idrætspark.\nKampen mod Brønshøj er sæsonens sidste kamp – og det kunne ganske enkelt ikke blive mere spændende, da der er kamp i bunden af Betsafe Ligaen til det allersidste.\nEfter dagens flotte indsats, er FC Roskilde nu rykket op over nedrykningsstregen, så alle spillerne er helt klar over, at hvis vi skal ligge på minimum samme plads næste søndag, ca. kl. 15:45, hvor det hele er afgjort, skal de præstere på samme høje niveau som i dag.\nVi håber på mange FC Roskilde-tilskuere på lægterne, så de kan være med til at bære Hele Byens Hold frem til endnu en stor kamp.


Ændring af størrelsen på ikonerne på Skrivebordet - Alt-til-Windows.dk\nForside Nyheder Ændring af størrelsen på ikonerne på Skrivebordet\nÆndring af størrelsen på ikonerne på Skrivebordet\nLige siden Windows XP har det været muligt at ændre skriftstørrelsen i f. eks Internet Explorer ved at holde CTRL-tasten nede og køre op eller ned med hjulet på musen.\nI Windows Vista er det nu blevet muligt at gøre det med ikonerne på Skrivebordet, hvilket er en lille men utroligt smart funktion, især fordi Vista kommer præinstalleret med lettere store ikoner, da det er optimeret til at køre på en 22″ skærm.\nFremgangsmåden er selvfølgelig den samme – du skal blot befinde dig på Skrivebordet i Vista og holde CTRL-tasten nede og “scrolle” op/ned med hjulet på din mus. Nu ændrer størrelsen sig på alle ikoner på Skrivebordet.


Mulighed for nordlys over Danmark – Ekstra Bladet\n30. okt. 2021 kl. 21:26\nMulighed for nordlys over Danmark\nEn solstorm giver natten til søndag mulighed for at se nordlys i Danmark\nDet overskyede vejr kan gøre det svært at se nordlyset over Danmark, men nogle kan være heldige at spotte fænomenet på nattehimlen. Arkivfoto: Revolt/Unsplash\nDet er forholdsvist sjældent, at danskerne har mulighed for at se nordlys i Danmark.\nMen en kraftig solstorm gør, at der natten til søndag vil være en mulighed for, at nogle heldige danskere kan se fænomenet.\nDet fortæller Christoffer Karoff, der er lektor ved Aarhus Universitet med speciale i rumforskning, til Ekstra Bladet.\n- Normalt kan vi ikke se nordlys i Danmark, men nogle gange, når der har været de her ret kraftige solstorme, og hvis retningerne på den her solstorm passer rigtigt sammen med jordens magnetfelt, så kan vi være heldige at se det fra Danmark, siger han.\nEn solstorm er ikke et sjældent fænomen, men når de er særligt kraftige, er der mulighed for, at man kan se nordlys i Danmark.\n- Fra tid til anden sker der sådan nogle store eksplosioner på solens overflade, som skyldes nogle lokale magnetfelter på solens overflade, der bryder sammen og udløser en masse energi, som kan sende elektrisk ladede partikler væk fra solen - ud i solsystemet.\n- En gang imellem har de her storme af elektrisk ladede partikler retning mod jorden og kan ramme os her på jorden. Det vil blive opfattet som en solstorm, forklarer Christoffer Karoff.\nNetop en sådan eksplosion har fundet sted, og det er partikler fra denne, som forventes at ramme i nat.\n- De her partikler kommer ikke ned og rammer os i hovedet. De bliver afbøjet af jordens magnetfelt, siger Christoffer Karoff og fortsætter:\n- Når magnetfeltet kommer ud af balance, så kan det accelerere partikler i jordens atmosfære, som kan skabe det her nordlys, som vi ser fra tid til anden.\nHvis man vil gøre sig håb om at se nordlys over Danmark, så er der et tidspunkt, som er bedst, fortæller Christoffer Karoff.\n- Lige før midnat er det bedste tidspunkt at gå ud på, men hele natten kan bruges, og så skal man kigge mod nord. Man skal være så langt væk fra al belysning, som overhovedet muligt, siger han og tilføjer:\n- Specielt mod nord skal der gerne være frit for kunstigt lys, hvis man skal have en chance for at se det.\nMen det bliver desværre overskyet i det meste af Danmark natten til søndag, hvilket kan gøre det svært at se nordlyset, oplyser Bolette Brødsgaard, der er vagthavende meteorolog ved DMI, til Ekstra Bladet.\n- På Bornholm kan der være en mulighed for, at der ikke er så mange skyer, så man kan se nordlys, siger hun.


The things we take for granted someone else is praying for | Alle blog indlæg | thegetaway blog The things we take for granted someone else is praying for – thegetaway blog\nSelvom vi er på en lille ø i det sydøstligste hjørne af Asien, så er der virkelig mange ting at ople\n30. august 15\nFotsættelsen på, hvad vi egentlig går og fordriver tiden med. Første del kan du læse her.\nPå en af vores mange ture rundt i landskabet kørte vi nordpå til de smukke Magpupungko pools (har forsøgt adskillige gange, men kan stadig ikke udtale det). Vi bor i Malinau, så det er cirka en times køretur på scooteren op i bjergene. Men det er klart køreturen værd. Et koralrev adskiller en stor naturlig pool fra havet, og når der er lavvande (hvilket der virkelig er her to gange om dagen, hvor vandet trækker sig et par hundrede meter ud), så kan man gå derud.\nDen smukkeste pool med fisk og lidt koraller. Oppe på land ligger en masse dyr gemt i alle mulige (og umulige) huller i månelandskabet, så det gælder om at se, hvor man træder, så man ikke får et eller andet underligt dyr i tæerne. Der er også en masse mindre huller med super varmt vand (totalt badekar, hvis man ikke tænker på, hvad der kan ligge dernede).\nEn af de gange vi kørte til “storbyen” Dapa, kunne vi lige få Gustav klippet. Han har det tykkeste hår, så han sveder helt vildt under manken. Her er igen et af de større kulturchok for børnene, for frisøren var en mand med det mest hjemmepermanentede hår i den mest kropsnære kjole på disse kanter (mindst 2 numre for lille i brystvidde og i længden…) og jeg hører mig selv sige til Gustav; “Han er en meget dygtig frisør, han kan bare godt lide at gå i kjole og høje sko”. Igen en af de ting, man ikke havde troet man skulle høre sig selv sige. Gustav accepterer, og manden går i gang (Ella kunne slet ikke finde ud af, om hun skulle sige ham eller hende). Jeg tror aldrig, jeg selv har været ved en frisør, der brugte så lang tid på så kort hår. Efter 45minutter (hvor vi har snakket om homoseksuelles rettigheder i Danmark, og hvor mange der mon klæder sig som kvinder) var vores meget spørgelystne frisør klar til at afslutte klipningen med en hårvask. Det blev gjort efter alle kunstens regler og afsluttet med en omgang hovedmassage og balsam (knægten har nu 8mm hår i siderne og 3cm på toppen og bliver i øvrigt aldrig redt. Tror balsam er rimelig overflødigt!). Så tilbage i stolen, mens der kom voks i håret og taget billeder til frisørens Facebookside. Til sidst blev al den opmærksomhed og vimsen rundt for meget for den ellers tapre lille gut, og vi måtte hjælpe Gustav ud af kløerne på den ivrige frisør. Men han blev klippet, blev en oplevelse rigere og lært lidt om menneskers forskellighed.\nSå lykkes det mig selvfølgelig også at blive bidt af en hund, mens vi har været her på Siargao. Når man føler sig tryg falder paraderne (ikke kun overfor dyr men også mad. Følger du os på Instagram, vil du vide, at jeg har været nede at ligge, netop fordi forsigtigheden forsvandt og trygheden tog over). Og hundene på vores homestay er altså ikke morfars jagthunde (der tror de er små skøde-klappe-nusse-hunde). Men det var 100% min egen skyld. Jeg kom i mellem den, dens makker og en pandekage. Heldigvis er det kun en overfladerift, hunden er vaccineret, men det river sig lige tilbage til virkeligheden. For selvom vi føler os hjemme, så er vi altså ikke hjemme (vi er ikke engang i udkantsdanmark. Vi er i udkantsasien) og det kræver lidt andre forholdsregler især overfor dyr. Så nu har vi lige strammet hundereglerne en anelse (totalt dumme backpackforældre, der heller ikke vil have en hundehvalp med i rygsækken).\nNabosønnen JT (ingen ved, om JT står for noget, eller om han bare hedder det) til vores homestay er en meget nysgerrig lille gut, og da hans far er arbejdsmand på en ny hytte der bygges, er han tit forbi. En dag stod han og kiggede ind af vinduet på Gustav, der legede med sit nye Lego. Vi inviterede ham indenfor, og det var tydeligt, at han aldrig har leget med Lego før. Hans store øjne fulgte hver en bevægelse Gustav gjorde, og han var hurtig til at fange konceptet. Han byggede og var helt opslugt af det.\nEn stor øjenåbner for Gustav (der jo nærmest tror, at Lego er på niveau med mad, søvn og husly i Maslows behovspyramide). Men han kunne godt forstå sammenhængen, da vi forklarede ham, at JT’s mor og far prioriterede at give ham mad fremfor Lego.\nDet er faktisk en af de ting, der er dejlige at se her på Siargao (ikke at de nedprioriterer Lego, men at de får mad). Befolkningen er vildt fattige, men de sulter ikke. Der er ingen små udsultede børn i gaderne, eller syge udmagrede køer på markerne. Her er vildt grønt og frodigt på grund af den megen regn de får (i år regnede det nonstop HELE januar!), så dyrene guffer sig fede og mætte i uanede mængder grønt. Så det er ikke sult, der er deres største problem. Det er som om, de ikke kan komme skridtet videre, hvor de får flere penge og kan bygge bedre huse og købe ting og sager der ikke er nødvendige. Der er lidt restauranter og et par boder, der sælger halskæder og muslinger. Men de hæver sig ikke rigtig højere op. Og de bliver jo desværre ikke rigere af blot at sælge varer til hinanden og de få rejsende, der lægger vejen forbi.\nIngen kommentarer til The things we take for granted someone else is praying for\nLife is not a matter of holding good cards, but of playing a poor hand well...\nSelvom vi er på en lille ø i det sydøstligste hjørne af Asien, så er der virkelig mange ting at opleve. Bare en tur på …


Universitetsstuderende booster væksten - Dansk Håndværk\nDansk Håndværk > Nyheder > Universitetsstuderende booster væksten\nUniversitetsstuderende booster væksten\nRoskilde Universitet har i samarbejde med Dansk Håndværk og revisionsfirmaet Markmand og Bechlund etableret praktikforløb, hvor studerende fra RUC har mulighed for at komme i meritgivende praktik i et tømrer- eller snedkerfirmaer.\nLæs om de første 3 studerendes erfaringer i denne artikel fra RUC’s kommunikationsafdeling, som vi har fået mulighed for at bringe videre til medlemsvirksomhederne.\nAf: Camilla Buchardt, RUC Kommunikation & Presse ©\nDet første, der møder en, når man træder ind i værkstedet hos Holm Tømrer- og snedkerfirma, er den kølige luft og duften af frisk træ.\nDet er her, at Annica Bjørnlund – i et tilstødende kontorlokale – de seneste måneder har været i praktik som en del af sin kandidatuddannelse på Forvaltning på Roskilde Universitet.\nEt anderledes praktiksted for en akademiker in spe, og det var da heller ikke helt uden forbehold, at Annica Bjørnlund tog S-toget mod Ballerup kl 6 de første morgener for at kunne møde ind samtidig med håndværkerne:\n”Det var noget, jeg gik ind til med sommerfugle i maven. Jeg kunne godt mærke, jeg fik den der ’Hvad er det, jeg har sagt ja til?’. Men den bekymring har jeg virkelig fået afkræftet. De har været enormt søde og åbne. Og nysgerrige,” fortæller Annica Bjørnlund Maharaj.\n”Men samtidig er det en meget mandsdomineret verden, så jeg har også lige skulle vænne mig til tonen,” påpeger Annica Bjørnlund Maharaj – men med et stort smil på læben.\nSætter nye tanker i gang\nHun har bl.a. hjulpet tømrervirksomheden med at skærpe sin profil over for de private kunder. Det har været en øvelse i at udføre en stykke konsulentarbejde, fortæller Annica, der helt bevidst fravalgte et af de mere traditionelle praktiksteder.\nHos Holm Tømrer- og snedkerfirma var man i forvejen i gang med at gøre sig nogle overvejelser om, hvordan man kunne blive bedre til at markedsføre sig i en branche, hvor konkurrencen er benhård, fortæller tømrermester og indehaver Peter Holm. Og så opstod muligheden for at få en praktikant til at hjælpe sig med den del af virksomheden. Peter Holm sidder i bestyrelsen i Dansk Håndværk, og her blev han præsenteret for idéen om en universitetspraktikant af bestyrelsesformanden.\n”Og så var vi heldige at få Annica, som vi har været rigtig glade for.”\nHans hustru Hanne Holm, der også er ansat i virksomheden og bl.a. står for markedsføringen, supplerer:\n”Det har været rart at få nogle udefrakommende øjne på virksomheden. Hun spørger meget interesseret ind til måden, vi gør tingene på, og det har sat nogle tanker i gang,” fortæller Hanne Holm.\nSe video med Annica Bjørnlund Maharaj\n“Det har styrket min faglige selvtillid”\nAnnica Bjørnlund Maharaj bemærker, at det, man som akademiker kan bidrage med, ikke altid er så konkret, men hun synes alligevel, hun har gjort en forskel i virksomheden.\n”Jeg har haft en mere helhedsorienteret tilgang. Lidt noget med at have et blik ned i organisationen i stedet for kun at tænke ’Nu kører vi bare – sæt i gang.’ Og så rykker man bare. Selvom det også har været befriende at opleve, at der ikke så langt fra tanke til handling. Men nogle gange er det også en god idé at overveje: hvorfor gør vi det – og hvad er det lige præcis vi vil – altså målrette det lidt mere,” forklarer hun.\nFx har virksomheden en hjemmeside med flotte billeder af etageboligheder, men det virker lidt industrielt, vurderer Annica Bjørnlund Maharaj.\n”Hvorfor ikke vise, at de er bygningssnedkere, der laver et super flot stykke håndværk og bruger træet, som er sådan et smukt materiale? Generelt kunne de bruge de sociale medier såsom Facebook, Instagram og Pinterest meget mere aktivt med billeder og små beskrivelser af de opgaver, man har udført og er stolte af. Eller vise, at de har et godt kammeratskab på arbejdspladsen, for så vil mulige kunder tænke, at hvis de har den indstilling til hinanden, så smitter det også af på deres arbejde og kunderelationen,” siger Annica Bjørnlund Maharaj og fortæller samtidig, at hun også selv har lært en del af praktikopholdet:\n”Det har styrket min faglige selvtillid og også følelsen af at være jobparat, fordi jeg har skullet arbejde så selvstændigt og samtidig videreformidle mit arbejde til nogen, som ikke har kendskab til akademisk arbejde på den måde. Og så har det givet mig kendskab til de vilkår en mindre virksomhed arbejder under – og et dybt indblik i det private erhvervsliv og de præmisser, der følger med,” siger Annica Bjørnlund Maharaj.


Godkendt [30-09-13] Gen-ansøgning til Semper Danica - Dumas (tidligere Ticks)\nThread: [30-09-13] Gen-ansøgning til Semper Danica - Dumas (tidligere Ticks)\n25-09-2013, 11:02 #1\n[30-09-13] Gen-ansøgning til Semper Danica - Dumas (tidligere Ticks)\nKære Semper Danica,\nDette er en genansøgning om optagelse i Semper Danica fra en fortidsøgle - forklaring følger\nMit navn er Roy, jeg er 41 år gammel og bor i Storkøbenhavn. I WoW spiller jeg en Priest ved navn Dumas (http://eu.battle.net/wow/en/characte...l/Dumas/simple) - tidligere “Ticks”, som også er den profil jeg i sin tid havde som medlem i SD og som jeg har brugt til at poste denne genansøgning med.\nJeg har spillet WoW siden det blev lanceret, og havde faktisk fulgt meget med i årene indtil frigivelsen, da jeg tidligere havde spillet andre MMORPGs (DAoC, AO, SWG, AC1/AC2) og nu kunne se at WoW var det nye sort.\nEfter ganske kort tid blev jeg medlem af Semper Danica, dengang guilden levede på Ravencrest, med min Priest “Ticks” (http://www.warcraftrealms.com/charsheet/6538500). Det var igennem Reyven som var medlem af SD og som jeg kendte fra AC2. Jeg har fundet min gamle ansøgning frem her (http://www.semperdanica.dk/threads/4...ighlight=Ticks)\nSom I kan se snakker vi 2005-2007, så det er som sagt en fortidsøgle I har med at gøre her. Jeg har ikke foventninger til at de gamle medlemmer (som stadig er aktive), helt kan huske mig, jeg har selv lidt svært ved at huske så mange år tilbage\nJeg stoppede helt med WoW i 2007 alene af den årsag at jeg var blevet lidt træt af spillet og at mit arbejde + en 2-årig knægt, tog rigtig meget af min tid. Så vidt jeg husker lavede jeg en farvel post dengang, men jeg kan dog ikke finde den nu når jeg søger efter posts fra Ticks, så det kan være at jeg har sagt det ingame? Det ligner ikke mig bare at stoppe uden at give besked, men det er en del år siden så det er lidt tåget.\nI 2010 blev jeg lokket tilbage til WoW igen af en arbejdskollega/ven, som havde startet en lille dansk guild sammen med sine venner. De manglede én mere til deres 10 mands raiding hold, og jeg blev til sidst overtalt (og derefter helt hooket igen selvfølgelig). De spillede dog på Executus så jeg flyttede derover og renamede Ticks til Dumas og joinede guilden “Fanatics”.\nVi raidede i WOTLK og Cataclysm, hvor jeg bl.a. nåede at få lavet Tarecgosa/Legendary Staff. Det var et lille sammenbragt hold af ligesindede, og der var altid masser af hygge på raids, men også en god disciplin. Vi flyttede på et tidspunkt til Tarren Mill, fordi Executus var ved at dø ud.\nIngenting varer for evigt, og da Diablo 3 kom og WoW havde stagneret på Cataclysm i et stykke tid, hoppede flere og flere fra - det kunne vores i forvejen lille guild ikke håndtere, så vi slog pjalterne sammen med en anden dansk guild på Tarren Mill, “Rise of Odin”.\nDet var også rigtigt fint, vi kom i gang med at raide igen, dog ikke helt på samme niveau som tidligere. Desværre har Rise of Odin også haft et gevaldigt mandfald det sidste halve år, og der er PT ingen raiding muligheder indenfor guildens rammer. Jeg har sammen med Guildmaster (Michelle - http://eu.battle.net/wow/en/characte...Fchelle/simple) forsøgt at få gang i noget, men der er bare ikke nok medlemmer tilbage med raid drømme.\nHele denne lange historie bringer mig til hvorfor jeg er her: Det jeg bedst kan lide er det sociale og det udfordrende ved at raide, noget jeg ikke har mulighed for mere, der hvor jeg er endt i Rise of Odin. Jeg ønsker derfor at blive medlem af en guild, med gode værdier, “modne” medlemmer, gode muligheder for at være social og ikke mindst muligheden for at kunne indgå i fasttømrede raid/flexraid teams.\nJeg ved at Semper Danica er denne guild. Jeg kan kun huske mit tidligere medlemskab i SD som virkeligt positivt, og havde jeg ikke stoppet med at spille i næsten 3 år, var jeg helt sikkert fortsat som medlem af SD.\nOk, kort om mig - anno 2013:\nJeg dyrker triatlon, arbejder med IT, er gift og har en søn.\nFor mig er det bedste ved WoW at Raide sammen med “gutterne” og “gutinderne”, og synes det er fedt at lære / slå en encounter. Jeg fungerede ofte “taktisk lead” i de guilds jeg har været i, og altid været den der kendte encounter godt og startede fighten med at opsummere de vigtigste elementer. Jeg synes selv jeg har en god raid awareness (mere som shadow end som holy - at klikke på firkanter i grid og samtidigt have raid awareness er bare mere udfordrende ) og spiller som I sikkert kan udlede, primært som Shadow, sekundært som Holy. Jeg synes selv jeg har et OK niveau på begge specs ifht. mit iLvl.\nUden at det skal stå som endegyldigt bevis for min “dedication”, vil jeg nævne at jeg har maxet professions, kender min class og talents, jeg følger med på relevante sites (som for priests især er howtopriest.com), ser fatboss videoer og læser icy veins, og har netop erhvervet mig en legendary cloak.\nJeg håber naturligvis på at blive genoptaget som medlem, og forhåbentligt få muligheden for at vise mit værd og mit gode humør i raids, om det så er på LFR, Flex eller mere avanceret\nHelt lavpraktisk er jeg stadig medlem af Rise of Odin, men jeg har allerede snakket med Guildmasteren, Michelle, om min ansøgning her og hun er helt med på årsagen. I er velkommen til at kontakte hende, hvis I ønsker hendes input. Jeg melder mig ud af Rise of Odin så snart der er behov.\nRoy/Dumas (aka Ticks)\nPS: Jeg har læst og er helt enig med Semper Danicas 5 værdier, regler for optagelse og forum guidelines.\nPPS: Jeg har postet med min gamle “Ticks” profil, men har også lavet en profil med navnet “Dumas”. Hvis det bliver aktuelt med genoptagelse, kan vi evt. snakke om hvorvidt jeg skal fortsætte med “Ticks” eller “Dumas” profilen.\n25-09-2013, 11:19 #2\nNu er du før min tid.. så kender dig desværre ikke.. men ved vi stadig har nogle gamle hunde i vores lille hundegård så mon ikke der kommer nogen forbi\nSmider lige en mention til @Lingmao som står for wow rekruteringen\n25-09-2013, 11:23 #3\ndet virker som om du ligger rimelig meget op til at skulle raide, så jeg tror lige vi skal hive fat i noget raidleaders inden vi går videre med din ansøgning.\nraid hold bliver 100% sat sammen af raid leaders. og guild ledelsen har intet at skulle sige\n@Huntnez @Jaybiep @Fragglen @Strexx\nvi har også flex raiding kørene. men det er en sjat nemmere og mere "løst" i det\njeg tror også jeg læste nogle der var igang med at starte noget op. men den vender jeg lige tilbage med senere\nellers en fin ansøgning.\n25-09-2013, 11:33 #4\nEvt og en mention til @Zebb da han er ved at samle et hold\n25-09-2013, 12:20 #5\nLækker ansøgning, ønsker dig held og lykke med den\nSom udgangspunkt vi desværre ikke mulighed for at tilbyde et DPS spot på VKpT på nuværende tidspunkt.\n25-09-2013, 12:48 #6\nyep @Zebb @Enforcer er igang med at stille helt hold. og kan se de mangler en dps og en healer med dps offspec (eller omvendt) for at kunne køre.\n25-09-2013, 12:56 #7\nHej alle og tak for den fine modtagelse og hurtige respons!\nDet er korrekt at jeg er meget interesseret i at raide, men det betyder ikke at jeg forventer eller kræver at komme på Normal eller HC hold i samme øjeblik jeg træder ind af døren!\nJeg er helt inforstået med, at der kan komme til at gå tid før at jeg er blevet "set af" og at der er blevet plads på eksisterende hold eller hvis nye hold etableres - blot dét at have chancen er jo mere end hvad jeg har nu.\nDesuden ville FlexRaids passe mig super og hvis ikke I allerede har arrangeret et eller flere hold til Flex, så skal jeg nok gøre det\n25-09-2013, 17:56 #8\nJamen det er fint @Ticks , så køre vi sku bare videre\nvi kan bare ændre dit navn til dumas hvis du vil ha det det gør det betydelig nemmere at lokalisere din ansøgning hvis der er en der vil kaste en thumbs op efter din ansøgning\njeg kan hellere ikke finde en afskedstråd nogle steder, så der har nok været lidt tumult i did IRL. det kan jo smutte\njeg var også inde på et meget kort visit AoC i 2008 eller noget i den dur, så styrtede alt planlægning bare sammen og jeg skulle afsted på mission, så det var min far @Blamage der blev nød til at skrive at jeg nok ikke forsatte.\nselve din ansøgning er god, dog med go sjat mere info om dig in game end om dig som person, vi vil jo helst rekruttere personen end gearet og erfaring in game\nder skal noget helt exceptionelt underligt til i en ansøgning før jeg overhoved tænker på at få en 2nd opinion fra en tidligere gm, og i dit tilfælde så har du jo også været medlem engang,\nså hvis ikke din fortid har været dunkel (hvilket ikke er synligt ud fra dine forum kommentere jeg har læst igennem) så vil jeg umiddelbart skyde på du er en "good guy" no worries\nmen rigtig fint af dig at gøre hende klar over dit mulige exit\nmed fare for at lyde helt vildt dum, med er der en special triatlon du træner dig op til? så vidt jeg husker er der en god sjat forskellige distancer. ironman nok den mest kendte.\nsiden du var igennem ansøgnings møllen sidste gang. er der blevet lavet lidt om.\nvi køre med et system. hvor min. 10 sd medlemmer skal forbi din tråd og give thumbs op inden for 30 dage.\nmen naturligvis hvis der er noget der kommer op, så er det bare om at skrive til mig eller @Harpos og så kan den udsættes lidt hvis der kommer et eller andet i vejen\nom et par dage vil jeg returnere til din tråd og spørge om en mumble ansøgnings samtale (vi bruger mumble nu istedet for ventrillo)\nmen indtil da, så hold dig munter og nyd den sidste tid med din nuværende guild\n25-09-2013, 18:13 #9\nTak Mikkel! (@Lingmao)\nJeg har /joinet semperdanica og skal nok sørge for at logge ind på mumble, og se om ikke der er et eller andet hygge jeg kan hoppe med på!\nJeg har ikke disciplin til en fuld Ironman, men har gennemført Øresund Challenge 2 gange, som er en ½ Ironman. Hvis man skal klare en hel ironman er der nul sprut, fester og wow til de sene nattetimer, og man ser ikke meget til sin familie fordi der skal ligges så mange timers træning, så man skal virkeligt ville det! Man kan sagtens slacke og stadig gennemføre en ½ ironman\n27-09-2013, 8:41 #10\nDum"ass" (jk intended) var med i LFR raid i går, og synes det gik helt fint både ingame og på mumble. Dejlig social, god til teamwork og generelt behagelig at spille sammen med.\nHusk @Ticks at eventuelt skrive en kort bemærkning at du var med i LFR i din ansøgningstråd og smide mention på dem der var med. Folk har det med at glemme, og hvis du smider en mention, så bliver de lige påmindet\nedit: der er allerede en bruger der hedder Dumas. Hvis det er dig, så burde vi måske merge dem. Snak eventuelt med en admin om det.\nLast edited by Tristanas; 27-09-2013 at 8:43.\n27-09-2013, 8:50 #11\nherfra til hr. Dumass\n27-09-2013, 10:33 #12\nfra mig, til en af de gode gamle. Husker dig fint Ticks.\nHåber du beholder det gamle Nick på forum til os der husker dig fra dengang.\n27-09-2013, 20:57 #13\nTak @Tristanas, det var super at få lov at komme med!\nEr ikke sikker på at jeg kan huske alle der var med, men der var et par stykker ud over dig og @Lingmao der hænger ved: @Marwen fordi han lagde en syg dps, @Víe fordi hun kunne lave kaffe i køkkenet iført hendes wireless headset, @Wacky fordi han er priest som jeg, @Orcblood fordi navnet bare hænger ved, @Stinne fordi jeg lige til at starte med troede det var en pige ud fra navnet, indtil jeg hørte stemmen på Mumble og @Najsen fordi det er nice! @Enforcer på Dezpair, @Regio og vidst også @Crushgar på sin mage? Jeg er ked af dem jeg har glemt, men tak alligevel for et hyggeligt raid.\nHåber I kunne lide min bestikkelse i form af noodle soup! Send bare thumbs up i min retning hvis det smagte\n@wOOOOt I en guild der er så stor som SD og som er aktiv i så mange spil, kan det ikke være nemt for en guildmaster at følge med i alle dem der ryger ind og ud af guilden, så high-fives herfra for at kunne huske mig fra dengang og tak for thumbs up!\n27-09-2013, 22:06 #14\nSvært at glemme priesten der lagde 1.2 mill dps på første trash pack, og så derefter sige noget i retning af at man skal bare lige have en mana regen ind før mind sear så er det nemt nok at lave dps som spriest.\nbemærkede ikke noget negativt om dit spil, og hvad der for mig er vigtigere end det så var du aktiv på vt når der var mulighed for det. der er en thumbs up hjemme herfra.\nLast edited by Enforcer; 27-09-2013 at 23:23.\n28-09-2013, 0:35 #15\nJeg er desværre ikke i SD mere, men hvis jeg var havde du fået en tommel for at være ved godt humør og aktiv på Mumble :-)\n28-09-2013, 8:54 #16\nYes jeg var med på anden del den aften, og vil bestemt gerne give @Ticks (dumbass høhø) en\nFortsat god vind med genansøgningen\n29-09-2013, 7:36 #17\nJa du er sgu cool nok, du var fra Rise of Odin ikke? Kender du Wuss/Bait?\n29-09-2013, 17:07 #18\nJa, jeg raidede sammen med ham i RoO, fin fyr\nHan var Raidleader for RoO's 25 mands gruppe da jeg startede. Han laver vidst udelukkende PvP nu på en anden server, så har ikke snakket med ham så meget på det seneste.\n29-09-2013, 22:43 #19\nHey Ticks / Dumas. Jeg kan godt huske dig for tidligere i SD. Jeg har ikke noget negativt jeg kan sætte fingeren på, men der er heller ikke rigtigt noget positivt der lige springer op for mig, så jeg vil vælge og se lidt med nye øjne. Jeg siger thumbs op og ind med dig igen Du var aktiv og super på Mumble, god humor og hyggelig at høre på.\n30-09-2013, 20:58 #20\nVelkommen på trial! tak for en go samtale. var hyggeligt\n02-10-2013, 23:01 #21\nVar med i Flex, det jeg hørte var fornuftigt snak og jeg ser dig gerne inde i vores guild!\n02-10-2013, 23:40 #22\n03-10-2013, 7:29 #23\nsuper flot raid i aftes dumas\nlækert at du gav dig 200% for raid, og du var godt forberet.\nså her har du en stor fra mig\n03-10-2013, 19:50 #24\nStor .. Lavet flex med Dum' (:P) igår, og han virker til en der vil passe perfekt ind i SD.\nOg så lyder han slet ikke som en på 41\n10-10-2013, 12:31 #25\nherfra, super dygtig spiller har været i Flex med ham 2 gange hvor han klarede det super


På sporet af den kapitalistiske ånd - PDF\nPå sporet af den kapitalistiske ånd\nDownload "På sporet af den kapitalistiske ånd"\n1 På sporet af den kapitalistiske ånd ROSKILDE UNIVERSITETSCENTER 2009 Speciale i filosofi og virksomhedsstudier Af Benjamin Matias Müller 1\n2 PROBLEMFORMULERING KAPITEL 1 INDLEDNING o LUTHER OG CALVIN PRIMÆR LÆRE KALDSTANKEN LÆREN OM UDVÆLGELSE TIL NÅDEN FJENDEBILLEDE MENNESKETYPE MENNESKETS RELATION TIL GUD METODE TIL FRELSE FRIHED/ANSVAR MYSTIK KAPITALISTISKE ANSATSER INDEN PROTESTANTISK ETIK KAPITEL 2 INDLEDNING DEN KAPITALISTISKE ÅND GUD SOM MENNESKE DET FORLADTE MENNESKE STATEN VEJEN TIL KONTRAKTEN KONTRAKTEN CALVINS MAGT STEWARDSHIP KAPITEL 3 INDLEDNING CHRIS HUMOR ALVOR FREMMEDGØRELSEN 2\n3 FORBRUGET SPLITTELSEN KONKLUSION MOTIVATION METODE AFGRÆNSNING LITTERATURLISTE 3\n4 PROBLEMFORMULERING Max Weber beskriver i Den Protestantiske Etik og Kapitalismens Ånd, hvorledes det var de kristne reformatorer, med Jean Calvin i spidsen, der åbnede for muligheden for den moderne vestlige kapitalisme. Efter prædestinationslæren hvor individet ingen chance har for at påkalde sig det guddommelige, er det alene det hårde uophørlige dennesidige arbejde, der skal til. Det kræver en stærk disciplin og etik, men skal ses som helligt, da det alene skal gøres for Gud. Opgaven centrerer omkring Webers pointer fra den berømte tekst og inddrager derudover andre forfatteres syn, dels på den protestantiske lære, og dels på dens konsekvenser for det moderne kapitalistiske samfund. Problemformuleringen er delt i tre punkter, der søges problematiseret og besvaret i opgavens tre kapitler. Punkterne er som følger: 1. At brygge videre på Webers tanker om relationen mellem Den protestantiske etik og kapitalismens ånd. 2. At præsentere og diskutere nogle af de årsager til den kapitalistiske ånd, som Weber selv, enten indikerer, eller direkte diskuterer, med inddragelse af andre historiske tekster. 3. At spore den kapitalistiske ånd op til en nutidig kontekst med inddragelse af et par tekster hvor nogle af denne ånds konsekvenser kommer til udtryk. 4\n5 KAPITEL 1 INDLEDNING Luther og Calvin er omdrejningspunkterne i denne første del af opgaven. Dog går næsten al analyse gennem Weber. Det er hans Den protestantiske etik og kapitalismens ånd 1, der fik mine øjne op for Calvin og Luther. Ikke omvendt. Dette vil helt bestemt skinne igennem i dette kapitel, hvorfor man ikke skal forvente sig en substantiel analyse på de to reformatorers vilkår. Lidt groft, har jeg valgt, at tage langt de fleste af Webers pointer for gode varer, og dermed end ikke foretage en seriøs kritik af hans kendte værk. Dette er valgt, ikke så meget for at håndtere Luther og Calvin overfladisk, (selvom det nok alligevel fremstår sådan) som for, at bruge nogle af Webers pointer, som udgangspunkt for en diskussion senere hen i min opgave. Det primære forhold jeg ønsker, at hæfte mig ved i Webers beskrivelse af Luther og Calvin, er vigtigheden for dem begge, af individets rolle (i modsætning til fællesskabets) i relationen til Gud. Det enkelte individ alene, overfor Gud, indikerer bl.a. noget af den alvor, som både Luther og Calvin søgte i deres forståelser af den hellige skrift og kristendommens generelle budskab, og netop kravene til det enkelte individ og alvoren der følger heraf, vil være et væsentligt tema i min opgave. LUTHER OG CALVIN PRIMÆR LÆRE KALDSTANKEN Webers udgangspunkt er ikke en komparativ analyse af Luther og Calvin på almindelig vis. Denne fungerer kun som middel til at nå et større mål. Weber er som bekendt på udkig efter forbindelsen mellem protestantisk etik og kapitalistisk ånd. 2 Begge disse begreber kan anfægtes individuelt, lige såvel, som den berømte påståede 1 Weber, Max, Den protestantiske etik og kapitalismens ånd, Tübingen, 1920, dansk oversættelse: Fremad, Skrives de to begreber med den bestemte artikel, har man allerede accepteret Webers position, hvilket jeg da også gør igennem opgaven, men denne første gang skal de stå uden artikel for, at indikere en vis respekt for pointer af den slags som den næste fodnote refererer til. 5\n6 forbindelse imellem dem 3, men med en forholdsvis simpel metode, bl.a. med fokus på et par nøglebegreber for de to reformatorer, kommer Weber meget klart igennem med sine pointer, og fremstår overbevisende, når han beskriver forbindelsen mellem etik og ånd. Weber tager som nævnt udgangspunkt i Luthers kaldstanke. Det er ubestrideligt, at der allerede i det tyske ord Beruf, og måske endnu tydeligere i det engelske calling, i hvert fald er en klang af en religiøs forestilling, nemlig om en opgave, stillet af Gud 4 Med kaldstanken mener Weber, at have fat i et essentielt kendetegn ved protestantisme som sådan, hvad enten denne formuleres af Luther, Calvin el. repræsentanter for calvinisme 5, Pietisme, Metodisme el. Baptistiske sekter. Kaldet mener Weber, udgør noget essentielt, ikke kun for Luther, men for reformationen som helhed, og på trods af, at det er Luther, der introducerer kaldstanken, gør Weber det klart at det er Calvin, der klarest repræsenterer forbindelsesleddet mellem den protestantiske etik og kapitalismens ånd. I forhold til Luther virker Calvin mere restriktiv og han opfordrer til mådehold og beskedenhed og har omsiggribende regler for, hvordan man skal indordne sit liv. Den samlede restriktive og beskedne livsstil betegner Weber den asketiske protestantismes kaldsetik, og det er tydeligst her, at forbindelsesleddet til kapitalismens ånd eksisterer. Derfor får Luther en slags 3 Et eksempel på en kritisk diskussion af netop den kausale forbindelse mellem protestantisk etik og kapitalistisk ånd, kan findes i Michael H. Lessnoff s The Spirit of Capitalism and the Protestant Ethic, fra Weber, Max, Den protestantiske etik og kapitalismens ånd, Tübingen, 1920, dansk oversættelse: Fremad, 1972, s Jeg skelner i opgaven ikke mellem Calvin og calvinisme på trods af, at man sagtens kunne have gjort det. Weber gør selv relativt lidt ud af, at markere forskellene på Calvin selv, og hans efterfølgere og jeg lægger mig, som skrevet ovenfor, i kølvandet på Weber. 6\n7 introduktionsrolle hos Weber, hvorimod Calvin udgør essensen i den del, hvor Weber kommer tættest på, at indfange ånden. LÆREN OM UDVÆLGELSE TIL NÅDEN Udover kaldstanken, som Calvin henter fra Luther, bruger han nemlig også et andet nøglebegreb, af Weber kaldt læren om udvælgelsen til nåden, som den også blev det, for tilhængere af calvinisme 6. Denne udvælgelseslæren eller prædestinationslære, som den også kaldes, går ud på, at den totale sum af mennesker i verden kan deles op i to grupper. I den ene, og iflg. Weber klart mindste gruppe, findes de frelste mennesker, der af Gud er udvalgte til at komme i himmelen efter deres jordiske død. I den anden gruppe, findes de fortabte mennesker, som af uransagelige årsager af Gud er udvalgte til at komme i helvede. Himmel eller helvede, evig frelse eller evig fortabelse, intet mere, intet mindre. Denne brutale lære kunne have ført til passiv fatalisme, men i sine psykologiske konsekvenser fører den til det modsatte: til en asketisk aktivisme i denne verden. Den altoverskyggende interesse i frelsen fører til en stadig spejden efter tegn som bevis på at man tilhører de udvalgte. 7 Som forordsskriver Egil Fivelsdal pointerer, kunne den brutale lære have fået modsatte konsekvenser (passiv fatalisme). Hvorfor indretter man sit liv på en sådan måde, at det netop virker som om man prøver, at nå et mål, der kun kan nås med den strengeste anstrengelse, hele livet igennem, når man er blevet fortalt at man ingen chance har for, at indvirke på resultatet selv? Det virker besynderligt, men ikke desto mindre er det netop en af pointerne i Calvins lære, at der ikke var nogen nåde. Man 6 Den bevægelse/trosretning efter Calvin, der især vandt frem i Holland, Skotland, dele af Tyskland, og senere USA. 7 Weber, Max, Den protestantiske etik og kapitalismens ånd, Tübingen, 1920, dansk oversættelse: Fremad, 1972, forord ved Egil Fivelsdal, s. XII. 7\n8 kunne ikke gøre sig fortjent til en speciel behandling af Gud og alene det, at tænke tanken om en sådan påvirkning måtte anses som blasfemisk, da ingen kender Guds uransagelige veje. Man står alene med sin tro, helt alene. Luther lægger størst vægt på troen (sola fide), og er mindre interesseret i, hvad man ellers foretager sig i sin hverdag, hvorimod netop hverdagen bliver kodeordet for Calvin. Han frygter risikoen for hykleri ved mennesker, der måske nok går i kirke, og på denne måde udtrykker deres tro, men som ikke bærer troen med sig ud af kirkedøren i det daglige liv, i hverdagen. På denne måde kan man sige, at noget af det hykleri Luther ville gøre oprør mod, og som han mente udsprang af den katolske paven i Rom, dette hykleri frygtede Calvin tilsyneladende kunne fortsætte, selv med Luther. Der var brug for strengere krav til menneskene, der alt for let kunne slippe uden om deres pligter med Luther. Der var brug for et totalitært system, noget der kunne indkapsle hele mennesket i lovprisning af Gud. Modgiften mod hykleriet og denne facade som Calvin ville trænge ind bag, blev at udstikke retningslinjer for hele det menneskelige liv, forstået både i tid og rum. Med hensyn til tid, kunne Calvin ikke lade sig nøje med den begrænsede tid, der blev tilbragt inde i kirken sammen med menigheden, det gjaldt om, at betragte ethvert spildt sekund som udtryk for ulydighed overfor Gud. Hvad angik rum, skulle de troende, hvis de virkelig ville lovprise Gud, tage deres tro med sig ud af kirken og bruge den aktivt i hverdagen. Når Gud er altings skaber, står man jo selvfølgelig hele tiden til ansvar for ham, også i aktiviteter udenfor kirken. Gud er omnipresent og man er derfor ikke mindre forkastelig hvis man forsømmer sine såkaldte jordiske forpligtelser, end hvis man ikke møde i kirken for at bede. Tværtimod havde for meget sløseri og dårskab hidtil kunnet eksistere samtidigt med, at man bekendte sig til den katolske tro. Med Calvin skulle denne dårskab være endeligt slut, fokus skulle rettes mod handling (hvor det hos Luther var på ordet), og således udslettede Calvin den, fra de katolske munkeklostre, kendte afstandstagen til alt jordisk. Man måtte udstråle den samme etik og disciplin i alle livets gøremål, ingen anstrengelse kunne nogensinde være for stor, for hvad kan være for stor til Gud. Nu skulle et tilsyneladende korrekt ført vita contemplativa, der reelt 8\n9 blot dækkede over dovenskab 8, ikke længere kunne skjule et syndigt vita activa. Med Calvin smeltede de to verdener måske ikke sammen, men vigtigheden af den ene, som i hele middelalderen var blevet nedprioriteret, vandt voldsomt ind på den anden og fra Genève 9, blev hurtigt kortere til begrebet men of affairs. Som vist ovenfor, havde de to reformatorer altså en forskellig opfattelse af hvad og hvor meget, der skulle til for, at slippe ud af katolicismens kirkevælde, hvor præster og kardinaler misforvaltede deres magtpositioner. Men som det også er vist eller i hvert fald viderebragt fra Weber, prædikede de to reformatorer forskellige midler til at nå målet. Efter disse hovedtræk, hvad der kan kaldes lærdomme, hhv. kaldstanken og udvælgelse til nåden, vil det følgende være et forsøg på, at komme tættere på relationen mellem protestantisk etik og kapitalistisk ånd, som Weber pointerede den. Ydereligere træk, der kan hjælpe til en forståelse af Calvins intentioner bliver præsenteret, ligesom de bliver diskuteret ud fra deres ligheder og forskelle i forhold til Luther. Især står et spørgsmål ubesvaret: 1. Hvordan det guddommelige og det jordiske, mellem hvilke, der ifølge den Calvinske lære er en uendelig kløft, relaterer til hinanden, og mere konkret, hvilket incitament, mennesket har haft for, at tilegne sig den nødvendige etik, disciplin, og arbejdsmoral, der iflg. Weber lagde fundamentet for den kapitalistiske ånd. For at komme tættere på en besvarelse af dette spørgsmål og dermed en konklusion på dette kapitel bringes i det følgende en række temaer op, som skal bruges til at kaste lys over spørgsmålet. Det første handler om de fjendebilleder især Calvin, men også 8 Som det havde gjort i århundreder i munkeklostre rundt om i Europa. 9 I denne Schweiziske by, i perioden, lader det til, at Calvins tanker kom nærmest deres aktive eksekvering. 9\n10 Luther havde. Forstår man fjendebilledet står man også bedre rustet til at forstå dets modsætning, det endelige mål. FJENDEBILLEDE Luther ( ) har givet inspireret Calvin ( ), men det mere end antydes af Weber, at Luther i Calvins øjne ikke var skrap nok. Man kan forestille sig at Calvin har syntes godt om Luther og respekteret ham for, at tage det store opgør med paven, og hele det gejstlige system af undersåtter, kun skyggede for Gud. Luther ville ind til kernen af kristendommen, og han mente kun, at det kunne ske gennem guds ord. Det er meget sandsynligt, at Calvin har bifaldet denne indstilling, også han ville ind til kernen, og ville skrælle alle overflødige lag af. Dette stærke ønske om ægthed eller sandhed affødt af en foragt for den katolske kirke, ser ud til, at have forbundet de to reformatorer, men hvor fjendebilledet for Luther ser ud til især, at have været overfladiskhed og falskhed, blev det for Calvin derudover dovenskab og ødsel. For at lykkes i kampen mod det moralske fordærv, krævedes et skeptisk grundsyn på mennesket som synder, der ikke skal overlades frihed til selv at forvalte sit liv. Mennesket skal instrueres, disciplineres og overvåges så intenst som muligt, så man sikrer sig at det ikke bliver ved de gode intentioner kendt fra Luther. På denne måde blev det strengheden og kontrollen, der kom til at udmærke Calvins styre og inspirerede hans efterfølgere. R.H. Tawney har bl.a. følgende passage i sit værk, Religion and the rise of capitalism: Unlike the Lutheranism from which it sprang, Calvinism, assuming different shapes in different countries, became an international movement, which brought, not peace, but a sword, and the path of which was strewn with revolutions. Where Lutheranism had been socially conservative, deferential to established political authorities, the exponent of a personal, almost quietistic piety, Calvinism was an active and radical force. It was a creed which sought, not merely to purify the individual, but to reconstruct Church and State, and to 10\n11 renew society by penetrating every department of life, public as well as private, with the influence of religion. 10 MENNESKETYPE Både Luther og Calvin henvender sig til det enkelte individ, og for Luther handler dette primært om, at undgå kirkens formidlerrolle. Paven er for Luther ikke mere guddommelig end alle andre mennesker, og det store katolske kirkesamfund behøves ikke for, at forstå Guds budskab, der eksisterer i hver enkelt kristen. For at opnå frelse efter den jordiske død, er alt der skal til, at lytte til Guds ord, som det findes i den hellige skrift, biblen og dernæst, at handle i overensstemmelse hermed. Hos Calvin relaterer prædestinationslæren netop til individet frem for folket som sådan. Prædestinationslæren fortæller, at Gud forud for ethvert menneskes død har dikteret skæbnen. Da Guds beslutninger står uforanderligt fast, er hans nåde lige så umistelig for den, der får den tildelt, som den er uopnåelig for den, han nægter del deri. I sin patetiske umenneskelighed må denne lære først og fremmest have haft én følge for en generation, der underkastede sig dens storladne konsekvens: følelsen af en uhørt isolation af det enkelte individ. Med hensyn til den evige salighed, der var livets mest afgørende anliggende for reformationstidens mennesker, var mennesket henvist til at vandre sin vej alene hen imod en skæbne, der havde stået fast fra evig tid Tawney, Richard Henry, Religion and the rise of capitalism, Penguin Books Ltd, Harmondsworth, 1938, s Weber, Max, Den protestantiske etik og kapitalismens ånd, Tübingen, 1920, dansk oversættelse: Fremad, 1972, s\n12 Hvert enkelt menneske har sin egen individuelle skæbne, som ikke nødvendigvis deles med familiemedlemmer. Ingen gerninger i løbet af livet kan rokke på Guds beslutning og ingen har dermed en chance for, at vide i hvilken altafgørende lejr de er havnet. Hverken mand og hustru, eller mor og barn. MENNESKETS RELATION TIL GUD Det hævdes af Weber, at de to reformatorer ikke havde den samme opfattelse af Gud. Hvor Luther tilsyneladende hæfter sig ved, at Gud i Jesus, nedgjorde sig til menneske for menneskets skyld, og dermed forbandt to uforbindelige størrelser, hævdes det, at den Gud, Calvin har i tankerne ikke på nogen måde kan kommunikeres med, eller forstås. Det ny Testamentes menneskeligt forstående Fader i himlene, der fryder sig over synderens tilbagevenden som en kone over den genfundne skilling, er her blevet til et transcendent væsen, der ligger uden for enhver menneskelig forståelse, og som fra evig tid har tildelt hver enkelt hans skæbne efter ganske uransagelige beslutninger og har forføjet over selv det mindste i sit kosmos. 12 Der er mere end en verden til forskel på det menneskelige, syndfyldte, til det transcendente, guddommelige og det udtrykkes endnu klarere gennem den rammende dom om det skabtes manglende evne til at forstå sin skaber i flg. citat: Det guddommeliges reelle indtrængen i menneskesjælen var udelukket på grund af Guds absolutte transcendens over for alt, hvad der hørte skabningen til: finitum non est capax infiniti. Guds 12 Weber, Max, Den protestantiske etik og kapitalismens ånd, Tübingen, 1920, dansk oversættelse: Fremad, 1972, s\n13 fællesskab med de benådede kunne kun finde sted og komme til bevidsthed ved, at Gud virkede i dem ( operatur ), og ved at de blev sig dette bevidst - altså ved, at deres handlen udsprang af den tro, som Guds nåde havde bevirket i dem, og denne tro igen legitimerede sig som udvirket af Gud ved kvaliteten af denne handling. Ingen nåde, og endnu vigtigere, ingen mulighed for, at bede om nåde, fordi der simpelthen ingen kontakt kan tænkes mellem det skabte (finitum) og det skabende (infiti). Hos Luther er det primære middel til kontakt med det guddommelige ordet, som det står skrevet i biblen. Men derudover findes der for Luther også den, fra katolicismen velkendte kontakt, gennem sakramenterne. Luther afskaffer fem af de syv katolske sakramenter, 13 men holder dog fast i dåb og nadver. 14 Calvin følger Luther i dette forhold, og den afgørende forskel imellem dem er, at hvor der for Luther, i nadveren, er tale om en direkte fysisk kontakt med Gud, repræsenterer den for Calvin udelukkende mulighed for en spirituel kontakt. Hos Calvin er vin og brød ikke Jesu kristi legeme. 15 METODE TIL FRELSE Det ville nok være forkert at fremstille Luther som en verdensfjern type der udelukkende interesserede sig for teoretisk viden. Hans tanker blev i høj grad ført ud i livet, og hvis han ikke fra starten indså alvoren i sit opgør med den katolske kirke, fik han adskillige lejligheder til det, i takt med den stigende vrede over hans tekster blandt det gejstlige etablissement. 13 De syv sakramenter er: dåb, konfirmation, vielse, "den sidste olie", nadver, bod (skriftemål) og præsteindvielse. 14 Jensen, Hans Siggaard; Knudsen, Ole & Stjernfelt, Frederik, Tankens Magt, Lindhardt & Ringhof, Denmark, 2006, bind 1, s\n14 Gutenberg lykkedes med sine første produktioner allerede i , og Luther udnyttede konkret og netop meget praktisk bogtrykkerkunstens muligheder til, at komme bredere ud med sine budskaber end man tidligere havde haft mulighed for. Hans målsætning med handlinger som især den, at hæfte sine berømte 95 teser op på kirkedøren i Wittenberg og dermed indbyde til offentlig diskussion af kernebegreber i katolicismen, som bod og aflad, må have været reel debat, og ikke bare teoretisk overvejelse. (Lat.) Item. Cur Papa, cuius opes hodie sunt opulentissimis Crassis crassiores, non de suis pecuniis magis quam pauperum fidelium struit unam tantummodo Basilicam sancti Petri? Videre. Når nu i dag paven har rigdomme, der er større end de rigeste riges, hvorfor bygger han så ikke bare denne ene kirke, Peterskirken, for sine egne penge fremfor for de fattiges penge? 17 Når man stiller spørgsmål til, og dermed ved den altovervejende magtinstans i samfundet, og ikke nok med det, men også sætter den på plads, som tilfældet er med mange af teserne, fx nr. 86, er man klar over, at det får konsekvenser sådan som det også fik for Luther. Med disse forhold i betragtning, kan det virke mærkeligt når Weber tegner et nærmest udelukkende, teoretisk billede af Luther. Forklaringen er nok Einsteinsk, at Luther måske nok var en praktisk orienteret person også, men, at han alligevel kun nåede Calvin til sokkeholderne, hvad dette forhold angår. Luther prædikede sola fide, som svar på det besværlige og overflødige katolske system, i hvilket ægtheden var forsvundet, og den tanke at man fx kunne købe aflad og dermed gøre bod på syndige handlinger, virkede Luther absurd. Sola fide skal være 16 Jensen, Hans Siggaard; Knudsen, Ole & Stjernfelt, Frederik, Tankens Magt, Lindhardt & Ringhof, Denmark, 2006, bind 1, s tese nr\n15 hovedsvaret på alle spørgsmål og kun med dette våben undgår man, at bilde sig selv ind at det er muligt, at indgå kontrakter med det guddommelige. Den, som fortrøster eller forlader sig på aflad, og er død eller har levet i den tro, han har dermed givet afkald på Frelseren Jesus Kristus, har fornægtet ham og glemt ham og kan ikke have nogen trøst i ham. For den, som fortrøster sig på noget andet end Jesus Kristus, kan ikke have nogen trøst i Kristus. 18 Sola fide udtrykker essensen af kristendommen på den måde, at når man blot hele tiden har troen med sig, så kan det ikke gå helt galt. At man skulle kunne indgå i en kontraktlignende relation med Gud var for Luther, (som for Calvin) slet og ret utænkeligt, og han så de konkrete beviser i hverdagen på, at denne form for kristendom ikke kunne være i overensstemmelse med Guds ønske. Der måtte noget mere ægte til noget, der ikke blot kunne påkaldes når det menneskelige individ mente at have brug for det. På det felt var Luther og Calvin tilsyneladende enige. Ingen af dem ønskede falske forudsætninger, men hvor sola fide, i sin enkelthed var tilstrækkelig for Luther, var den det ikke for Calvin. FRIHED/ANSVAR Måske er det graden af ansvar til det enkelte individ, der mere end andet, skilte de to reformatorer fra hinanden. Sola fide lyder måske ikke af meget, men for Luther har det betydet alt. Troen har været så stærk, at der ikke har været brug for mere, og fra et sådant perspektiv er det misforstået, at spørge om ikke, der mangler noget. Sola fide, dette lille tilsyneladende simple budskab, indeholdt for Luther alt, der kunne tænkes af seriøsitet og vilje. Alt. For Calvin forholder det sig anderledes, og som nævnt måske især fordi, han ikke kan tilslutte sig den grad af humanistisk ansvar, som Luthers lære foreskriver. Hos Calvin 18 WA 30 III. 309 (Advarsel til sine kære landsmænd, 1531). 15\n16 hersker en latent skepsis over for mennesker, så latent at ordet medmenneske, nok ikke engang er passende. Man kunne i stedet rettere kalde dem individer, hver med sin skæbne, og det eneste fællesskab, er det uendelige gab mellem dem og det guddommelige. Calvin beskrives nogle steder af Weber nærmest som om han selv står udenfor, eller ovenover, den menneskelige race. Som om han selv har et skin af guddommelighed over sig, som tilhørerne aldrig kunne have og hvad sola fide begrebet angår, så virker det som om, at Calvin ser for meget arvesynd i mennesket til, at han mener, at det ville kunne administrere så åbent et begreb uden hans skrappe retningslinjer. Alle de mange individer har brug for hjælp og som resultat af denne fundamentale mistro til det menneskelige, erstatter Calvin Luthers sola fide begreb med et tilsvarende sola laborum eller et sola disciplinae, som Tawney indikerer: Discipline Calvin himself described as the nerves of religion, and the common observation that he assigned to it the same primacy as Luther had given to faith is just. As organized in the Calvinist Churches, it was designed primarily to safeguard the sacrament and to enforce a censorship of morals, and thus differed in scope and purpose from the canon law of the Church of Rome, as the rules of a private society may differ from the code of a State. 19 En ting er disciplin, en anden er,at bruge denne disciplin i denne verden. En verden som man er blevet fortalt, at man sandsynligvis skal fra, med en enkeltbillet til evig fortabelse i helvede. Som diskuteret ovenfor, virker det mærkeligt, at Calvins lære om prædestination fik den konsekvens, at mennesker blev desperate efter, at finde tegn på om de var blandt de udvalgte til evigt frelse. Man kunne bedre have forestillet sig en holdning, som Egil Fivelsdal kalder passiv fatalisme, når man nu ikke kan influere på sin egen situation og på denne måde er overladt til Gud. Det største paradoks synes 19 Tawney, Richard Henry, Religion and the rise of capitalism, Penguin Books Ltd, Harmondsworth, 1938, s\n17 dog at være, hvordan denne hårde lære kunne føre til det, som Weber kalder den kapitalistiske ånd. Weber selv, undrer sig også. Det synes foreløbig at være en gåde, hvorledes calvinismens utvivlsomme overlegenhed i den sociale organisation kunne forbindes med dens tendens til at løse individet ud af selv de stærkeste bånd, som det var knyttet til verden med. Denne overlegenhed følger imidlertid, hvor mærkeligt det end kunne synes ved første øjekast, af den særlige farvning, som den kristne næstekærlighed måtte antage under trykket af den enkeltes isolation ifølge den calvinistiske tro. Den følger næsten dogmatisk deraf. Verden er bestemt for at tjene til Guds forherligelse af sig selv og kun dertil; den udvalgte kristne er til for at øge Guds ry i verden ved udførelse af hans bud og kun derfor. Gud kræver imidlertid den kristnes sociale ydelse, fordi han kræver, at livets sociale udformning skal være i overensstemmelse med hans bud og svare til det ovennævnte formål. Calvinistens sociale arbejde i verden er ene og alene et arbejde til desto større forherligelse af Gud. Samme præg har derfor også kaldsarbejdet, som tjener til fællesskabets dennesidige liv. 20 MYSTIK Calvinistens sociale arbejde i verden er altså ene og alene til for at forherlige Gud. Mennesket vil aldrig kunne gøre sig forhåbning om en unio mystica med Gud, i stil med den Luther henter fra Meister Eckehart Weber, Max, Den protestantiske etik og kapitalismens ånd, Tübingen, 1920, dansk oversættelse: Fremad, 1972, s Jensen, Hans Siggaard; Knudsen, Ole & Stjernfelt, Frederik, Tankens Magt, Lindhardt & Ringhof, Denmark, 2006, bind 1, s\n18 Ikke blot fandtes der ingen magiske midler, der fandtes slet ingen midler til at tilvende sig Guds nåde for den, hvem Gud havde besluttet at nægte den. Forbundet med den strenge lære om al skabningens fjernhed fra Gud og værdiløshed indeholder denne indre isolation af mennesket på den ene side grunden til puritanismens absolut negative stilling til alle sanseligtfølelsesmæssige elementer i kulturen og i den subjektive religiøsitet fordi de er unyttige til frelsen og fremelsker sentimentale illusioner og overtro, som ophøjer skabningen til Gud og dermed også grunden til den principielle afvisning af al sansekultur i det hele taget. Men på den anden side er denne isolation en af rødderne til den illusionsløse og pessimistisk farvede individualisme, som endnu i dag kommer til i folkekarakter og institutioner hos folkeslag med puritansk fortid 22 Calvin ser alt hvad, der har forbindelse med magi og overtro, som syndigt fordi det i sidste ende er en benægtelse af prædestinationslæren, hvor hård den end måtte være. Der findes ingen vej udenom, alle mennesker skal hver for sig, forholde sig til deres liv som det er blevet dem givet af Gud, hvad enten det enkelte individ viser sig at høre til i den ene eller anden altafgørende gruppe af mennesker. Selv hvis man hypotetisk forestiller sig en person, som er udvalgt til evig frelse. Hvis denne person (som i øvrigt ingen mulighed har for at vide det, eller finde ud af det) har valgt, at leve et syndigt liv, så skal han/hun naturligvis stadig straffes derefter. Ingen skal tage noget for givet, og hvis man skulle forsøge sig med, at påkalde ånder eller endda at hævde sig selv som led i en symbioselignende tilstand med Gud (unio mystica), handler man direkte imod Guds vilje ved og bør således også straffes. Men dermed ikke sagt at mennesket ikke kan gøre noget som helst i denne verden. Tværtimod, og her nærmer man sig kimen til det, Weber kalder den kapitalistiske ånd. Mennesket har al ønskelig mulighed for, at gøre noget godt her i verden, det eneste gode mennesket kan gøre er, 22 Weber, Max, Den protestantiske etik og kapitalismens ånd, Tübingen, 1920, dansk oversættelse: Fremad, 1972, s\n19 at tjene Gud, og når blot man har accepteret dette, hårde livsvilkår, ligger verden åben for ens fødder. Derfor skal man ikke tænke på andet end dette ene, at se sig selv som redskab, operatur for Guds vilje her på jorden, sådan som Calvin højst sandsynligt så sig selv. Som Luthers sola fide bliver det, der kan kaldes sola labourm dermed en simpel lære, men i modsætning til Luthers, der kunne snydes med, går det ikke at snyde med Calvin. Man ser nemlig lynhurtigt konsekvenserne og resultaterne af driftig livsstil; sola laborum udmærker sig i forhold til sola fide ved at være meget synlig udadtil. Pløjer man sin mark, ser man også hurtigt resultatet af det, og på samme måde med alle jordiske forhold. Man høster som man sår, og med Calvin sår man meget og lige så ofte som det kan lade sig gøre, for et enkelt spildt sekund, er en vanære over for Gud. KAPITALISTISKE ANSATSER INDEN PROTESTANTISK ETIK En af Webers pointer, der endnu ikke er blevet berørt i denne opgave er, hvorledes den protestantiske etik (iflg Weber) virkelig havde en direkte og afgørende indflydelse på udviklingen af kapitalistisk ånd. Weber pointerer, at der da bestemt fandtes kapitalistiske ansatser inden protestantismen, især i de italienske bystater som Firenze og Venedig, men at fællesnævneren for disse enkelteksempler havde været, at de netop var enkelteksempler, der kun havde en meget begrænset opbakning blandt tidens toneangivende etikere. Der manglede en stærk, fælles referenceramme og argumentation, der kunne retfærdiggøre denne indtjeningsånd som andet end forkastelig. Disse ansatser kunne ikke udvikle sig til mere, før de fik den moralske blåstempling, som kun en afgørende doktrin kunne give dem. Inden da kunne argumentationen så at sige kun være cirkulær om sin egen kerne, nemlig det at tjene penge, og det var altså endnu ikke nok. Den afgørende appel til noget vigtigere og større manglede og så længe dette var tilfældet, kunne de kapitalistiske ansatser aldrig for alvor samle sig og blive et dominerende hele. Den asketiske protestantismes kaldsetik (i Webers termer) blev dette hele og befrugtede dermed den berømte ånd, vel at mærke med Calvin som jordemoder. Denne adfærd, som i gunstigste fald lige blev tolereret moralsk, hvordan er den nu blevet til et kald i Benjamin Franklin s forstand? Hvordan kan det forklares historisk, at den kapitalistiske 19\n20 ånd ansås for moralsk betænkelig eller i hvert fald kun tolerabel i selve Firenze, centret for den kapitalistiske udvikling i det 14. og 15. århundrede og de politiske stormagters penge- og kapitalmarked når den kunne være indholdet i en moralsk rosværdig eller ligefrem påbudt livsførelse under landligt-småborgerlige forhold i Pensylvania i det 18. århundrede, hvor økonomien på grund af ren pengemangel til stadighed truede med at bryde sammen i naturaliebyttehandel, og hvor der næppe var spor af større industrivirksomheder og kun de første ansatser til banker? 23 Kapitalistiske ansatser har altså været mulige til enhver tid hvor der har været handel, men det afgørende skift, der slap ånden fri og systematiserede den, var den protestantiske etik. Kritikere af Weber er i dette spørgsmål tilsyneladende delt i to lejre. På den ene side findes de, der priser Weber for den ærlige fremstilling og diskussion af disse kapitalistiske ansatser inden protestantismen, når disse, på trods af kun at være ansatser, går imod Webers overordnede målsætning om at vise relationen mellem etik og ånd. På den anden side findes de, der hævder, at Webers primære pointe og målsætning med teksten, taber værdi af disse præreformatoriske kapitalistiske tendenser, hvad enten han selv bringer dem på banen eller ej. Kredit til Weber for, at være ærlig, el. kritik af ham for at underminere sin egen pointe. Desværre er der ikke ligeså mange, der diskuterer selve essensen af dette spørgsmål; fx hvor mange enkelttilfælde, der skal til, før man kan tale om et decideret system af holdninger, og måske endda en etik. Webers pointe er naturligvis modsat dette, altså netop at lige meget hvor mange enkelteksempler der er tale om, kan det aldrig blive et system, så længe, der ikke findes noget, der legitimerer systemet. Han skelner altså imellem enkeltstående tilfælde og systemet, men man kunne jo vælge at skelne på en anden måde og dermed se anderledes på sagen. De eksempler som Weber giver kan måske 23 Weber, Max, Den protestantiske etik og kapitalismens ånd, Tübingen, 1920, dansk oversættelse: Fremad, 1972, s


Djames Braun 19.45\nBooking af gratis koncertarmbånd - UDSOLGTIgen i år skal du bære et gratis koncertarmbånd for at få adgang til koncertområdet på koncertdagen. Booking af armbånd til Sæsonpasholdere åbner den 6. maj 2015 kl. 12.00 - og for øvrige gæster den 1. juni 2015. Husk - der er et begrænset antal koncertarmbånd. Foruden koncertarmbåndet kræves enten gyldig entrebillet eller Sæsonpas til LEGOLAND.\nLæs mere om koncertarmbånd\nFølg med på siden løbende, hvor vi vil opdatere med aktiviteter, shows og konkurrencer, og hent et program for dagen her 14 dage før eventen.\nNB! Der tages forbehold for ændringer og aflysninger.Tid og sted\nLørdag den 15. august Du finder koncertpladsen på parkeringsarealet P2 bag ved Polar Pizza & Pasta. Praktiske oplysninger


Renovering af Odense Stadion: Her er de mulige pengemænd | TV2 Fyn\nRenovering af Odense Stadion: Her er de mulige pengemænd\nOdense Stadion skal renoveres, og står det til OB's ejere skal stadionet moderniseres for en kvart milliard. TV 2 Fyn har undersøgt, hvor pengene kan komme fra.\nDer skal findes penge til renoveringen af Odense Stadion, og TV 2 Fyns erhvervsredaktør peger på fire steder, hvor pengene kan komme fra.\n11. okt 2020, kl. 11:25\nOdense Kommune har allerede på et byråd besluttet at betale 35 millioner kroner til renoveringen af Odense Stadion.\nDet er dog kun en brøkdel af de 263 millioner kroner, som ingeniørfirmaet Rambøll har anslået at et opdateret stadion, der lever op til Uefa og Divisionsforeningens standarder, vil koste. Udregningen er lavet for Odense Sport & Event, der ejer OB.\nDerfor har TV 2 Fyn kigget på, hvor der kan være flere penge at hente for Odense Stadion.\nBarfoed Group er i forvejen en stor investor i Odense Stadion. Det er usikkert, om direktør Frederik Barfoed vil lægge endnu flere penge.\nTV 2 Fyns erhvervsredakør, Ole Frank Rasmussen, peger først på ejendomsmogulen Frederik Barfoed, der er administrerende direktør i Barfoed Group.\nFor: Barfoed Group er allerede en meget stor investor i Odense Stadion med sin egen tribune.\nImod: - Barfoed Group er jo allerde i gang ude i Munkebjerg Park ved Syddansk Universitet. Der bygger man i stor stil, og man skal snart i gang i Bolbro, så man har hænderne fulde. Jeg tror simpelthen ikke på, at det bliver dem, der lægger mange penge her, fortæller Ole Frank Rasmussen.\nHD Ejendomme er i forvejen investor i Odense Stadion.\nDen næste, erhvervsredaktøren peger på, er Peter Uldall Borch, direktør i HD Ejendomme.\nFor: HD Ejendomme er ligesom Barfoed Group ejendomsinvestor i Odense Stadion.\nImod: - Man skal bare bemærke, at selvom de er sponsor ude på stadion, er det også ejet af en svensk fond, og de skal tjene penge. Det er netop et af problemerne, for det ville kræve, at man har noget, man kan leje ud, siger Ole Frank Rasmussen.\nNiels Thorborg har i forvejen lavet ejendomsinvesteringer for mere en to milliarder kroner.\nEn finger peger også på Danmarks 14. rigeste mand. Nemlig Niels Thorborg, der ejer Odense Sport & Event.\nFor: - Thorborg holder jo til lige oppe i vip-lougen, når OB spiller på hjemmebane. Han er en af dem, der har lagt allerflest penge i OB igennem rigtig mange år, fortæller TV 2 Fyns erhvervsredaktør.\nImod: Det har været et dyrt år for Niels Thorborg, der også er i hotelbranchen.\n- Man skal også have for øje, at godt nok har han i øjeblikket lavet ejendomsinvesteringer for to en halv milliarder kroner, men pengekassen bliver også tom på et tidspunkt. Det er den ikke i øjeblikket, men Odense Sport & Event og OB står uden tilskuere, og sponsorindtægterne mangler. Han går ikke ud og bruger en masse penge uden, at han kan se, at der er penge i det, siger Ole Frank Rasmussen.\nDet er mest sandsynligt, at Peter Rahbæk Juel og Odense Kommune lægger flere penge end de 35 millioner, byrådet allerede har godkendt, mener erhvervsredaktør Ole Frank Rasmussen.\nEndelig er der Peter Rahbæk Juel og Odense Kommune, der ejer tre tribuner og græstæppet på stadion, der kan ende med at skulle finde nogle flere millioner frem.\nFlere potentielle investorer, som Ole Frank Rasmussen har talt med, siger, at Odense Kommune ikke kommer uden at komme på banen igen.\nFor: - Hvis Odense Kommune laver en model, man har set tidligere, hvor den lejer nogle lokaler til nogle kommunale funktioner, som de har andre steder i dag, kan det måske frigive nogle ejendomme andre steder, som kan sælges. Så Odense Kommune kunne godt spille en aktiv rolle ved at flytte nogle lejemål herud, fortæller erhvervsredaktøren.\n- Det kan i bund og grund være en gratis omgang for kommunen, fordi den flytter noget, som alligevel skulle flytte eller som ligger uhensigtsmæssigt i dag. På den måde lægger kommunen en fast lejeindtægt, og det er det helt afgørende, ellers kan man simpelthen ikke finansiere byggeriet.\nSenest i 2028 skal alle tilskuerpladser på Odense Stadion være dækket, hvis OB fortsat skal kunne spille Superliga-kampe i Odense. I dag er kun en tredjedel dækket.


Claus Manicus - Wikipedia, den frie encyklopædi\nClaus Manicus (12. september 1795 Gammelbyskov, Sørup Sogn, Angel – 14. september 1877 København) var læge, redaktør og gjorde en stor indsats for danskheden i Sønderjylland.\nMaicus blev født i den lille landsby Gammelbyskov ved Sørup i Angel. Han voksede op i et dansktalende hjem. Skolesproget var på daværende tidspunkt dog tysk, selvom der efter skoleloven fra 1791 skulle mindst undervises fire timer ugentlig i dansk. Senere kom Manicus på lærdeskolen i Flensborg, hvor han tog studentereksamen i 1815. Han læste videre i København, hvor han bestod eksamen ved kirurgisk Akademi i 1818. Efter et par år som læge på Færøerne, blev i 1829 udnævnt til regimentskirurg i det Slevigske Jægerkorps i Egernførde. Fra 1832 og frem til 1851 virkede han som læge på Kristians Plejehus (en forsørgelseshus for gamle danske soldater og deres enker og børn i Egernførde), hvor han blev udnævnt til overlege i 1842.\nManicus var journalistisk begavet og derfor forsøgte Christian Flor at overtale ham, til at blive redaktør på avisen Dannevirke, men det ville han ikke. Han blev dog tilknyttet avisen som medarbejder og lavede et stort stykke arbejde, for at modvirke den slevigholstenske indflydelse i Hertugdømmet Slesvig. Under pseudonymet C. Hinrichsen udgav Manicus i 1847 Kort Oversigt over de separatistiske, saakaldte slevigske-holstenske Partibevægelser i den danske Stat.. Allerede i maj 1843 var han med som taler på den første store sønderjyske folkemøde på Skamlingsbanken. Hans navn er indmejslet i kvaderstnsøjlen med talernes navne, som blev rejst i 1863. I 1845 udnævntes Manicus til Ridder af Dannebrog. Tre år senere oplevede han den 1. slesvigske krig som læge på lazarettet i Egernførde. Også Slaget i Egernførde Fjord oplevede han i byen . I 1851 flyttede han til Flensborg for at overtage redaktørstillingen i den tyskskrevne, men dansksindede avis Flensburger Zeitung, hvor hans kamplystne natur udmundede i stærkt forsvar af det danske styre, der var belastet af de slevigholstenske ideer under stridighederne om Slesvig-Holsten.\nEfter tabet af Slesvig drog Manicus til København, hvor han virkede som professor på Københavns Universitet. Han boede i København sammen med sin kone og fire børn til sin død.\nHans navn er indhugget på Skamlingsbankemindestøtten på Skamlingsbanken sammen med 17 andre personer, der har gjort en stor indsats for Sønderjylland.\nHan var en af de sydslesvigere, der deltog aktivt på den dansk-slesvigske side under den dansk-tyske nationalitetskonflikt mellem 1830 og 1864. Han er far til den danske redaktør Theodor Emil Manicus, der fødtes i 1823 i Thorshavn.\n^ a b c d Biografi i bogen Skamlingsbanken 1843 – 1943 af Jakob Petersen. Side 141-142.\n^ a b c d e Salamonsen Konversationsleksikon, Anden Udgave.\n^ a b Hans Jørg Petersen: Debatten om danskhed i Sydslesvig, i Flensborg Avis den 13. oktober 2016\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Claus_Manicus&oldid=9143986"


Lad homøopatien hjælpe dig gennem høfeber & allergi helvedet! – Resoubo\nLad homøopatien hjælpe dig gennem høfeber & allergi helvedet!\n27. januar 2019 In Homøopatisk medicin, Månedens medicin, Nyheder fra Resoubo\nOm du lider af den årlige høfeber, har allergi overfor fødevare, pollen, pelsdyr eller husstøvmider eller andre former for allergener, kan homøopatien hjælpe dig!\nAllergi & høfeber er hyppigt fremkommende og i dag lider næsten 20% danskere af “allergisk snue” & tallet er stigende. Især børn bliver ramt. Allergi indebærer både luftvejsallergi, kontaktallergi (hududslet & eksem) og fødevareallergi.\nHøfeber & allergi skyldes typisk en overfølsomhed over for forskellige luftbårne allergener såsom pollen, støvmider, pelsdyr (hund, kat, hest) eller svampesporer. Men der kan være mange andre årsager: Kemiske partikler som latex, nikkel, pesticider, medicin, avisprint & forurening kan forårsage overfølsomhedsreaktioner. Årsagen kan også skyldes fødevareallergi/ sensitivitet: Gluten, mælkeprodukter, fisk & skaldyr. Eller voldsomme reaktioner overfor bistik. Vi ser også større sensitivitet overfor mobiltelefoner & elektromagnetisk stråling!\nEr du træt af at følge pollental, støvsyge, ked af skulle afskaffe dine husdyr, ikke at kunne spise optimalt? Føler du dig udmattet & har koncentrationsbesvær & hovedpine p.g.a. antihistaminer? Virker øjen- eller næsedråberne & binyrebarkhormoner ikke længere på din hyppige nysen, kløe, løbende eller tilstoppet næse, som påvirker din søvn? Træt af hævede og røde øjne? Har din allergi udviklet sig til astma & vejrtrækningsproblemer eller eksem? Så læs videre nedenfor, for homøopatien kan hjælpe dig!\nLad homøopatien behandle dig præventivt inden høfeber & allergi sæsonen starter!\nDer findes 3 homøopatiske måder hvor med du kan behandle din allergi & høfeber:\nMiasmatisk Allergi & Høfebeer Behandling\nAkut allergi & høfeber behandling\n1. Præventiv miasmatisk allergi & høfeber behandling\nHvis din allergi & høfeber eller snue er blevet kronisk vil en miasmatisk & konstitutionel behandling være påkrævet. Dermed bliver den underliggende årsag & svaghed i immunsystemet støttet. Behandlingen går dybere & kigger på prædispositioner & epigenetik.\nAllergi behandlingen skal behandles før sæsonen starter. Helst i januar eller februar måned. Du vil blive behandlet ud fra dine behov, allergi type & sensitivitet. Den homøopatiske medicin vil blive skræddersyet til dig & tilpasset de symptomer du manifester & ud fra hvor den begrænser dig mest.\nDen miasmatiske behandling er en nye måde at forstå og aktivere kroppens immunforsvar således at den kan heale sig selv. Homøopatien undertrykker ikke din symptomer & vil derfor ikke skubbe symptomer & prædisposition længere ind til dybereliggende organer, såsom lunger. Astma, langvarig hoste & vejtræknings problemer ses ofte som et generende & mere alvorligt symptom.\n“Miasmatisk Allergi Behandling – hjørnestenen i homøopatiens virkning og helbredende effekt”!\nDine allergi & høfeber symptomer er kun overfladen af en dybereliggende ubalance & prædisposition. Næsespray & øjendråber & histaminer (som også har mange bivirkninger) vil kunne lindre på den korte bane, men vil ikke kigge på årsagen & roden af problemet. Det vil den miasmatiske behandling!\n2. Konstitutionel Allergi Behandling\nHomøopati tilbyder en særlig unik tilgang til allergi & høfeber ved hjælp af en konstitutionel medicin, som behandler dig & din allergi på et dybere plan. Her kigger vi ikke kun på dine akutte allergi & høfeber symptomer, men tager et bredere check på din generelle helbredstilstand & den ubalance din krop viser.\nHvis du ikke allerede får en konstitutionel medicin så vil det være en god ide at få dit konstitutionelle middel 6 uger efter den miasmatiske behandling. Den konstitutionelle medicin vil forsøge at udrydde medfødte eller erhvervede dispositioner, som din høfeber eller allergi medfører. Det kan være at det er dine luftveje som skal støttes (astma, vejtræknings problemer, hoste, det kan være huden & slimhinder skal behandles som eks. eksem, nældefeber & kløe. Eller det kan være at din næse & hals symptomer skal støttes.\nUdover at din allergi & høfeber forbedres, vil du også kunne mærke andre forbedringer såsom dybere søvn, større velvære & mange af dine ”små skavanker” som du tror bare skyldes alderdom forsvinder!\nDe typiske konstitutionelle medicin typer med en underliggende allergi, har hver deres symptom & personlighedsprofil: Calc Carb (svært ved at optage fødevarer) Bovista (fødevareallergi), Nat Mur nysen, tørre slimhinder & hovedpine , Arsenicum Album (astma medicin) , Nux Vomica, allergi medicinen til den stressede executive & Sulphur hvis du har eksem eller kløe.\n“Homøopatien er din SOS akut medicin til de symptomer som du har i høfeber sæsonen”!\n3. Akut behandling\nVed akut behandling, bliver dine allergi & høfeber symptomer behandlet i løbet af høfeber sæsonen. Det kan være at du blot har brug for en SOS medicin, som dækker dine allergi & høfeber anfald du har gennem sæsonen. Det kan være du er i gang med en kronisk allergi & høfeber behandling & har brug for en SOS medicin. Uanset hvor du er, vil en akut allergi/høfeber medicin hjælpe dig gennem høfeber sæsonen. Den vil blive skræddersyet efter de symptomer som du manifesterer & dem som begrænser dig mest.\nMest anvendte homøopatiske akut medicin til din allergi & høfeber\nNedenfor finder du nogle af de midler som jeg anvender mest:\nAllium Cepa (Det Røde Løg )\nAkut høfeber med voldsom nysen, øjne & næse løber & huden brænder under næsen!\nDen mest benyttede medicin indenfor høfeber og allergi. Symptomerne er typisk dem som du ser når du skræller et løg:\nLøbende & brændende næse med en voldsom nysen\nNyser – især om morgnen og når du går ind i et varmt lokale\nNæsen løber i vand, som irriterer huden under næsen\nDet brænder i næsen & på overlæben\nDine allergi/høfeber symptomer starter i foråret med meget slim & irritation i øjne & næse området\nApis Mellifica (Gift fra honningbien)\nAllergiske reaktioner i.f.m. insektbid, skaldyrs & jordbær allergi, hvor der sker en hævelse af huden, den svider og stikker, bliver rød, varm og det gør ondt ved berøring\nKan også bruges ved nældefeber, helvedesild, ødemer i kroppen, specielt i ansigtet; øjne og læber.\nHvis du oplever smertefyld & stikkende blokering af næsen som besværliggør din vejrtrækning, tænk på Apis\nLæs mere om Apis her!\nArundo Mauritanica (Rørgræs)\nGanen brænder & klør!\nHøfeber symptomer begynder med en brændende og kløende gane eller øjne\nHerefter forsvinder lugtesans, man nyser og næsen klør\nEksem bag ørerne & det klør voldsomt på foran på brystet & overkrop\nAstma & høfeber medicin – kroppen har svært ved at omstille sig!\nStor astma & høfeber medicin, som ofte starter I foråret\nDet brænder I din næse, øjne & hals & det klør!\nUdflåd fra øjne & næse, som brænder & er tyndt & du nyser konstant\nDu har svært ved at klare & tilpasse dig forandringer som vejrskift & miljø, ændringer i mad & vand\nDu er overfølsom overfor sollys, rastløs & føler stor udmattelse\nLæs mere om Arsenicum her!\nEuphrasia Officinalis (Eyesbright)\nDine øjne er hårdt medtaget!\nSpecielt øjne er påvirket, som konstant løber i vand\nVandet fra øjnene brænder dine kinder & det er tyktflydende\nDine øjenlåg er hævede & det føles som om der er sand i øjnene\nIntolerant overfor sol & lys\nNæsen løber om dagen og føles tilstoppet om natten. Men det brænder ikke\nDu hoster slim op\nHvis intet virker Histaminum vil redde dig!\nDin krop producerer histamin som en modreaktion på din allergi. Så i stedet for at tage en antihistamin så kan du tage nosoden Histaminum. Læs mere om ”Lige-kurere lige” princippet.\nKan tages med din skræddersyede allergi/høfeber medicin\nUdover høfeber benyttes histamin i forbindelse med insekt bid, vandmænd, nældefeber, solstik og blærebetændelse\nSymptomer er tørhed & kløe i slimhinder, specielt i næse & hals passage\nBrændende eller stikkende fornemmelse i mund, på huden og i den øverste del af maveregionen.\nEkstreme hævelser, især i ansigtet, øjenlåg, mund & hals\nHuden bliver meget rød og øm\nSabadilla Officinalis (Mexikansk Plante Frø)\nAllergi overfor blomster med voldsom nysen!\nSpecielt næsen er påvirket som klør & der udskilles stor mængde vandigt sekret\nVoldsom & kraftig nysen\nØjenlåg er røde og brænder\nDu har ondt i halsen & hovedpine\nSymptomerne forværres hvis du dufter til blomster & ved lugt af hvidløg\nWyethia Helianthoides (Ukrudtsplante)\nNår det klør i ganen & halsen er meget tør!\nHøfeber symptomer viser sig ved at det klør voldsomt i ganen og bihuler\nNæsepassage er påvirket & du forsøger hele tiden at lave ”klukkende” lyde for at opnå lindring af dine symptomer\nHalsen føles hævet, tør og brændende og du har en konstant lyst til at synke noget for at komme tørheden i hals til livs\nDu er overfølsom over for græs & pollen fra træer & blomster!\nTypiske symptomer er kløende & brændende øjne, som løber i vand.\nDet klør i både mund, næse, øre og hals\nDu hiver efter vejret\nDin næse kan både være løbende & blokeret\nPollen medicin er for dem som lider af pollen fra træer, græs og blomster.\nDin allergi & høfeber overfor træpollen starter allerede i marts og slutter i maj\nElm og hassel pollen allergi & høfeber starter i marts\nDin birkepollen allergi & høfeber starter i april afhængig hvor hård vinteren har været. Jo koldere vinter, jo senere sæsonstart\nAllergi overfor græs og urter i luften forekommer i maj til & med juli.\nDin allergi & høfeber starter sidst på sommeren i juni/juli frem til september. Allergi overfor blomster, bynke pollen og skimmelsvampesporer, der kan give symptomer\nDet store valg! Er homøopati din allergi & høfeber medicin?\nUndertrykkelse af dine høfeber & allergi symptomer med antihistaminer & binyrebakhormoner giver kortvarig lindring. Dog ikke på lang sigt, da undertrykkelse af dine symptomer kan være forbundet med bivirkninger og endog permanent skade. Homøopati giver dig mulighed for at behandle årsagen til din høfeber & allergi, støtter dit immunforsvar & behandler dybere så den genetiske prædisponering elimineres.\nHomøopati giver dig mulighed for at behandle årsagen til din høfeber & allergi, støtter dit immunforsvar & behandler dybere så den genetiske prædisponering elimineres!\nHomøopati er en blid helbredende behandlingsform som påvirker dit immunforsvar således at din krop kan helbrede sig selv. Medicinen vil styrke dit immunforsvar & sigter på at behandle den hypersensitivitet, som skaber de inflammatoriske reaktioner. Målet med en homøopatisk behandling er at styrke snarere end at undertrykke, så fuld helbredelse er mere sandsynligt. Den homøopatiske medicin er tilberedt af naturlige stoffer. Det betyder at disse er uden giftstoffer. Du bliver ikke afhængig af medicinen og du får ingen bivirkninger.\nFå en nysefri høfeber sæson & kom din kroniske allergi til livs!\nKontakt din homøopat for en præventiv behandling!


Døden bliver overhalet af psykisk sygdom samt religion og tro, når danskerne skal pege på vor tids største tabu. For vi taler mere om døden – men vi kan ikke slå den ihjel med ord, mener hospitalspræst.\nAt være eller ikke være ... død. Sociologiprofessor Michael Hviid Jacobsen,Aalborg Universitet, er overrasket over, at kun hver tiende dansker udråber døden til vor tids største tabu. Foto: Henning Bagger Fold sammen\nHvad er vi mest bange for at tale om ved middagsbordet, over fredagsøllen eller i frokostkantinen? Tre ting er svære at få danskerne til at sætte ord på: psykisk sygdom, religion og tro samt døden.\nOg netop døden har gentagne gange været udråbt til et af samfundets sværeste emner. En størrelse, der er kompliceret at tale om og svær at acceptere.\nAt døden ligger på tredjepladsen over tidens største tabuer, kommer ikke bag på Rigshospitalets hospitalspræst gennem 11 år, Lotte Blicher Mørk, som lige har udgivet bogen »På en måde skal vi dø – fortællinger om livet«.\nFor de senere år har vi haft travlt med at tale om døden. Mindesider på Facebook, initiativer som begravelseserklæringen »Min Sidste Vilje« og det amerikanske »The Conversation Project«, der vil have folk til at sætte ord på deres ønsker til den sidste tid. Alt sammen er med til at give os et sprog til at tale om døden, og det er godt, mener hun.\nMen i vores iver efter at tale om døden kommer vi måske til at overtale den.\n»Vi har erkendt, at døden er kommet for at blive, derfor forsøger vi at mestre den ved at gøre os gode venner med den eller tale enormt meget om den. Problemet er, at det kammer over. Vi tror, at jo mere vi taler om døden, des lettere vil det være, når vi ligger på dødslejet. Men sådan hænger det altså ikke sammen,« siger hun.\nFor vi kan hverken tale os til konstant ro eller slå døden ihjel med ord. I stedet skal vi lære at forholde os til døden ved at få en viden om den, mener hun. Det handler om at få nøgtern viden om, hvad der sker, når kroppen lukker ned, både fysisk, psykisk, socialt, eksistentielt og åndeligt:\n»Hvis man har den viden, kan man måske få plads til at leve det liv, der er. Det handler ikke om, at man skal blive gode venner med døden, men det handler om at leve med den.«\nSymbolet på den ultimative magtesløshed\nDet moderne menneske vil have kontrol over livet og døden. Men døden lader sig ikke kontrollere, derfor er den symbolet på den ultimative magtesløshed. Og magtesløsheden kan hurtigt blive lig med fiasko, og det er her, det egentlige tabu ligger, mener Lotte Blicher Mørk.\nDerfor er det kendetegnende for vor tid, at døden omgærdes af en krigsmetaforik, som sættes på spidsen et sted som Rigshospitalet, der er handlingsorienteret, mener hun. Her handler det om at »overvinde« cancer eller »kæmpe« mod sygdommen.\nMen døden er ikke noget, vi kan overvinde:\n»Vi tror, at hvis bare vi kæmper hårdt nok, så vinder vi kampen. Sådan hænger det ikke sammen, for vores liv er fyldt med vilkår, som vi ikke kan løse, men må leve med. Døden er et af dem,« siger Lotte Blicher Mørk.\nDet er overraskende, at det kun er lidt over hver tiende dansker, der udråber døden til vor tids største tabu, mener Michael Hviid Jacobsen, professor i sociologi ved Aalborg Universitet.\nFor selv om vi lever i en tid, hvor vi har været i gang med at aftabuisere det meste, er døden for mange danskere stadig svær at tale om og tænke på, mener sociologen, der har forsket i døden i knap 20 år.\nMåske kan forklaringen findes i selve begrebet tabu, der ikke er en entydig størrelse, påpeger Michael Hviid Jacobsen.\n»For nogle betyder det blot noget, man helst ikke taler om eller ikke vil i berøring med, mens andre opfatter begrebet stærkere, som noget der eksisterer et kollektivt forbud imod, og som der er sanktioner forbundet med at beskæftige sig med.«\n»Krigen flyttede ind i mig«\n"Det er livsbekræftende at blive konfronteret med døden"


Forbindelser af J. Courtney Sullivan (Bog, Indbundet)\nForbindelser (Bog, Indbundet)\nAf: J. Courtney Sullivan\nEn sen nattetime i 1947 kæmper en ung kvindelig tekstforfatter med et reklameslogan, som hun skal fremlægge næste morgen. En oneliner, der skal sætte prikken over i´et i en storstilet ny kampagne for diamantringe. Hun kradser ´A Diamond Is Forever´ ned på en lap papir og falder i søvn uden at kunne ane, at hun netop har udødeliggjort sig selv. Mary Frances Gerety og hendes slogan spiller i de næste fire år- tier en afgørende rolle i bestræbelserne på at gøre diamantringen helt uundværlig i den amerikanske forlovelsesindustri, og Geretys egen personlige historie løber som en lysende tråd gennem de fire andre livshistorier, der tilsammen udgør Forbindelser. En ring, fire nedslag i tiden, fem forskellige stemmer og næsten hundrede års historie foldes ud og kædes sammen i denne ene- stående amerikanske fortælling.


Hvordan er kravene til vindmøllestøj sammenlignet med kravene til trafikstøj? - Viden om vind\nForside » Svar på rede hånd » Hvordan er kravene til vindmøllestøj sammenlignet med kravene til trafikstøj?\nVindmøller, jernbaner, lufthavne og veje er samfundsmæssig infrastruktur, der udgør en væsentlig forudsætning for økonomisk vækst og velfærd.\nDerfor bør støjgenen fra sådanne tekniske anlæg ses i et større perspektiv. På den ene side hensyntagen til beboerne i nabohusene, så færrest muligt oplever sig generet. På den anden side nødvendigheden af at bygge anlæggene. For vejenes vedkommende for at komme hurtigere frem og forhindre kødannelser. For vindmøllerne fordi de forsyner Danmark med grøn, forureningsfri energi og samtidig bidrager til at gøre Danmark uafhængig af at skulle importere energi eller benytte fossile kraftværker i større udstrækning.\nSammenlignet med udbygningen af vejnettet er det hidtil lykkedes at lave en grøn omstilling af Damarks energiforsyning, så kun ganske få mennesker har oplevet gener herved. Det tager ikke genen væk fra de få, der får den, men det sætter tingene i perspektiv, når man ved, at ca. 723.000 husstande lever med en daglig overskridelse af den vejledende støjgrænse for trafikstøj på 58 dB. Heraf må ca. 141.000 husstande acceptere at være særligt belastede med en daglig støjpåvirkning på mere end 68 dB.\nLangt færre vindmøllenaboer generes - og I færre timer\nTallene for støjramte naboer fra trafikstøj fremgår af den nyeste nationale støjkortlægning fra Miljøstyrelsen. En tilsvarende officiel opgørelse findes ikke for vindmøllenaboer. På baggrund af respondenternes svar i en stor opinionsanalyse fra 2016 kan man konservativt estimere, at antallet af husstande, der oplever sig generet af vindmøller, vil være 5-10.000. I dette skøn er indregnet støj- påvirkningen fra de ca. 800 store vindmøller, som ifølge Energiaftalen fra 2012 forventes opstillet frem mod 2020.\nI modsætning til støjgrænserne for trafikstøj, der kun er vejledende, er støjgrænserne for vindmøller ultimative – uden dispensationsmuligheder. Grænseværdierne ligger betydeligt under de tilsvarende for trafikstøj og er for almindelig støj på 44 dB i det åbne land og 39 dB i støjfølsomme områder (beregnet ved 8 m/s).\nSom noget unikt for vindmøller må den samlede lavfrekvente støj indendørs i beboelse i det åbne land eller indendørs i områder til støjfølsom arealanvendelse ikke overstige 20 dB ved en vindhastighed på 8 m/s og 6 m/s.\nGener ved vindmøller kontra gener ved vejstøj\nDet maksimale støjniveau fra vindmøller, der nås ved 6-8 m/s, forekommer kun i ca. en tredjedel af årets timetal. Lægges dertil, at det er karakteristisk for det danske vejrlig, at vinden blæser fra skiftende retninger, kan det fastslås, at ingen nabohuse udsættes for det maksimale støjniveau i en tredjedel af årets timetal. Det handler om færre timer.\nDette skal ses i modsætning til trafikstøj, der principielt er uden øvre afgrænsning og rigtig mange steder påfører naboerne støjgener i langt flere timer og på et støjniveau, som ligger væsentlig over det, som er karakteristisk for vindmøllestøj.\nJysk Analyse gennemførte i 2016 en meningsmåling blandt vindmøllenaboer inden for 1000 m fra store vindmøller. Her tilkendegav 17 pct. af naboerne, at de oplevede gener ”i høj grad”. I en tilsvarende meningsmåling, som Vejdirektoratet gennemførte i 2014 blandt naboer til motorveje, mente 22 pct. af naboerne, at de var ”stærkt generede”.\nMiljøstyrelsen: National kortlægning af boliger belastet af vejstøj i 2012\nVidenOmVind – tegnefilm: Støj i hverdagen\nOpinionsundersøgelse, februar 2016: Vindmøllenaboers opfattelse af genepåvirkninger\nGate 21 og Rambøll: Trafikstøj – et overset samfundsproblem\nVidenOmVind – film: Kontrol af støjmåling fra vindmøller\nVidenOmVind – film: Hvorfor beregner mend støjen veed en vindmøllenabo i stedet for at måle den?


Gud er kun troen på gud af John Lindblad Christensen (Bog, Hæftet)\n> Bøger>Gud er kun troen på gud\nGud er kun troen på gud (Bog, Hæftet)\nNår jeg fortæller, at jeg er ateist, bliver jeg på et splitsekund sat i bås af religiøse mennesker, som mener, at jeg bare ”tror”, at der ikke findes en gud. Så jeg skulle dermed blot tilhøre endnu en religiøs retning. I hvert fald en åndelig bevægelse. Ufarlig. Det er først, når jeg begynder at begrunde min mangel på tro, at problemerne opstår, fordi det nødvendigvis altid vil blive opfattet som kritik af andres tro. Som regel blot med frugtesløse diskussioner, men i visse religioner kan det jo ligefrem koste mig livet. Jeg har meget ofte fået at vide, at mit evige liv skal henslæbes i Helvede, men til daglig er det nu bare mindre konfrontationer med mennesker af en anden overbevisning. De vil mig det gode og fremkommer med anbefalinger og alle mulige argumenter for netop deres tro.