Kritisk Debat - Artikler: Et godt link fra KRITISK DEBAT: Bevar roen og læs Gramsci\nBevar roen og læs Gramsci\nEn kommenteret reportage fra en udstilling af originalerne til Antonio Gramscis Fængselsoptegnelser og et oplæg af arbejderhistorikeren Donald Sassoon på det italienske kulturinstitut i London, december 2017.\nDet italienske kulturinstitut i London var sidste december ramme for en aften helliget mindet om Antonio Gramsci og især hans politiske tænkning. Set som publikumsarrangement var aftenen en stor succes. Der var udsolgt til absolut sidste sæde, der havde længe været lukket for tilmeldinger, og de heldige med pladser blev til sidste minut. Politisk var festen ikke helt tilfredsstillende, for den blev også en fejring af nederlag og pessimisme - men mere om det til sidst.\nArrangementets primære saglige indhold var en forelæsning af historikeren Donald Sassoon, der har gjort en livsstil ud af at forske i den europæiske arbejderbevægelses historie. Anledningen til Sassoons oplæg var en udstilling af Antonio Gramscis fængselsnotesbøger.\nI øvrigt formede aftenen sig indledningsvist som et besøg i det italienske kulturinstituts meget smukke udstillingsrum med udsigt til Belgrave Square, der ligger lige syd for Hyde Park. Dernæst et oplæg af dets direktør, Marco Deloglu. Han fortalte blandt andet, at udstillingen en god uge inde i forløbet allerede havde været instituttets hidtil største succes af dens art målt på besøgende.\nDen fraværende hovedperson Antonio Gramsci vidste selvfølgelig ikke, at hans værk engang ville blive udstillet som led i officiel kultur på den italienske stats konto. Han havde dog fra starten en klart formuleret en ambition om at skrive noget ’fur ewig’ i sin tid i fængslet. Så måske fik han alligevel sin vilje på den måde med fængselsoptegnelserne. Hans optimisme med hensyn til at sætte sig et minde var mod de aktuelle odds velbegrundet.\nDet var på sin vis rørende at se Gramscis skrifter. Det giver trods alt et indblik i en personlighed at se så private ting som vedkommendes kladdehæfter på under en meters afstand. Det var forbløffende at se, hvor godt de var bevarede. Måske endnu mere forbløffende, hvor godt det var lykkedes ham selv at passe på dem i fængslet i små ti år og under skiftende vilkår. Endelig var det egentlig overraskende at se de fysiske beviser på, hvor meget han havde fået fra hånden givet de udfordrende omstændigheder og hans eget fremadskridende svigtende helbred. Der er oven i købet bevaret to bind breve, som han også skrev i perioden!\nSet som museumsarrangement var der fra en kvantitativ målestok måske ikke så meget at komme efter. Det var trods alt kun uddrag af en enkelt – godt nok flittig – mands skriftlige arbejde i en et enkelt tiår. Kuratoren var uden tvivl også blevet stillet på en meget præcis og snævert rammesættende opgave. Men det kvalitative indtryk af selv at kunne visualisere den ’teorihistoriske begivenhed’, som frembringelsen af de myteomkransede fængselsoptegnelser udgør, var ret stort.\n”The Modern Gramsci. Theorist of the Age of Defeat”. Reportage fra oplæg ved Donald Sassoon.\nTitlen på Sassoons oplæg kan oversættes til ’Den moderne Gramsci. Nederlagsperiodens teoretiker’. I den første del fremstillede han den form, som Gramscis arbejde fra fængslet er overleveret i. Det vil i store træk sige det værk som tilhørerne netop havde set i dets fysiske helhed på udstillingen. I den anden del skitserede han hovedtrækkene af Gramscis analyse og den fremadrettede lære han gjorde sig af arbejderbevægelsens og socialismens nederlag til fascisme/nazisme i 1920’ernes og 1930’ernes Europa. Den tredje del var Sassoons egen fremstilling af de aktuelle venstrebevægelsers nederlag til neoliberalisme og højrepopulisme.\nGramscis værk: Sassons indledende bemærkninger udpegede de politiske kulturer, hvor Gramscis tanker især er aktive i dag: i den latinamerikanske og den angelsaksiske verden. Han fremhævede også, at alle Gramscis samtidige marxister i praksis er glemt i dag. Han fremhævede også som en forskel, der skal bemærkes, hvis Gramscis arbejde skal forstås i dets kontekst, at politisk kommunikation i dag forsimplet (Trumps tweets har oven i købet sat en ny standard), men at Gramsci skrev i en tid, hvor en politiker også godt kunne være filosof og gå i dybden med sine ting.\nGramsci skrev den første del af sit værk som dedikeret deltager i politik. Han var først aktiv i Norditalien som socialdemokrat og journalist og efter 1920 som kommunist og i stigende grad partiapparatnik til han blev fængslet af fascisterne i 1926. Som kommunistisk leder kom han også til at virke i Moskva og Wien, og sluttede i Rom som aktivt parlamentsmedlem og formand for Italiens kommunistiske parti. I alle disse faser skrev han årligt hundredevis sider af dagbladsartikler, bidrag til tidsskifter og pamfletter, breve og interne partinotater. Det meste af dette er bevaret, men har i dag især specialistinteresse.\nHvad angår den sidste del af værket, det vil sige den del, han især huskes for, skrev Gramsci i fængslet om politik i stedet for at deltage. Så man kan lave en simpel model for hans arv:\nGramsci i politik = mindre, overvejende glemte tekster, og\nGramsci i fængsel = større tekstblokke, der er blevet stående.\nFængselsteksterne forblev fanget i foreløbig form: Noter, overlappende udkast og gennemskrivninger til færdig tekst. Gramsci kom i fængslet ikke frem til de afsluttende faser, hvor et større skrift får dets endelige finpudsning. Derfor er mange af teksterne også stadig åbne for tolkninger.\nGramscis krisedagsorden ifølge Sassoon: I 1930’erne, hvor de fleste af optegnelserne fra fængslet blev skrevet, var fascismen blevet etableret som styreform i Italien. Gramscis overvejelser kan forstås som et forsøg på at gennemtænke, hvad venstresiden og de liberale borgerlige tænkte og gjorde galt i fascismens tidlige faser. Med andre ord: hvorfor fik russerne held med revolutionen i 1917, mens italienerne led nederlag et par år efter?\nSassoon startede sin fremstilling af Gramscis analyse og nye begreber relativt traditionelt med at henvise til, at revolution i Rusland kunne ske hurtigt, fordi den praktiske magt var så koncentreret få steder i statsapparatet. Når først de var i revolutionens hænder smuldrede resten relativt let. Gramsci pegede på, at situationen var helt anderledes i Italien og mere generelt i Vesten, hvor et stærkt civilsamfund – underforstået af overvejende borgerlige institutioner – beskytter staten og dermed de herskende klassers herredømme. Civilsamfundet og dets institutioner, kirke, skole, medier, organisationsliv, bliver dermed ramme for politisk kamp, og Gramsci diskuterer derfor, hvad der skal til for at få politisk kontrol i disse dele af samfundet.\nHer kommer hans drøftelse af ’de intellektuelle’ ind, for det er dem, der bestyrer civilsamfundet på klassernes vegne. Han mente, at det at være intellektuel (vidensarbejder ville vi sige i dag) kan være et fuldtidsjob, men at alle borgere er intellektuelle af og til. Den fortløbende debat om, hvilke ideer der skal være styrende (kampen om dagsordenen), er en af de vigtigste kampe overhovedet. Det er også en, der i princippet involverer alle samfundsmedlemmer. Hvad definerer, hvad der er konsensus om hvor?\nGramsci var således lodret uenig med Rosa Luxembourg, der havde hævdet, at økonomisk krise er det, der muliggør revolution ifølge skemaet: krise, strejke, revolution. I stedet for denne model sætter han det, han kalder ’stillingskrig’. Ordet henviser til de lange træk i arbejdet på fra institution til institution at vinde magt til at definere de hegemoniske/ledende tanker i det civile samfund. De mange ’molekylære forandringer’, der herved fremtvinges, skal forberede hele den sociale orden, før socialismen kan indføres.\nSassoon pegede på, at det italienske borgerskab havde dygtiggjort sig i at modvirke den slags politisk kamp fra neden. Det havde nemlig haft erfaringer i egne rækker med forskellige linjer i moderniseringen af Italien. Guiseppe Mazzini ville skabe et ’demokrati fra neden hurtigt’ under Italiens samling. Han var dog blevet mødt af en anden og stærkere linje, der ville modernisere/revolutionere Italien fra oven. Camillo di Cavours og hans støtters linje i Italiens ufuldstændige borgerlige revolution havde på den måde været en læreproces i, hvordan man på den ene side lavede fortløbende tilpasninger og ’molekylære forandringer’ for at holde de mere radikale demokrater fra magten og alligevel opnå en tilstrækkelig grad af tilslutning af de underordnede klasser.\nDen dominerende strømning i det italienske borgerskab var dermed blevet moderat, trænede i ’revolution fra oven’, og havde kunnet inddæmme arbejderbevægelsen. I forhold til fascismen havde det imidlertid accepteret en undtagelsessituation, hvor den gamle styreform midlertidigt blev afløst af en mere autoritær stat – men stadig uden uafhængig deltagelse af arbejderbevægelsens organisationer. Med andre ord: arbejderbevægelsens nederlag var sket til et fleksibelt borgerskab, der havde kunne spille på flere politiske linjer for at holde revolutionen fra døren og de bestående ejerskabsforhold/produktionsforhold nogenlunde intakte på trods af ændringer i statens form.\nMed denne skitseagtige fremstilling af Gramscis vigtigste fængselsoptegnelser har Sassoon været tro med Gramscis idé om ’intellektets pessimisme’, - hvilket vil sige ideen om, at det er afgørende at se realiteterne i øjnene, før man handler.\nDa Gramsci skrev fængselsskrifterne var arbejderklassen slået i en del lande, om end ikke alle steder så dramatisk som i Italien og Tyskland. Det var i hvert fald Sassoons triste analyse. I dag er ’venstre’ også slået. I hvert fald nogle steder. Derfor er Gramsci relevant ifølge Sassoon: ’Han er det også i vores situation og har vist, hvordan man kan gennemtænke situation, så man reelt bliver klogere’.\nGramsci fortolkes i denne sammenhæng meget konkret af Sassoon. Ofte bliver Gramscis begreber bredt mere ud som dækkende for det liberale demokratis fase i fx Europa, det angelsaksiske sprogområde og Latinamerika. Men her ses de altså som konkrete udtryk for den italienske historie frem til 1930’erne. Sassoon hævder da også, at man ikke umiddelbart kan bruge Gramscis egne analyser i dag. Man må lave sine egne og kan højst bruge Gramsci som inspiration.\nSassons samtidsanalyse. I overensstemmelse hermed fulgte Sassoon op med tredje del af oplægget, der handlede om hvilke nederlag socialismen, arbejderbevægelsen og de øvrige sociale bevægelser har lidt i en nær, men ikke nærmere specificeret fortid. Det vil sige de nederlag, der har ledt frem til den helt aktuelle situationen.\nBåde Europa og USA er ramt af politisk krise. Venstrefløjen skal forsvare velfærdsstaten, men har ingen fremadrettede visioner. Neoliberalismen står ifølge Sassoon stærkt. Men her burde han nok have tilføjet, at den siden finanskrisen også er i krise, og både er udfordret fra højre af højrepopulismen i Nordvest og Østeuropa og fra ’venstrepopulister’ i Sydeuropa. Ligesom den i sin klassiske form tabte til Donald Trumps højrepopulistiske projekt i USA ved præsidentvalget i 2016.\nVidere pegede Sasson på, at den stærke socialistiske inspiration fra uafhængighedsperioden (den tidlige Kolde Krig) i lande som fx Indien og Israel er væk. Tyrkiet er præget af nationalistisk, autoritære kræfter med ægte og solid folkelig støtte samt neoliberalisme. Arabisk og afrikansk socialisme er simpelthen væk! Sassoon havde også lavet et sæt umiddelbart suggestive slides, der viste nu allerede ’gamle’ og udskiftede venstrepopulistiske ledere fra Sydamerika: Nestor Kirchner, Christina Fernandez, Lula, Duarte, Chavez – alt er i hans nederlagsvision tabt i denne for blot få år siden så stolte anti-neoliberale region.\nSassons sluttede denne del af med en kort opsummering af den nære situation: Europas. Syriza og Podemos var de eneste lyspunkter. Østeuropa var ikke værd at nævne. I Frankrig fik det gamle hæderkronede flagskib for europæisk arbejderbevægelse, de franske socialister, kun 6 procent ved 2017’s præsidentvalg. Italien har vist, at masseforbrug også er et middel til hegemoni, men at følgen er et svækket venstre. Forbrugets demokratisering var via forfaldet og kommercialiseringen af medierne blevet til politikkens højredrejning og Berlusconis triumf. Og så videre over hele linjen.\nVi ved ikke, hvad Gramsci ville have sagt i dag, sagde Sassoon afsluttende, og aktuelle analyser er vores egen sag. Man kan tage udgangspunkt i Gramsci, men der er ingen garantier for resultatet. En let omskrevet Gramsci fik de sidste ord: Lær af nederlag, pas på ikke at narre dig selv.\nDet realistiske intellekts optimisme og viljens pessimisme. Diskussion af Sassoons politiske analyse.\nOplægget blev overvejende godt modtaget af publikum. Det var da også blevet afleveret i den udbredte stil med passende beskedenhed, de obligatoriske små vittigheder ind i mellem de store pointer, et sæt velvalgte slides blæst op på en megaskærm, - og hvad der nu ellers i vore dage hører til et godt formidlende foredrag.\nDet skal dog også siges, at der i spørgesessionen var flere, der anholdt Sassoons pessimistiske tone og det valg af temaer, der understøttede den retorisk. Ikke alle delte hans nederlagsvision og oplæggets generelle ’alt er tabt-stemning’.\nMan må da også sige, at oplæggets sidste del var struktureret som en opremsning af nederlag. Hvis der tilsvarende havde været en liste over ’folkelige sejre’ fra samme periode, havde der været mere balance i tingene. Men når der ses bort fra den efterhånden obligatoriske henvisning til ’kammeraterne fra Syriza og Podemos’ var den pessimistiske vinkel konsekvent opretholdt. Det blev dermed en grundlæggende forvredet fremstilling, som Sassoon fremlagde.\nDen var ikke alene forvredet mht. optimisme/vilje-dimension i det klassiske diktum om ’intellektets pessimisme og viljens optimisme’, men også forvredet i selve kernen af ’pessimisme’-dimensionen. En fremstilling, der kun medtager det, der kan give grund til pessimisme, er ikke en rimelig repræsentation af, hvad ’intellektet’ i dag kan komme frem til i en drøftelse af den politiske situation i Europa og USA.\nEn sådan kunne også have medtaget det faktum, at højrerepublikaneren Trump fik to millioner stemmer færre end Hillary Clinton, der end ikke havde det bedste udgangspunkt for sin kampagne. Man kunne også nævne, at godt nok fik socialisterne ikke noget godt præsidentvalg i Frankrig, men Den nationale front sejrede heller ikke. Faktisk blev den slået så grundigt, at Le Pen efterfølgende offentligjorde, at hendes forsøg på at trække Frankrig ud af EU var slået fejl flere gange, og at det nu er opgivet. Tysklands højrepopulister fik ganske vist isoleret set godt valg i 2017, men ret beset fik de foreløbigt blot det ud af sejren, at den aktuelle regeringskoalition blev fastcementeret, oven i købet ved en socialdemokratisk urafstemning. Det tyske socialdemokrati viste i praksis sin centrale stilling i Tyskland og dermed ikke mindst i Europa. I Storbritannien har de konservative mistet initiativet til Labours Corbyn, der oven i købet startede op ad bakke med en nærmest enig opinion imod sig. Mere nationalt tværgående kan man pege på den succes, som me-too-kampagnen har haft med at rette fokus på patriarkalsk magtmisbrug. Den kampagne har givet feminismen og dermed en del af den generelle demokratisering et stort boost. På den globale scene er det et af de mest vellykkede træk af de senere års politik.\nMålt på den generelle tendens i deres arbejde ville Rosa Luxemburg og Alexandra Kollontai have været meget tilfredse med at nogle kvinders tildækningstvang var blevet udfordret i Danmark i dette forår (mens andre mere liberale og individualistisk indstillede feminister måske ville fokusere mere på statens rolle end på angrebet på den organiserede kvindeundertrykkelse). Mens man kan diskutere ’burkaforbudet’, bør der ikke være tvivl om, at det forbud mod diskrimination ud fra handicap i Danmark, der blev vedtaget i maj 2018, hører til i kassen med de helt store politiske sejre. Det viser også, at selvom der er højrepopulisme og neoliberalisme left, center, right, som de britiske kammerater siger, så er der også muligheder.\nMan må alligevel utvivlsomt medgive Sassoon, at der globalt set er en nedadgående trend i succesraten for folkelige og demokratiske politiske sejre på den parlamentariske front for tiden. Men det har der også været før. Tænk blot på 1980’ernes reaganisme og thatcherisme, der så blev afløst af de mange nye demokratiseringer i 1990’erne. Skemaet ’reform efterfulgt af reaktion’ er bestemt ikke noget nyt. Faktisk kunne man godt have som tommelfingerregel, at demokratiske reformer, som flytter noget, også fremprovokerer politiske reaktioner fra højre, der forsøger at rulle dem tilbage. Bodega-konservatismen lever stadig. Det ser vi også i disse år.\nMere generelt kunne man diskutere Gramscis brug af Rolands pessimisme/optimisme-bon mot. De to klassiske sammenkædninger repræsenterer ikke alle muligheder i begreberne, hvilket også – sikkert ufrivilligt – blev eksemplificeret af Sassoons oplæg. Det burde være muligt at tale om ’realismens’ eller ’intellektets optimisme’ og en ’viljens pessimisme’.\nDisse muligheder blev heller ikke udnyttet af Gramsci, selvom de jo egentlig efter hans formuleringers sproglige logik ligger lige til højrebenet. Sassoon kommer alt for tæt på at understøtte en ’viljens pessimisme’, samtidig med at en ’urealistisk pessimisme’ som vist ovenfor tegner et alt for negativt billede af de handlerum, der findes i verden, og især i Europa, i dag. Når man fortier eller forklejner egne successer, bliver det alt for let at tegne et billede af modstanderne som overvældende stærke. Det kan virke demotiverende og afmobiliserende. Det kan ingen være tjent med.\nI hvert fald bør man som minimum også gennemdrøfte de træk i dag, der kan understøtte ’realismens optimisme’ meget bedre, end det sker i dag, før man forfalder til den ’viljens pessimisme’ som Sassoons tilgang både er en del af og mere end inviterer til.\n[i] ’Keep Calm and Read Gramsci’ var en parole på en ad hoc collage ved hoveddøren til Det italienske kulturinstitut, London, december 2017.


Vellykket inspirations-konference | Evangelisk Luthersk Netværk Vellykket inspirations-konference |\nUndersøgelse om bibelbrugKirkefest i Skjern\nMellem 170-180 ledere i det kirkelige børne- og juniorarbejde var samlet på Grejsdalens efterskole til en vellykket inspirationskonference.\nBrian Christensen 1. juni 2016\nI september 2014 blev der for første gang afholdt inspirationskonference af Danmarks Folkekirkelige Søndagsskoler, Børne og Unge Oase og Evangelisk Luthersk Netværk i fællesskab. Erfaringerne var så gode, at man valgte at gentage det lørdag d. 21. maj og det blev med endnu større tilslutning endnu engang en succes. De mange deltagere blev fyldt på og fik ny energi til tjenesten med at forkynde evangeliet for børn og juniorer. Konferencen var desuden en god anledning til at mødes på tværs af kirkelige foreninger, sogne, missionshuse, menigheder og netværk, for at inspirere hinanden.\nFormiddagens program var med Lianne Smith, England, der med over 30 års erfaring i børne- og ungdomsarbejde, har udviklet en dyb passion for at se menigheder tage ansvar for, at troen næres og vokser hos de yngste medlemmer i kirken. Man kunne i hendes foredrag mærke, hvordan hun brænder for at dele de gode nyheder om Jesus med kirkens børn og med de børn, som endnu ikke har hørt det.\nOm eftermiddagen gav de 18 seminarer et varieret og spændende vifte af tilbud, som deltagerne kunne vælge alt efter interesse og tjenesteopgave. Der var mulighed for at vælge to seminarer og de andre 16 kunne man så få et indtryk af og hente lidt fra på Mulighedernes Marked. Med markedsstemning og stande fra relevante foreninger bidrog det til en afslappet og god atmosfære på konferencen.\nDer blev også tid til med en times procestid til sidst at få talt om og overvejet udbyttet af konferencen. Og så blev der naturligvis sluttet af med festmiddag og lovsang.\nAt de mange deltagere var glade for dagen og ser frem til en lignende konference senere giver disse reaktioner fra deres evaluering Indtryk af. Og ikke mindst må det få dem, der ikke kunne være med denne gang til at klikke ind på inspirationskonferencens hjemmeside og lytte til nogle af foredragene og naturligvis sørge for at komme med næste gang.\n“Fantastisk god konference som jeg fik rigtig meget ud af”\n“superfedt at være sammen med kristne fra forskellige kirkeretninger om at udvikle vores forkyndelse for børn. Det var så konkret, at vi kan og vil gå hjem og gøre noget nyt og bedre i vores kirke.”\n“Jeg kunne godt tænke mig at min præst og frivillig koordinator deltog i konferencen. Jeg kunne se og høre at der også var relevante emner for dem, og det håber jeg fortsætter, for jeg har nævnt mit ønske om at få dem med næste gang”.\nKategori: Dansk kirkeliv, ELN, Menighedsnetværket


Outfit Hyndebokse & hynder - Køb Hyndebokse & hynder fra Outfit billigt - Lomax A/S\nHyndebokse & hynder fra Outfit\nLæs mere om Hyndebokse & hynder\nHyndeboks, B148 x D72 x H60 cm, Antracit\nRummelige hyndeboks i rattan look\nSædehynde i grå til havestol 48X48X5CM\nBertram hynde t/solvogn 203x60x5 cm, sort\nFlot hynde til solvognen i vandafvisende UV stof\nstyk a 616,25 kr. inkl. moms\nOpbevar dine hynder i en hyndeboks\nHynder er en ofte nødvendige, hvis du vil sidde komfortabelt i dine havestole, mens hyndebokse er ideelle til at opbevare dine hynder i, så de ikke bliver beskidte eller får fugt. Vi har forskellige størrelser af hyndebokse, som uden problemer kan indeholde en masse hynder. Vores hyndebokse fås i forskellige størrelser, så du kan vælge en hyndeboks der passer til dit behov. I mange hyndebokse er der monteret en liftpumpe, som både gør det nemt at åbne hyndeboksen, og at holde lågen mens du tager dine hynder op eller lægger dem. Bemærk dog, at hyndebokse som oftest ikke er 100 % vandtætte, hvorfor den bør stå overdækket.


Flow kursus | 4D A/S i København | Stort udbud af kurser\nVelkommen til Danmarks største udbud af kurser i Flow og Office 365. Når du booker dit Flow kursus hos os, får du adgang til vores unikke kursuskoncept.\nMed Microsoft Flow kan du i sandhed ”Work Smarter Not Harder”. Her kan du automatisere arbejdsgange mellem dine programmer, apps og tjenester. Du kan synkronisere filer, få beskeder, indsamle data og meget mere. Flow tilbyder automatisering af arbejdsgange og forretnings processer på Microsoft Power Platformen (PowerApps, Power BI og Flow) og de tjeneste som Dynamics 365 og Office 365 bygger på den platform.\nVi er specialister i Office kurser og kan tilbyde dig gennemarbejdede og funktionelle Flow kurser, der passer til dit niveau og dine behov og ambitioner. Vores mål er at sikre dig det højeste udbytte af dit Flow kursus.\nEt Flow kursus hos 4D A/S er ikke bare et kursus. Det er en læringsoplevelse, der er pakket ind i en række services, der er designet med henblik på at du får det maksimale ud af dit Flow kursus.\nFind dit Flow kursus her og book en plads - allerede i dag.\nOvenstående kurser i Flow er åbne, skemalagte Flow kurser. De har et fastlagt indhold som er beskrevet, i detaljer, inde på det enkelte Flow kursus.\nAt kurserne er åbne, betyder at alle kan tilmelde sig, så længe der er ledige pladser. En deltagelse på de åbne Flow kurser er derfor den perfekte løsning til det individuelle kompetenceløft i Flow.\nFor at imødekomme den koordinerede træningsindsats i jeres virksomhed kan vi tilbyde Flow kurser afholdt som virksomhedskurser - hvor vi tager udgangspunkt i indhold fra vores standard Flow kurser og tilretter det efter jeres behov og ønsker.\nTil de virksomheder, der ønsker stor gruppedynamik i undervisningen, kan vi tilbyde Flow workshop kurser, som både er kursus og konsulentassistance på én og samme tid.\nDer er god grund til at vælge 4D A/S til at afholde jeres næste virksomhedskursus i Flow. Vi kan nemlig - med udgangspunkt i vores standard Flow kurser - sammensætte indholdet, så kurset bliver lige præcis dét Flow kursus, som I har brug. Vi kan også kombinere indhold fra flere forskellige kurser - for at imødekomme jeres behov.\nVi kan afholde jeres Flow firmakurser i vores lokaler i centrum af København, men vi kommer lige så gerne ud og afholder Flow kurserne i jeres lokaler. I forbindelse med afholdelsen af et firmakursus i Flow kan vi tilbyde en række relevante ydelser, der kan styrke læringen yderligere.\nEn workshop er både et kursus og løsning af jeres arbejdsopgaver - på en og samme tid. Forløb, indhold og varighed aftales mellem jer og en af vores erfarne Flow konsulenter.\nEt Flow workshop kursus vil typisk tage udgangspunkt i jeres data, og vi vil arbejde med konkrete opgaver fra jeres dagligdag. Indholdet i et Flow workshop kursus afspejler derfor jeres virksomheds helt specifikke behov.\nEn Flow workshop er en stærk og effektiv måde at samle et team eller en afdeling omkring en fælles opgave - fx i forbindelse med indføring af ny teknologi eller nye arbejdsmetoder i jeres virksomhed.


venstremand.com For Kvinder Sorgenfrivang 2\nSorgenfrivang II | DOMUS arkitekter En halv milliard kroner koster det at totalrenovere de boliger i 60 år gamle højhuse. Beboerne og administrator ønskede fra start en bæredygtig tilgang til sagen. Og dermed ikke nøjes med den sædvandlige sorgenfrivang tilgang. De tre huse forskyder sig let på den smalle grund langs S-banen og har en af Nordsjællands mest spektakulære udsigter over Lyngby og Bagsværd sø og det grønne Virum. Det bevaringsværdige byggeri er opført som betonkonstruktion og er karakteriseret ved de tydelige betonprofiler der indrammer øst- og vestfacaden. Mellem rammerne skyder de markante altaner sig frem og skaber det genkendelige facademotiv. Dette "rammeværk" er rygraden i husenes stærke facademotiv, men samtidig kilde til et stort varmetab.\nSORGENFRIVANG 2 Sorgenfrivang II\nSorgenfrivang 2 Sorgenfrivang 2 Lyngby Almennyttige Boligselskab c/o DAB\nDet er ikke alle vores kunder, der har adgang til at kunne overføre penge til sit vaskekort online. Hvis du ikke kan finde dit vaskeri herunder er det fordi du ikke har sorgenfrivang for at booke en vasketid online, overføre penge til dit vaskekort eller rediger dine oplysninger. Kontakt din vaskeriejer for nærmere info. Nannasgården Nygade 45 Nyholms Alle Nøddegården. Paradisvænget Parmagade 60 Poppelstykket. På TRUST er de for tiden i gang med at udvikle og opføre den nye Damhusengens Skole i Vanløse med syv spor og plads til elever. Ambitionen hos Københavns Kommune og Trust-partnerskabet har været at skabe en moderne skole, som kan blive et samlingspunkt i lokalområdet og binde by og skole sammen. Projekter. Du møder NCC hver dag. Direkte og indirekte. Det sker i kraft af vores mange projekter inden for boliger, erhverv, butikker og industri. Log ind på dit vaskeri. Klik på dit vaskeri herunder for at logge ind. OBS: Det er ikke alle vores kunder, der har adgang til at kunne overføre penge til sit vaskekort online. Sagen omfatter udarbejdelse og gennemførelse af en bæredygtig helhedsplan for renovering af Sorgenfrivang II. Bebyggelsen består af 3 boligblokke i etager og indeholder foruden boliger, en integreret daginstitution og fællesarealer placeret i beredskabsforbundet mellembygninger. Sagen angribes med en bæredygtig helhedstanke, der fokuserer på både sociale, miljømæssige sorgenfrivang økonomiske forhold i alle beslutninger. Der er et udvidet fokus på de bæredygtige løsninger.\nEnergi, indeklima, dagslys og bevaringsværdighed er nøgleord i denne omfattende renoveringssag. De tre huse forskyder sig let på den smalle grund langs S-banen og har en af Nordsjællands mest spektakulære udsigter over Lyngby og Bagsværd sø og det grønne Virum. Det bevaringsværdige byggeri er opført som betonkonstruktion og er karakteriseret ved de tydelige betonprofiler der indrammer øst- og vestfacaden. De første beboere er nu flyttet tilbage til deres boliger efter at være genhuset i et år. Køkkener, vinduer og facader. Alt er blevet udskiftet, som en del af den gennemgribende renovering hjem undergår i det almennyttige boligbyggeri i Sorgenfri, nord for København. Innovative løsninger bag energibesparelse Når projektet kan kulhydratstofskiftet en energibesparelse på op til sorgenfrivang procent skyldes det især udskiftningen af de facadeelementer på de tre 14 etagers højhuse og den mellemliggende lave bygning, som projektet består af.\nDe tre højhuse er på 14 etager med en fantastik udsigt over området. Lyngby Sø og andre naturskønne områder ligger tæt på. Der er ikke langt til Sorgenfri. Ejendomskontoret Sorgenfrivang I & I I. Grønnevej St Tv Virum Tlf: 45 85 23 66 sorgenfrivang2@venstremand.com · Ring op. Pers. henv. mandag - fredag 8. Sorgenfrivang II ligger i Sorgenfri, tæt ved skole, indkøbscenter og S-tog og på grønne områder, herunder Furesøen. Sorgenfrivang II består at tre højhuse på 14 . Weilbachs kunstnerleksikon T Index KRAKS BLAA BOG DANSK BIOGRAFISK HÅNDLEKSIKON Weilbach Weilbach\nSorgenfrivang II – udbud af bæredygtig helhedsplan (Rettet) (Resultat) sorgenfrivang 2\nHøjhusene Sorgenfrivang II er opført i slutningen af 50'erne og repræsenterer et væsentligt “landmark” i området. De tre huse forskyder sig let på den smalle. Tildeling af guldmedalje som Danmarks første DGNB-certificerede renovering. DOMUS gennemfører Danmarks største renovering af de tre karakteristiske. Velkommen til Sorgenfrivang II. Sorgenfrivang II ligger i Sorgenfri, tæt ved skole, indkøbscenter og S-tog og på grønne områder, herunder Furesøen. Sorgenfrivang II består at tre højhuse på 14 etager.\nEnergi, indeklima, dagslys og bevaringsværdighed er nøgleord i denne omfattende renoveringssag. De tre huse forskyder sig let på den smalle grund langs S-banen og har en af Nordsjællands mest spektakulære udsigter over Lyngby og Bagsværd sø og det grønne Virum. Det bevaringsværdige byggeri er opført som betonkonstruktion og er karakteriseret ved de tydelige betonprofiler der indrammer øst- og vestfacaden. Mellem sorgenfrivang skyder de markante altaner sig frem og skaber det genkendelige facademotiv. Tegnestuens hovedgreb genskaber det karakteristiske motiv, men sorgenfrivang en udgave hvor alle kuldebroer er eliminerede.\nThe Truth About Green Tea for Weight Loss. It s hailed as a fat burner and a cure for conditions like cancer and heart disease. Does it work, and is it safe. Green tea has gained tremendous popularity as an all-around health sorgenfrivang, touted to burn fat and prevent an array of illnesses, including cancer and heart disease.\nmaj I Sorgenfrivang II kan de første beboere nu flytte hjem til deres bolig, hvor de vil opleve, at indeklimaet er meget mere behageligt, hvor. Sorgenfrivang II er en almen boligafdeling under Lyngby Almenyttige Boligselskab. Bebyggelsen har boliger, fordelt på 3 boligblokke. De tre boligblokke er. Sagen omfatter udarbejdelse og gennemførelse af en bæredygtig helhedsplan for renovering af Sorgenfrivang II. Bebyggelsen består af 3 boligblokke i.\nSorgenfrivang 2 ree park\nEjendomskontor/driftcenter sorgenfrivang 2\nThiele, Hans Anton, Maler. Hovedfarve ofte rødligbrun eller blaalig. Kom som sorgenfrivang til Danmark; om Arten af hans Uddannelse vides intet.\nWeilbach til håndholdt computer eller mobiltelefon. Kraks Blå Bog Taddei, Agostino , c. Gift med Francisca, f.\nmaj I Sorgenfrivang II kan de første beboere nu flytte hjem til deres bolig, hvor de vil opleve, at indeklimaet er meget mere behageligt, hvor. Tildeling af guldmedalje som Danmarks første DGNB-certificerede renovering. DOMUS gennemfører Danmarks største renovering af de tre karakteristiske.\nBebyggelsen er almene boliger. Læs mere om projektet DGNB certificering her. SK25 boliger for voksne autister Projektet består af nybyggeri af 25 boliger for voksne med Det er de arealer, Sorgenfrivang I og II, og i øvrigt indkøbscenteret torvet ligger på i dag.\nSorgenfrivang 2 Vejservice Afvanding af veje Rabatfræsning, -afhøvling og kantudlægning Grusveje, skovveje og stier Miljørigtig jordhåndtering ved rabatafhøvling. Til sidst blev projektet vurderet ift. Det bevaringsværdige byggeri er opført som betonkonstruktion og er karakteriseret ved de tydelige betonprofiler der indrammer øst- og vestfacaden.\nDe første beboere flytter ind i Sorgenfrivang II Når du er logget ind på dit vaskeri\nLog ind på dit vaskeri. Klik på dit vaskeri herunder for at logge ind. OBS: Det er ikke alle vores kunder, der har adgang til at kunne overføre penge til sit vaskekort online. Weilbachs kunstnerleksikon T Index KRAKS BLAA BOG DANSK BIOGRAFISK HÅNDLEKSIKON Weilbach Weilbach\nPenis inde i vagina følelse\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Sorgenfrivang 2 venstremand.com


Barrierer for Søger Hjælp\nSigns & Symptomer på lavt selvværd\nBehandlinger for Passiv aggressiv adfærd\nHvilken afgørelse træet for en psykisk lidelse\nPsykologer i 1970'erne\nBarrierer for Søger Hjælp\nMennesker med en eller anden form for psykisk sygdom behøver ikke at gå ubehandlet . Mental sundhed er hjælp til rådighed for dem i både den offentlige og den private sektor for sundhedsydelser . For mange , de ikke ved, hvor at begynde at lede efter den hjælp, de har brug for, heller ikke de har adgang til de disponible ressourcer . Med den rette information kan du finde behandlingstilbud til at erobre din form for psykisk sygdom. Stigma\nNogle mennesker, der kæmper med psykisk sygdom er bange for at få hjælp, fordi de er bange for den stigmatisering forbundet med psykisk sygdom. Selvom psykisk sygdom er en populær medicinsk problem , at samfundet accepterer og omfavner mange individer frygter, at de vil blive mærket med nogle af de Stigmatiserede titler , såsom "skøre ", eller at andre konsekvenser vil følge , såsom at være udstødt fra et samfund eller gjort nar af i skolen. Denne frygt fungerer som en internaliseret barriere for at søge behandling .\nNogle kulturer tror ikke på psykisk sygdom eller søger mental sundhed behandling . Selv om en person kunne brug for hjælp, kan familiemedlemmer eller andre i det kulturelle fællesskab står i hans måde at modtage det. En del af dette kan være bundet til familiens religion. Snarere end at tage den medicinske rute , nogle kulturer tror, at bøn og tilbedelse er løsningen for psykiske lidelser.\nManglende ressourcer tjene som en barriere for personer, der har brug for mental sundhed behandling . Behandlingsmuligheder er der, men folk, der er bekendt med den mentale sundhed industrien kan have nogen idé hvor man skal begynde , eller hvilke typer af tjenester til at bede om . Uden bevidsthed ressource, f.eks lokalsamfundet reklamer og oplysende messer , bliver det nemt for folk at føle sig fortabt og opgive deres forsøg på at søge behandling .\nMange mennesker ikke ved, at deres forsikring betaler for mental sundhed behandling , eller at de kan modtage visse mentale sundhedstjenester gratis eller under de føderale Medicaid, Medicare eller VA -programmer. Frygten for at skulle betale ud af lommen for dyre behandling og medicin er en fælles barriere faktor .\nNår en person bor , kan være en barriere for at søge mental sundhed hjælp. Landdistrikterne har ikke så mange mental sundhedspleje muligheder som store byer. Tjenesterne kan være begrænset eller ikke-eksisterende , og tanken om at skulle rejse for at modtage hjælp er en afskrækkende virkning. Men med præsident Obamas stimulus plan for at øge antallet af bredbånd sundheds-it -forbindelser i landdistrikterne dele af Amerika , brug af telemedicin, eller tele - psykiatri , kan anvendes med modtagere af mentale sundhedstjenester , der bor i et fjerntliggende sted , så de kan modtage ydelser ud af deres hjem eller kontorer.\nSådan forhindres Aspergillosis\nTyper af fordøjelsesproblemer\nHvordan til at acceptere den tragiske død af et barn\nVizio HDMI-kabel Specifikationer\nHvad er bivirkninger af perioder


COP-26 – skovrydning og methan – Sektorkobling\nCOP-26 – skovrydning og methan\nPosted bystenmelson 3. november 2021 Posted inIkke kategoriseretTags:Methan\nKlimatopmødet COP-26 i Glasgow er i fuld gang. Præsidenterne fra Kina, Rusland, Australien og Brasilien brillierer ved deres fravær, selv om – eller måske netop fordi – de er blandt Verdens største udledere af drivhusgasser. Der tales meget og loves meget i Glasgow i disse dage. Talerne er som noget nyt enige om, at klimakrisen er menneskeskabt, og den generelle stemning er, at det stadig er muligt at holde temperaturstigningerne under 1,5 grader, Paris-aftalens mål. De kommende dage må vise, om man er i stand til at anvise en konkret vej til dette mål. Snak og løfter alene gør det ikke.\nSom noget af det første er der lavet to delaftaler, om skovrydning og om methan-udslip.\n105 lande, heriblandt Danmark, havde allerede inden COP-26 startede underskrevet en aftale om at standse skovtabet i 2030. Da skovrydningerne generelt sker for at give plads til dyrkning af palmeolie og soyabønner, indeholder aftalen en klausul om at reducere efterspørgslen efter disse to produkter. Danmark er storimportør af soya, som vi fodrer vores helt urimeligt store bestand af husdyr med. Historien melder ikke noget om, hvor vi så skal få foder til husdyrene fra, eller om vi vil reducere husdyrholdet i takt med, at importen af soya reduceres.\nBrasilien, Congo og Indonesien er med i skovaftalen. Det er de tre lande, der har fældet de største skovarealer. Med det tempo skovrydningen har i disse lande, er det skræmmende at tænke på, hvor meget regnskov, der vil gå tabt i resten af dette årti, inden løftet om netto nul yderligere skovrydning skal være opnået. Brasilien har under præsident Bolsonaro accelereret skovrydningen og må frygtes at blive ved med dette, i det mindste indtil præsidentvalget næste år. Brasilien har tidligere lovet at stoppe skovrydningen, men de sidste 5 år er det gået helt galt. Da skovaftalen er en frivillig ordning, er der plads til en betydelig skepsis med hensyn til, om der kommer andet end fine ord og hensigter ud af den. Man kan kun beklage, at skovrydningen ikke stoppes straks eller om ét eller to år.\nDen anden delaftale handler om at begrænse udslippet af methan. Methan er en ca 80 gange stærkere drivhusgas end CO2, så her batter reduktioner virkelig noget. Ifølge aftalen stammer udslippet af methan fra olie- og gasproduktion, fra lossepladser og fra risdyrkning. Det springer i øjnene, at methanudslip fra husdyrhold ikke er nævnt. Herhjemme stammer 80% af landbrugets klimapåvirkning fra husdyrhold, og methan fra dyrenes fordøjelsessystem og håndteringen af gylle udgør en meget stor del heraf. Når det ikke skal regnes med, er det en billig omgang for Danmark at være med i denne aftale. Vores olie- og gasproduktion er allerede under afvikling, og vores lossepladser er stærkt kontrollerede, så det er nærmest en gratis omgang for Danmark at være med hér. At være med bidrager til billedet af Danmark som et progressivt land, der er villigt til at indgå i internationale klimaaftaler, men det er som sagt én af de billige omgange.\nVi kan jo nok holde optimismen oppe en uges tid endnu, så længe de snakker i Glasgow. Der kan stadig nå at komme mange gode aftaler og forpligtelser ud af mødet. Om der også er basis for optimisme efter mødet, må tiden vise.\nBrintsamfundet kommer – Rapport fra UNECE november 2021


Emne: At hjælpe hinanden\n19-02-06, 16:55 #1\nDen Lune Gæst\nJeg vil gerne foreslå, at os/jer der endnu ikke er så "ældre" søger kontakt med dem, der er "mere" ældre, og enlige.\nBesøg hinanden, og lav evt. en madklub, hvor I med mellemrum spiser sammen. Bare en 4-5 stykker.\nMan kan jo slippe en slant til varekøbene, så en enkelt ikke får alt bøvlet med både madlavning og udgift til indkøb.\nOg de "mere ældre" kan så nyde en gang lækker mad, som de ikke selv magter at købe ind til eller bakse med (enten kan der ikke købes ind til én, eller der vil være mad til 14 dage, og man har ikke fryseplads til det hele).\nSå får man en sludre-sammen aften med mellemrum, og man får stablet et kontakt-netværk på benene, hvor dem der kan, kan hjælpe de andre med det, de ikke kan.\nBare et forslag, der kan hjælpe dem, der har ondt i livet, til lidt mere sol i tilværelsen.\n20-02-06, 09:31 #2\nIdeen er vel god nok, men jeg personligt tror ikke det er så enkelt at opsøge de ældre der er ensomme...\n1. Her i KBH, kender man jo dårlig nok sin nabo, og ved ikke hvem der er ensom eller ej...\n2. Skulle jeg finde på at ringe på hos en ældre, jeg tror er ensom, ja så kan det jo godt være at jeg får smækket døren i hovedet inden jeg er fremkommet med dette forslag fordi, mange ældre er angste og bange for at tale eller lukke fremmede ind i deres lejlighed, da det jo tit er sket at mennesker har udgivet sig for hjemmehjælpere og andet, med det formål at bestjæle de ældre...\nSom enkelt person, ville jeg foretrække at være besøgsven under en organsation,\neller gå til lejer,ejer foreningen i min ejendom, og kollektivt forsøge at gøre noget for de ensomme i ejendommen, f.eks. lave fælles madklub for de ældre...\nSå er der en anden ting, alle unge som ældre er bange for at stå frem og indrømme denne ensomhed, det betragtes som en skam - selvom det er et samfunds problem i mine øje, og ikke bare et problem for det enkelte menneske...\nBare nogle tanker herfra...


Havplastlinje fra Blokhus til Løkken sætter fokus | Ligeher.nu Hjørring\nFrivillige og forbipasserende bygger Havplastlinjen mellem Blokhus og Løkken. Foto: Kirsten Olsen Kirsten Olsen\nSigne Simonsen var på Christiansborg for at modtage Verdensmålsprisen som blev overrakt af folketingsmedlem(V)Kristian Jensen. Privatfoto Privatfoto\nI mål med NR 14 i Løkken. Verdensmål nr 14 handler om Livet i havet og er et af 17 verdensmål, som indgår i udviklingsdagsordenen for bæredygtig udvikling frem mod 2030. Det er Signe Simonsen til højre. Foto: Kirsten Olsen Kirsten Olsen\n- Tusinde tak til alle jer skønne og dejlige havelskende mennesker, som har bidraget til at gøre Havplastlinjen 2020 til en realitet, skriver projektleder Signe Simonsen på facebooksiden Race for Oceans.\nHun spurgte for en uge siden: Kan man bygge 16 km Havplastlinje over 7 dage på stranden fra Blokhus til Løkken?\nOg ja, det kunne man – desværre . Med hjælp fra masser af feriegæster, som var på strandtur, blev der samlet i alt 626 kg. havplast på strækningen. Rigeligt til at lave en plastlinje mellem Blokhus og Løkken.\n- I september modtog Race for Oceans Verdensmålsprisen 2020 for vores fokus på Verdensmål 14 - Livet i Havet.\n- Grundet Covid-19 har vi ikke kunne fejre det med alle som hjalp os til at vinde prisen, så derfor blev Havplastlinjen 2020 en realitet. Og sikke en fejring. Vi lykkedes lige præcis med det, vi ville, nemlig at sige TAK for jeres støtte, og samtidig også sætte endnu mere fokus på den stigende plastikforurening i havene omkring os, fortæller Signe Simonsen.\n- Der bliver desværre fundet rigtig meget havplast på vores strandrensninger, særligt af den mindre kaliber.\n- Mange danskere og turister valfarter til denne unikke kyststrækning med brede strande og dynamiske kystbyer, og Race for Oceans vil gerne inspirere og motivere alle til aktivt at handle på det, de ser langs stranden, slutter Signe Simonsen, som også retter en tak til lokale ildsjæle og samarbejdspartnere som har hjulpet.


Kropslige og kreative udviklingsprocesser der virker. Få det sjovere og vær mere fri og meget mere dig selv. 60 minutter 1000-, 5 x 60 minutter 4000-, Spar 1000-, 10 x 60 minutter 7000-, Spar 3000-, -\nHome » Produkter » Kropslige og kreative udviklingsprocesser der virker. Få det sjovere og vær mere fri og meget mere dig selv. 60 minutter 1000-, 5 x 60 minutter 4000-, Spar 1000-, 10 x 60 minutter 7000-, Spar 3000-,\nKategorier: Privatundervisning, Salsa for alle\n1:1 private & faglige udviklingsforløb i Havana på Amager, Amagerbrogade 30. 4 tv.\nPå en skala fra 1-10, hvordan synes du så at det går ?\nHvor 1 = SHIT! Det skal jeg dælme havde ændre? HJÆLP?!\nOg 10 = YES! Det skal bare fortsætte med at gå så godt! HJÆLP mig med det?!\nMed dit privatliv: din-mig-tid. tid til dit/dine børn, tid til familien, dine venner.\nMed din vækst, din trivsel, din personlig udvikling. Dine interesser, hobby og oplevelser der gør dig glad.\nDit kærlighedsliv, sex, parforhold, venner og familie.\nDin selvomsorg, din søvn, din kost, din motion. Din nydelse, livsglæde. Og meningen med dit liv.\nDit arbejde, din økonomi, din karriere, dine erhvervsmæssige muligheder. Dine mål og din faglig udvikling.\nDyrker du og afsætter du tid til dine faglige, personlige og private netværk?.\nDet er første gang i lang tid at jeg har følt sådan en ro. Mine tanker larmer ikke mere og jeg ved hvad jeg skal gøre og kan næsten ikke vente med at komme i gang. Det er også første gang i lang tid at jeg har følt mig så let og glad. Det er som om at musten eftet mursten af bekymring, stess og uro, er flyttet væk fra mine skuldre og jeg kan trække mit vejr frit og sige PYT og mene det. – sagde hun og tog afklaret til den samtale med sin chef som hun havde frygtede.\nJeg har 30 år erfaring med at arbejde med sanselige, kropslige, oplevelsesorienteret og kreative udviklingsprocesser. Både da jeg var leder af en teaterskole. Og nu i mit virke i Havana på Amager og Salsa Vida, Det er også det jeg kommer med i min bagage når jeg bliver hyret til at lave lederuddannelser og personale udvikling og teambuilding. Og så er jeg forfatter til bogen “En kvindes guide til at Nyde livet”.\n60 minutter 1000-, Book din tid ved at sende en mail til ketti@salsavida.dk og betal med MobilePay på 25751485.\n5 x 60 minutter 4000-, Spar 1000-, Book din første tid ved at sende en mail til ketti@salsavida.dk og overfør inden første gang til Reg: 3103 kontonr: 3103277183.\n10 x 60 minutter 7000-, Spar 3000-, Book din første tid ved at sende en mail til ketti@salsavida.dk og betal på dette link inden første gang.\nJeg får sådan lyst til at sige, at jeg er en slags kropshvisker… Jeg træner og underviser folk i at blive den bedste udgave af sig selv. Jeg hjælper det frem, du får mest succes med på den lange bane. Og du går herfra klædt i dine stærkeste kropslige, sociale og faglige kompetencer. Igennem mit årelange arbejde som skuespiller, underviser, leder – og som mig – har jeg nemlig udviklet og finpudset et særligt blik for kroppen, hvad den udtrykker og hvad den gemmer på. Her hos mig bliver du forløst, fordi jeg hjælper dig til at slippe noget fortid, så det bliver til noget, du kan have med at gøre her og nu og bruge i din fremtid. Jeg lytter til dig, jeg ser dig. Jeg bliver en dåseåbner og fødselshjælper på det, der i dig, det som du ikke helt selv har set, erkendt eller tør se på. Lige netop det hjælper jeg dig med at se. Og her efter at turde stå ved.\nHavana på Amager, Amagerbrogade 30. 4, tv.\nLedige tider resten af 2018.\nFredag den 14.12.18 fra 16-18\nMandag den 17.12.18 fra 14-20\nOnsdag den 19.12.18 fra 15-20\nTorsdag den 20.12.18 fra 15-20\nFredag den 21.12.18 fra 15-19\nLørdag den 29.12.18 fra 15-18.


Nyhedsbrev vedr. udskudte betalingsfrister\nUnder COVID-19 har staten gjort flere tiltag, der har haft til formål at holde hånden under virksomhederne. Dette har både været i form af udskydelse af frister for betaling af A-skat og arbejdsmarkedsbidrag samt moms. Derudover har der også været mulighed for at optage lån på baggrund af indberettet A-skat og arbejdsmarkedsbidrag, samt angivet moms.\nUdskudt frist for betaling af A-skat og arbejdsmarkedsbidrag\nFrist for betaling af A-skat og arbejdsmarkedsbidrag afhænger af, om det vedrører små og mellemstore virksomheder, eller store virksomheder.\nFor små og mellemstore virksomheder:\nOprindelig betalingsfrist: \n10. maj 2021\n27. september 2021\n10. juni 2021\nFor store virksomheder\n30. juni 2021\nUdskudt frist for betaling af moms\nFrist for betaling af moms afhænger af, om moms afregnes halvårligt eller kvartårligt.\nNy udskudt indberetnings- og betalingsfrist: \n1. oktober - 31. december 2021\nNy udskudt indberetnings- og betalingsfrist:\n1. marts 2022\n1. marts 2022\nDer kan melde sig flere spørgsmål i forbindelse med betaling af A-skat og arbejdsmarkedsbidrag samt moms. Har virksomheden også optaget et eller flere af de lån fra staten, der har været mulige under COVID-19, skal tilbagebetalingsfrister og muligheder for en afdragsordning også holdes for øje.\nHos Leoni Advokater har vi dybdegående kendskab til reglerne og mulighederne på området. Kontakt derfor en af vores advokater i insolvensafdelingen for en uforpligtende samtale om, hvordan du og din virksomhed kommer bedst muligt igennem processen med betaling, samt tilbagebetaling af optagne lån.\nHANS PETER STORVANG


10 tips til at hjælpe et indlagt barn - sundhed - 2022\nVigtigste - sundhed - 10 tips til at hjælpe et indlagt barn\n10 tips til at hjælpe et indlagt barn\ntil hjælpe et indlagt barn Det er vigtigt at skabe et miljø, hvor barnet føler sig velkommen, så han kan udtrykke sig og overvinde frygten for, at den situation han oplever udgør. Derfor har personale med ansvar for omsorg for indlagte børn en dobbelt opgave: at fysisk helbrede patienten og sikre, at deres ophold på hospitalet er så tåleligt som muligt.\nGlem ikke, at du behandler børn, ikke voksne, og deres affektive behov er meget forskellige. Virkningen af sygdommen og indlæggelsen er et stærkt indtryk for indlagt barn, og kan betingelse deres efterfølgende følelsesmæssige udvikling.\nDerfor skal pædiatriske fagfolk, der skal arbejde med indlagt børn, træde i kraft for at reducere det traume, der kan medføre barnets sygdom, da det psykologisk også påvirker familien.\n10 tips til at huske på det indlagte barn\n1. Tal med barnet om hans sygdom og afklarer hans tvivl og frygt. Det vil fjerne enhver bekymring med hvad der kan ske for dig på hospitalet, og det vil forlade dig mere tilpas. Hvis barnet føler sig trygt, vil han tilpasse sig bedre til enhver situation.\n2. Tillader dig at udtrykke din frygt og frygt. Selv om du er på et hospital, tillader distraktionen gennem leg at børn udtrykker deres frygt og frygt. Foreslå ham at lave tegninger, hjælpe ham med at kende det medicinske materiale (sprøjter, stetoskop osv.) Og tale med ham om hans opsving.\n3. Hjælper barnet til at helbrede, altid deltage i lægehjælp. Du kan ændre et bandage, tage en tur med ham gennem korridorerne, hjælpe ham med rehabiliteringsøvelser mv.\n4. Bring ham nogle bøger eller blade og læs historier til ham. Brætspil er også fantastisk til at glemme rutinen.\n5. Hvis lægerne tillader det, inviter nogle venner af barnet kom og besøg ham på hospitalet.\n6. Hvis opholdet på hospitalet er langt, opmuntrer han med en overraskelsesgave, især på de dage, hvor du opdager, at han er mere modløs.\n7. Det er vigtigt, at barnet ikke føler sig alene eller isoleret. Familien er en vigtig faktor i dit opsving. Det er bekvemt at fremme barnets kommunikation med de andre familiemedlemmer gennem besøg, breve, telefon osv.\n8. Opret en daglig tidsplan for alle aktiviteter hvem bliver nødt til at udvikle barnet på hospitalet. På denne måde vil du følge reglerne lettere og sikkert. Eksempel: Morgenmadstid, analytisk, frokost, spil, læsning, sove osv.\n9. Har meget tålmodighed og tolerance med barnet. Glem ikke at han lever en anden situation, og det vil sikkert påvirke hans karakter og adfærd.\n10. Motiver for dit hurtige opsving. Tal om hvad du vil gøre, når du går uden at skabe angst over forventningerne.\nVideo: Børn På Bistand Mor På Kontanthjælp!\nCC AA med specifik lov registrerer et lavere forbrug af alkohol blandt unge og unge.


Eventyr for bogelskere | KøgeBibliotekerne\nHer kan drømmen om at blive fanget ind i en bog, snakke med hovedpersonerne og deltage i handlingen, blive opfyldt.\nDebutanten Anna James har skrevet den fortryllende fortælling om Tilly Pages, der bor med sine bedsteforældre i London.\nBedsteforældrenes boghandel er scenen for historien og det er ikke en hvilken som helst boghandel.\nTilly opdager nemlig, at hendes yndlingsfigurer bliver virkelige og hun kan snakke med dem og følge dem ind i deres bog.\nSammen med sin ven Oskar tager hun på eventyr i flere bøger og det er lige ved at gå galt for dem, da de lidt for kække går på opdagelse i sørøverromanen Skatteøen.\nDet helt store eventyr, om hvordan alle de mystiske hændelser hænger sammen, oplever og løser de sammen og de to venner opbygger et solidt venskab og sammenhold.\nBogen er meget engelsk ”på den gode måde” og er starten på en trilogi for børn 8-12 år. Bind to udkommer på dansk senere i 2021, men kan allerede nu læses på engelsk på Ereolen Global.\nI listen finder du flere børnebøger af engelske forfattere.\nSom noget nyt kan du på KøgeBibliotekerne låne et museumskort og komme gratis på Nationalmuseet sammen med dine børn.


Kommunikationsforum | En af animationsfilmens mestre, Emma Coats, tidligere manuskriptforfatter hos Pixar, tweetede sidste år en række brudstykker af dramaturgisk visdom om, hvad der skaber en god animationsfilm. Dem kan vi som designere lade os inspirere af i skabelsen af brugercentreret design - uanset om det er et website eller en opvaskemaskine, vi arbejder på. | | Julie Byskov Gade\n10 gode råd til brugercentrerede designprocesser med inspiration fra Pixar\nHvad kan vi lære af Pixar?\nUser Experience Rådgiver\nEn af animationsfilmens mestre, Emma Coats, tidligere manuskriptforfatter hos Pixar, tweetede sidste år en række brudstykker af dramaturgisk visdom om, hvad der skaber en god animationsfilm. Dem kan vi som designere lade os inspirere af i skabelsen af brugercentreret design - uanset om det er et website eller en opvaskemaskine, vi arbejder på.\nJeg har udvalgt 10 råd og kommer her med mit bud på, hvordan vi kan bruge dem i skabelsen af produkter og serviceydelser, som brugerne vil elske, ligeså meget som vi elsker Pixars film.\nEmma Coats' historiefortælling kan bruges til mere end skabelsen af animationsfilm. Foto: Pixar.com\n1. Hvad er essensen af din historie? Den mest økonomiske fortælling om den? Hvis du ved det, kan du bygge videre derfra.\nEn god øvelse, vi bruger i starten af en designproces, hedder ’Design the Box’. Den går ud på at tænke sit produkt som noget, der skal sælges i en æske med begrænset plads til at vise, hvad der sælges, nøgle-features og hvorfor det er bedre end andre produkter i samme kategori. Helt konkret tager vi en hvid æske og dekorerer den med de vigtigste budskaber. I design såvel som i film handler det om at finde ind til kernen!\n2. Husk på, hvad der er interessant for dig som publikum, ikke hvad det er sjovt at gøre som forfatter. Det kan være meget forskelligt.\nKan vi sætte os oprigtigt ind i brugernes situation og støtte op om deres mål, er vi godt på vej. Det lyder banalt, men det er svært i film såvel som i design. Det er let at blive grebet af sine egne gode ideer, men hvis ikke de er gode i forhold til brugerens mål, er det dårlige ideer, som skal smides ud.\nSom designer er udfordringen her ofte at formidle denne pointe videre til kunden for en given løsning. Et eksempel er en offentlig styrelse, som ønsker at fremhæve lovstof og generelle nyheder om styrelsen på deres website, mens borgeren bare ønsker at vide, om rosiner er farlige, eller hvad man gør af brugte batterier.\nEmma Coats opsummerer sine pointer om storytelling. Fra Gulltaggen 2014 (nordisk konference om digital marketing, kommunikation, innovation, lederskab og kreativitet).\n3. Simplificer. Fokuser. Kombiner karakterer. Spring omveje over. Du vil føle, at du mister værdifulde ting, men det sætter dig fri.\nHer tales ikke om den for kommunikationsfolk velkendte sætning ”kill your darlings”. Det handler ikke om at tage livet af én bestemt feature, du er blevet forelsket i, men snarere om at sortere ud i mængden af informationer for at lade brugeren koncentrere sig om det, der er vigtigt. I animationsfilm kunne det være at begrænse antallet af karakterer i historien til dem, der har afgørende betydning for historiens fremdrift. I design af fx en opvaskemaskine kunne det handle om at begrænse antallet af knapper til de absolut nødvendige.\nLæs om vigtigheden af, at vores designbegreb redefineres\nNår man sidder med en mængde indhold og funktioner, som alle har krævet mange tanker og måske også blod, sved og tårer at få igennem styregruppens og teknikerens godkendelse, så gør det forståeligt nok ondt at slette igen. Omvendt er det en dejlig fornemmelse, når man har taget beslutningen og oplever, at man har skåret produktet helt ind til benet.\n4. Hvad er din karakter god til, komfortabel med? Smid det stik modsatte efter dem. Udfordr dem. Hvordan agerer de?\nDet er rart at designe til et fastlagt brugerscenarie, men det er sundt at udfordre det og afprøve, hvad der sker, når ting ikke går efter planen. Selv hvis brugere var forudsigelige og rationelle (hvilket de bestemt ikke altid er), kan der stadig være kontekstuelle ting, der ødelægger det veldesignede brugerscenarie. Ved at afprøve ekstremer kan vi foregribe, at utilsigtede hændelser potentielt ødelægger brugeroplevelsen.\nFor eksempel hvis vi skulle designe en brugerrejse for en rejsebooking-app. Den normale bruger vil åbne appen, finde den ønskede rejse, indtaste sine præferencer, sine personlige data, betale og være færdig. Men vi er nødt til også at forestille os, hvad der sker, hvis brugeren skal booke til en gruppe på 75 personer. Hvad hvis han bliver afbrudt midt i sessionen og vil vende tilbage to timer senere? Eller hvad hvis han er blind og ikke kan se skærmen? Hvor rådet i forbindelse med animationsfilm går ud på at udfordre karakteren, går rådet til designere ud på at udfordre sig selv. Smid det stik modsatte end det, der ville være rart og nemt, efter dig selv som designer. Udfordr dig selv ved at designe til et ikke-komfortabelt brugerscenarie.\n5. Disseker de historier, du kan lide. Det, du kan lide i dem, er en del af dig; du skal lære at genkende det, før du kan bruge det.\nEt godt sted at starte i skabelsen af et nyt produkt eller en serviceydelse er at kigge på de eksisterende produkter, vi elsker. Hvorfor elsker vi dem, og hvordan kan vi bruge de skattede elementer i vores design? Et yndet sted at kigge er Apples produkter og deres signaturoplevelser, der i mange år har tilføjet lige lidt mere lækkerhed end så mange andre IT-producenter. Det kan være en rigtig god øvelse at prøve at sætte ord på, hvad det er, som gør oplevelsen lækker eller unik, for når det positive er blevet udtalt og konkretiseret, er det muligt at arbejde målrettet med disse følelser i ens eget design.\nKursus: Er I autentiske nok til Instagram?\n6. At få ideen ned på papir lader dig finde hoved og hale i den. Hvis den bliver i dit hoved, vil du aldrig komme til at dele den med nogen.\nEn god metode i idéfasen af brugercentreret design er at visualisere sine ideer. At tegne en hurtig skitse, der ekspliciterer de indledende tanker, giver teamet noget at tale ud fra og tjener således som et godt dialogværktøj. En anden metode, der fører os tilbage til Pixar, er "cartooning", hvor vi laver en hurtig tegneserie med produktideens hovedtræk og vigtigste scenarier. Disse er gode til at få brugere i tale. Arbejder man med børn, kan man med fordel få børnene til at lave tegneserien. Kort sagt: Ideerne skal ud af hovedet og ned på papir. Tegningernes detaljegrad og skønhed er umiddelbart ligegyldigt, det er processen med at konkretisere dine tanker og ideer, som er afgørende.\n7. Hvis du var din karakter i denne situation, hvordan ville du så have det? Ærlighed giver troværdighed til utrolige situationer.\nEn ofte anvendt metode i designverdenen er ”personas”. Det er en beskrivelse af forskellige fiktive brugere, deres karakteristika, deres adfærd, deres mål, deres ønsker og deres begrænsninger. De repræsenterer en brugergruppe og er baseret på data, men fremstilles som individuelle personer med navn, alder osv. Fx Hugo, fisker, 52 år og fra Esbjerg. De hjælper os til at se verden fra brugerens synsvinkel og til fx at tænke: ”Hvis jeg var i Hugos situation, hvordan ville jeg da have det?”\nLæs, hvorfor storytelling stadig virker\n8. Hvad er på spil? Giv os grund til at holde med karakteren. Hvad sker der, hvis de ikke lykkes? Gå imod oddsene.\nI animationsfilm handler det om at skabe dramatik ved at fremhæve, hvad der er på spil. Mister hovedpersonen sit liv, sin værdighed eller sin kærlighed, hvis han ikke lykkes med sit mål? I design er der også noget på spil for brugeren, omend oftest i mindre dramatisk målestok. Brugere vurderer hele tiden, hvad der er på spil for dem. Risikerer de at miste deres tid eller deres penge ved at bruge et produkt eller en serviceydelse?\n9. Intet arbejde er spildt. Hvis det ikke virker, giv da slip og kom videre - det vil komme tilbage og vise sig at være nyttigt senere.\nVi arbejder ofte med en ”ideer til fase 2-kasse”, hvori vi skriver ideer, der har gode elementer, men ikke er lige i skabet til den pågældende løsning. Det er rart at vide, at de gode idéer, der ikke er plads til, ikke bare forsvinder, når vi dropper dem i den aktuelle løsning. Desuden effektiviserer det arbejdet, da vi hurtigere kommer videre i stedet for at hænge fast i idéer, der ikke skal realiseres. Jeg vil dog indrømme, at det er sjældent, vi senere gennemgår ”ideer til fase 2-kassen”, men måske de alligevel har lagret sig i hovedet og kan anvendes i et senere projekt, hvor de passer bedre.\n10. Du skal identificere dig med din situation/karakter, du kan ikke bare skrive 'cool'. Hvad ville få dig til at handle på den måde?\nAt prøve at sætte sig i brugerens sted er en forudsætning for at skabe brugercentreret design, og ofte bliver det til et tankeeksperiment, da brugerresearch koster tid og penge. Men lige så ofte er det tiden og pengene værd, da det sætter os i stand til oprigtigt at forstå vores brugere og ikke bare følge en forestillet idé om, hvem de er, og hvordan de vil reagere i en bestemt situation. Dog er tankeeksperimentet bedre end ingenting, hvis der ikke er økonomi eller opbakning til at inddrage brugere.\nDet kan være svært på en travl dag at hæve sig op over detaljerne i sit aktuelle projekt. Her kommer Pixar os til hjælp, idet de har lavet en infografik med deres gode råd. Jeg har hængt den op på væggen i mit kontor og vil hermed opfordre andre ux’ere, designere og kommunikatører til at gøre det samme.


KVINDELANDSHOLDET, DR OG SEERTAL | BLOG | SOFABOLD\nMan valgte kun at købe rettighederne, i al hast, til semifinalen og en eventuel dansk finale. Med andre ord: Man har brugt licenspenge på at købe en enkelt semifinale-kamp, for at vise finalen, hvis Danmark kom med i en sådan.\nEfterfølgende, har man alligevel valgt at sende EM-finalen imellem Tyskland og Norge – og lad os håbe, at produceren har fundet muteknappen denne gang.\nDanmarks Radios kanal 1 (DR1) har traditionelt mange tv-seere på en uge. Dette er grundet, som tidligere beskrevet, at det er den eneste, der stadig kan ses vha. det gamle sendenet: alle, inkl. de befolkningsgrupper, der ikke betaler for Tv-boks, satellit og andet kan se kanalen.\nOg hvor vil jeg hen? Jo, det ved jeg nu godt selv – som så oftest – men pointerne ligger lige for. Og der er mange af dem!\nLæste man mit blogindlæg i sidste uge om Kvindelandsholdets succes og folkestemningen herom, samt mine tidligere indlæg fra februar 2013 om kvinde- vs. herrefodbold, kender man min holdning til det faktum, at næsten alle Tv-stationer vil sagtens sende herrefodbold, men ikke kampe med kvinder i. Jeg fatter det stadig ikke – og slet ikke efter de tal, jeg præsenterer nu.\nI løbet af torsdagens dansk-norske semifinale, var der i gennemsnit 668.000 danskere, der så kampen på DR1. Og det var blot i gennemsnit.\nSeertallene på selve kampen toppede i anden halvleg, hvor hele 731.000 danskere så med.\nSet på en anden måde: dette er seer-rekord for DR1, set over hele ugen. Altså, er kvindelandsholdets semifinale det mest sete Tv-program på Danmarks eneste rigtige landsdækkende Tv-kanal.\nHvad endnu sjovere er, at folk slukkede for Tv’et i pausen, da DR leverede de seneste nyheder fra verden omkring os. Kigger man på hele juli måneds seertal, er EM i kvindefoldbold det tredje mest sete program på hele DR.\nEM-semifinalen for kvinder overgik endda TV2s afsluttende Tour de France-studieudsendelse med over 60.000 seere – i gennemsnit!!!\nDerudover, oplyser DR, at i løbet af kampen kiggede over 1,2 millioner med på kvindernes præstationer i Sverige.\nVi er dog stadig langt fra EM-finalen for herrer: her kiggede godt 1,972 millioner med, da Italien og Spanien mødtes i 2012. I gennemsnit havde DR 888.000 seere, og TV2 873.000, set igennem hele slutrunden i 2012.\nKvindelandsholdets curling-agtige hype har været fantastisk, og den vil forhåbentligt skabe en noget større interesse i fremtiden. Som tidligere toppolitiker og fodboldfanatiker, Lykke Friis, svarede en Berlingske-journalist, da han spurgte om hvorfor vi skulle følge kvindelandsholdet:\n”Gå ind på DBUs hjemmeside og se et sammendrag fra kvartfinalen mod Frankrig. Hvis du ikke synes, det er fascinerende som sport, så er du uden for pædagogisk rækkevidde”.\nJeg kan kun være helt og aldeles enig.\nTak for oplevelsen, piger!


West Ham i byttehandel med Ajax?\nWest Ham-angriberen Sébastian Haller skulle angiveligt være meget tæt på et skifte til den hollandske hovedstadsklub Ajax Amsterdam, og dette sætter gang i rygterne om en hurtig erstatning i West Ham. Lassina Traoré skulle være angriberen West Ham vil hente ind som erstatning for Haller.\nDen franske West Ham-angriber Sébastian Haller skulle angiveligt være meget tæt på et skifte til den hollandske storklub Ajax. Ikke desto mindre skriver britiske Daily Express, at West Ham og Ajax er blevet enige om en transfersum på cirka 180 millioner danske kroner, og at den franske angriber i dag er fløjet til Amsterdam for at gennemføre lægeundersøgelsen. Aftalen skulle ifølge det britiske medie være kommet på plads i morges.\nWest Ham er allerede blevet kædet sammen med en mulig erstatning for Haller, og denne erstatning skal angiveligt findes hos køberen. Den blot 19-årige Ajax-angriber Lassina Traoré skulle ifølge den hollandske avis De Telegraaf være et muligt bud på en erstatning for Haller.\nLassina Traoré er en af de helt store talenter i den hollandske hovedstadsklub, og angriberen fra Burkina Faso har allerede optrådt 29 gange for den hollandske gigant. I de 29 kampe er den målfarlige angriber allerede noteret for 12 scoringer, samt ligeså mange oplæg.


Familieudflugt for en god sag - Folkebladet\n20. okt 2020, 12:15\nOtte-årige Tulle var med sine forælde ude at samle ind til Børns Vilkår. Hun synes, at det er vigtigt at hjælpe børn, som oplever svigt. Foto: Robert Hendel\nBRØNDBY. Søndag var indsamlere på gaden for at skrabe penge sammen til Børns Vilkår. Folkebladet fulgte en familie på en rute i Brøndbyøster\nPå Torvestien i Brøndbyøster bliver der ringet på dørene.\n– Goddag, vi kommer fra Børns Vilkår. Kunne du tænke dig at give et lille bidrag, lyder det, når dørene åbner.\nPernille Mortensen fra Brøndby samler ind med sin mand Brian og deres to døtre på seks og otte år. De fleste steder hiver beboerne penge frem. Kun få gange går de videre uden at have fået kontanter i indsamlingsbøssen eller en donation via mobiltelefonen.\nDe to forældre ser indsamlingen som en god mulighed for at lære pigerne, at ikke alle børn i Danmark har det lige nemt.\nSiden 1977 har Børns Vilkår arbejdet for børns ret til en tryg barndom og for at stoppe svigt af børn i Danmark. Børns Vilkår står blandt andet også bag BørneTelefonen, hvor tusindvis af børn hvert år ringer ind for at få rådgivning fra en frivillig voksen rådgiver med en professionel baggrund. Det er børn, der vokser op med misbrug, vold, overgreb og mobning.\n– Det er vigtigt, at børn har det godt. De skal ikke opleve svigt og ensomhed, fortæller Pernille Mortensen, der samler ind til Børns Vilkår på tredje år.\nPernille Mortensen og Brian Schou havde deres to døtre med, da der blev samlet ind til Børns Vilkår. Den yngste af pigerne var dog for genert til at være med på billedet. Foto: Robert Hendel\nFor Pernille Mortensen og manden er det vigtigt, at det er en sag, de kan identificere sig med.\n– Vi vil godt give nogle penge til andre, så de får et bedre liv. Det synes vi, at alle børn fortjener, siger hun.\nParret har gjort indsamlingerne til en familieudflugt, hvor børnene kommer med ud på ruten.\n– De har brug for frisk luft, og så skal de være med til at hjælpe andre, uden de selv får noget for det. Det gør de med glæde, har jeg en fornemmelse af, forklarer Brian Schou.\nDet er ham, der fører ordet, når døren bliver åbnet, men det er pigerne, som tager imod pengene. Den strategi lader til at bære frugt, for det er ikke mange steder, hvor der ikke falder et bidrag af.\nTulle på otte er den ældste af døtrene. Hun virker mest begejstret for at være med ude at samle ind. Det er også oftest Tulle, der banker på døren eller trykker på ringeklokken. Hun synes, at det er sjovt at være på gaden sammen med sine forældre i den gode sags tjeneste.\n– Jeg skal hjælpe nogle børn, der er blevet svigtet af deres forældre, så de kan få et bedre liv, fortæller hun, da hun bliver spurgt om, hvorfor det er vigtigt for hende at være ude med indsamlingsbøssen denne søndag formiddag.\nEfter tre timer er familien færdig med at samle ind, og det har været en rigtig god dag, vurderer Tulle, da hun en sidste gang rasler med indsamlingsbøssen:\n– Den var ret tung til sidst.\nFolkekirkens Nødhjælp samler ind til klimaforandringernes ofre


22. DECEMBER – Kastaniehesten\nSnitte 22 – søndag 22. december\nEn for alle og alle for en, to , tre skytsengle og en yderst indigneret HarpenGut, hvis – måtte han vedstå sig – søde Gloria HarpenKlang fra JuleUroen hjemme i nissehytten – nu prøvede at kæmpe sig fri af Isdronningen NisFertitis store, kolde næver.\n– Kom! Jeg har en idé, sagde HarpenGut til de andre, der baskede med vingerne og stak hovederne helt tæt på HarpenGut. HarpenGut hviskede tilbage … der blev lyttet og nikket! Nu talte alle forslag …\n– … og når I så hører mig spille på min store harpe, slår I til! Men vent på de allerhøjeste toner! Jeg er sikker på, at det vil virke! HarpenGuts forslag var slet ikke til niskussion! De andre nikkede videre – og ja, GabRiel nok allermest!\n– hvornår ved vi, at det er dine allerhøjeste toner, spurgte Basuno, der trods alt selv var lidt ved musikken! SukkerAlf daskede til ham med sukkerstokken i et forsøg på at komme videre!\n– Det vil I slet ikke være i tvivl om, for som sagt … HarpenGut vinkede skytsenglene til sig, og hviskede videre!\n– Er alle med? spurgte SukkerAlf. Det var de, og så for de ned mod NisFertiti, der gik mod BizNis, mens hendes citringule øjne fortsat ødelagde alt foran hende. Næste levende billede af en færdig nisse ville blive BizNis! Skytsenglene sværmede allerede rundt om NisFertiti, og HarpenGut gjorde klar til at spille på alle sine strenge …\nI det samme rørte Den lille Kastaniehest på sig og slog sine røde svovlstikker så kraftigt i isen og trådte frem mod NisFertiti, at isdronningen ikke kunne undgå at høre noget bag sig. Hun vendte sig om, mens de lysende, gule øjne holdt inde med ødelæggelser. At kunne se en måben i hendes døde øjne og kolde ansigt ville have været en klar overdrivelse, men NisFertiti var i den frostgrad forbløffet – havde det lille kræ ikke lige før ligget livløs derovre på isen?\n– Hæ! En fra eller til! Det betyder intet! råbte NisFertiti, så højt hun kunne! Det er et fedt for mig. Nu skal I få at føle! Styrken i hendes øjne tog til! Isdronningen lagde an til endnu mere ødelæggelse, så løftede hun sin arm og rakte hånden – med Gloria HarpenKlang i – frem og pegede mod kastanjehesten. Den lille Kastaniehest satte i løb …\nI det samme begyndte HarpenGut at spille på sin harpe. Harpens blide toner brød stilheden, og nu undredes isdronningen for alvor, hvor kom de plidder-pladder-toner fra? HarpenGuts fingre gled hurtigere og hurtigere over strengene, tonerne blev hele tiden højere …\nSå fløj de tre skytsengle hen foran NisFertiti, der ikke kunne undgå at se dem. Uden advarsel sendte hun skærende stråler fra sine øjne mod englene! Den ene suste lige forbi Basuno, og kun en snarrådig SukkerAlf svang sin sukkerstok mod NisFertitis dræbende stråle og afveg lige akkurat fra at blive svitset som ristede kastanjer – med forlov, kære forsvarer, Den lille Kastaniehest, af den gode, gamle jul – over åben ild!\nDer lød et brag af den anden verden! NisFertitis stråle blev slået ud af kurs …\nSå fulgte HarpenGuts høje toner, og nu var englene ikke i tvivl om, at det var nu, de skulle slå til. Harpens højeste toner satter sig i svingninger og for mod NisFertitis fremstrakte næve, der begyndte at dirre …\nNissernes forsvarer var durk på mod hende, og så var der de der små engle, der sværmede om hende …\nForvirringen var total!\nIsdronningen pegede direkte mod kastanjehesten. Hun skulle lige til at sende sværme at skarpe iskrystaller mod den, da svingningerne fra harpen blev til fuger, sprækker og revner i hendes næve! NisFertiti tog sig til sin arm, der havde været den hårdeste is og nu så småt var ved at pulverisere!\n– Umuligt! NisFertiti slog om sig og råbte op i den grå himmel …\n– Så er det nu! SukkerAlf, Basuno og GabRiel strøg mod Gloria, mens den stadigt højere og højere harpeklang ikke var særligt sød julemusik i isdronningens kolde sjæl …\nHåber at KataStroferne snart synger på sidste vers\nKalenderspørgsmål: Hvem gør klar til at spille på alle sine strenge?\nEkstraspørgsmål 4. søndag i advent: Hvad undgik SukkerAlf ved at svinge sin sukkerstok mod NisFertitis dræbende lysstråle?


Vestegnsborgmestre ærgrer sig over Mette F's indvandrerudmelding: 'Skaber dårligt image' | København | DR\nStatsministeren omtalte på sidste uges sommergruppemøde vestegnen som et utrygt sted.\nBåde Ishøjs borgmester Ole Bjørstorp (S) og Albertslunds borgmester Steen Christiansen (S) er utilfredse med, at statsministeren omtaler vestegnen som utryg. (Foto: Ritzau/Scanpix © DR og Ritzau/Scanpix.)\nAf Marcus Mathiasen Bank og Rasmus Mark Pedersen\n28. aug kl. 14:44\n- Når man bruger S-togslinjerne i Storkøbenhavn skal man ikke være bange for at tage hjem om aftenen, fordi der er 15-17 indvandrerdrenge, der ikke kan finde ud af at opføre sig ordentligt.\nSådan sagde statsminister Mette Frederiksen på Socialdemokratiets sommergruppemøde i sidste uge, da hun omtalte det kommende politiforlig. Samtidigt møntede hun udtalelsen på den københavnske vestegn ved blandt andet at sige:\nJeg bliver ked af at høre de udtalelser, for det skaber et dårligt image.\nOle Bjørstorp (S), borgmester i Ishøj Kommune\n- Man skal ikke være bange for at gå ned i sin vaskekælder. Og man skal ikke søge udenom butikscentrene på den københavnske vestegn.\nIfølge statsminiteren er Vestegnen til tider et utrygt sted at være på grund af især indvandrerdrenges adfærd.\nDen udmelding vækker ærgrelse og irritation blandt hendes partifæller på vestegnen.\nStatsministeren bidrager til dårligt image\nDR har talt med fem borgmestre på vestegnen. Heraf har to ikke noget problem med statsministerens udtalelser, mens tre er ærgerlige over udmeldingen. Det drejer sig om Ishøj, Albertslund og Høje-Taastrup Kommune.\n- Det skaber en negativ stemning, siger Ole Bjørstorp, der er socialdemokratisk borgmester i Ishøj og tilføjer\n- Jeg bliver ked af at høre de udtalelser, for det skaber et dårligt image. Det er slet ikke den opfattelse, os der bor her har. Min opfattelse er, at de (kommunens beboere, red.) er meget glade for at være her.\nSe hvad statsminister Mette Frederiksen sagde på sommergruppemødet her:\nLaveste kriminalitet i 10 år\nHos Ole Bjørstorps kollega i Albertslund borgmester Steen Christiansen (S) er der også utilfredshed.\nHan hæfter sig også ved det forråede billede, der tegnes af vestegnen. For fakta er, at antallet af anmeldte forbrydelser på Vestegnen sidste år var det laveste i 10 år, påpeger Steen Christiansen.\n- På den ene side er hun i sin gode ret til at påpege de problemer, der er, men det ville være rigtig rart, hvis hun var opmærksom på, at kriminaliteten er den laveste i mands minde, siger han.\nKritikken fra borgmestrene preller dog af på statsministeren, som selv har boet i Ballerup i 20 år og oplevet problemerne.\n- Vi skal kunne tale om de problemer, der er i Danmark. Og der er problemer. Bandeproblemstillinger, utilpassede drenge der skaber utryghed for rigtig mange mennesker. Den diskussion er fuldstændig afgørende, og det er vores politiske ansvar at sørge for et mere trygt Danmark, siger Mette Frederiksen til DR.\nSe Mette Frederiksens svar til borgmestrene her:


Carlsberg Byen nyhedsbrev april 2018\nHård kamp om arbejdskraften\nDanske virksomheder får sværere ved at rekruttere kvalificeret arbejdskraft, og nyuddannede og andre unge kræver miljø og atmosfære – både på og omkring arbejdspladsen. Derfor var Harild Hus i Carlsberg Byen et oplagt valg for konsulentfirmaet Accenture.\nMed 2.722.000 lønmodtagere i arbejde og jobfremgang 57 måneder i træk har beskæftigelsen sat rekord i foråret, og det betyder nye udfordringer for landets virksomheder. De får sværere ved at rekruttere kvalificerede medarbejdere med fortsat høj vækst og med små årgange af unge, som kan tillade sig at være mere kræsne. Tendensen kan blive forstærket af, at mange østeuropæere på det danske arbejdsmarked kan blive fristet af stigende lønninger og forbedrede jobmuligheder i hjemlandet.\n”I dagens Danmark er mange unge ie bare glade for at få et arbejde, de vil have et udfordrende job med et inspirerende miljø på selve arbejdspladsen, et spændende bymiljø rundt om arbejdspladsen og en god beliggenhed, så det er nemt at komme til og fra jobbet. Det ved vi fra undersøgelser fra blandt andre Center for Fremtidsforskning,”\nsiger Thomas Wenzell Olesen, partner og direktør i mæglerfirmaet i Lintrup & Norgart A/S.\nHan peger på, at Carlsberg Byen kan tilbyde meget af det, som er i høj kurs hos de eftertragtede unge.\n”Carlsberg Byen har et dynamisk byliv – her er allerede omkring 10.000 studerende, og bydelen er godt på vej mod lige så mange arbejdspladser og 7.000-8.000 indbyggere. Her er butikker, cafeer og spisesteder, næste år åbner det første hotel, og Carlsbergs besøgscenter tager hvert år imod 200.000 gæster. Det hele foregår i omgivelser, der forener historiske bygninger med atmosfære og nybyggeri opført med respekt for fortiden,”\nsiger Thomas Wenzell Olesen.\nDet er nemt at komme til Carlsberg Byen, som ligger midt inde i København og har egen station med S-tog – og fra sommeren 2019 også metrostationer i gåafstand.\nLintrup & Norgart har formidlet, at Accenture med adresse i Ørestad ved nytår sætter kurs mod Carlsberg Byen, hvor konsulentvirksomheden flytter sit danske hovedkontor ind i det nyopførte Harild Hus. Bygningen er opkaldt efter arkitekten Carl Harild, der levede fra 1868-1932 og tegnede flere bygninger for Carlsberg. Thomas Wenzell Olesen er sikker på, at Harild Hus bliver en stor gevinst for Accenture.\n”Huset er helt nybygget, det er miljøvenligt og indrettet på en måde, der understøtter vidensdeling, samarbejde og innovation – altså nogle af de ting, som de yngre, veluddannede på arbejdsmarkedet lægger vægt på. Det er nemt at komme hertil – både med bil, bus, tog, metro og cykel. Oveni får Accenture og de ansatte en helt særlig atmosfære i historiske omgivelser.”\nCarlsberg Byen: Kombinationen af bykvarterets historie og sjæl, de hyggelige caféer, gode restauranter, kulturlivet, hyggelige byrum, stilsikre hoteller, uddannelsesinstitutioner og helt almindelige dagligdagsliv for københavnske familier skaber en dynamik, der ikke findes andre steder. Dertil kommer egen s-togstation, en række buslinjer og kommende metro på Enghave Plads, som sikrer alle kollektiv transport til døren. Og er man i bil, kan man benytte de mange underjordiske parkeringspladser, mens cyklisterne har gavn af det fintmaskede net af cykelstier.


Dansk Industri: Fagforeningsflugt kan skade dansk model | Netavisen Pio\nDI's viceadministrerende direktør, Kim Graugaard, kan godt lide, at lønmodtagere organiserer sig\n15. marts 2018 - 17:52\nMens det for alvor trækker op til storkonflikt på det offentlige område advarer arbejdsgiverorganisationen DI - Dansk Industri - nu om, at det kan skade den danske model, hvis for mange melder sig ind i ikke-overenskomstbærende fagforeninger.\nDI's viceadministrerende direktør, Kim Graugaard, kommer med advarslen i et interview med Netavisen Pio.\nMeldingen fra DI-toppen er en lige venstre til de gule fagforeninger som Kristelig Fagbevægelse, Krifa, Det Faglige Hus, Frie Funktionærer og ASE.\nGrundmotoren i den danske model\nKim Graugaard, vil det skade den danske model, hvis flere og flere melder sig ind i ikke-overenskomstbærende fagforeninger?\n”I yderste konsekvens ja”.\n”Fordi grundmotoren i den danske model er to-parts-samarbejdet mellem arbejdsgiverorganisationerne og så de overenskomstbærende forbund. Det er disse to parter, der sætter rammerne og reglerne for de løn- og arbejdsvilkår, der gælder ude på arbejdspladserne gennem de overenskomster, vi aftaler. Det kræver helt banalt, at der er nogen repræsentative organisationer at forhandle med på både arbejdsgiver- og arbejdstager-side, der kan lave de aftaler. Det gælder både centralt og også lokalt, hvor aftalerne indgås mellem virksomhedsledelsen og en tillidsrepræsentant”, forklarer DI's nummer to, Kim Graugaard og fortsætter:\n”Hvis den danske model skal være levedygtig, så kræver det, at man er repræsentativ, altså at man kan sige, at man forhandler på vegne af et bredt udsnit af virksomheder og lønmodtagere. Når vi taler tillidsrepræsentanter, kræver det, at der er et medlem af forbundet, der kan stille op, blive valgt – og har mandat fra sine kollegaer. Personer, der kan træffe nogen beslutninger og indgå bindende aftaler”.\nhvis man forestillede sig en udvikling, hvor færre og færre organiserede sig i overenskomstbærende fagforeninger, ja, så kan det helt bestemt ende med at blive et problem\nKim Graugaard understreger, at høj overenskomstdækning er helt afgørende for den danske model:\n”Det er afgørende for den danske model, at vi kan opretholde en høj overenskomstdækning på arbejdsmarkedet. At vi fortsat er repræsentative i en rimelig stor udstrækning - både på arbejdsgiver- og på lønmodtager-siden ”.\n”Hvis man forestillede sig, at der på den ene eller anden side skete en udvikling, hvor man ikke længere havde opbakning, så ville det helt klart udgøre et problem for den danske model. Det er ikke noget, vi lige står over for, men hvis man forestillede sig en udvikling, hvor færre og færre organiserede sig i overenskomstbærende fagforeninger, ja, så kan det helt bestemt ende med at blive et problem”.\nDen danske model, hvor arbejdsmarkedsparter selv klarer ærterne indbyrdes, kræver organisering på begge sider?\n”Ja, lige præcis. Alternativet er at lovgivere træder til, og det ønsker vi ikke. Det er heller ikke – forstår jeg - det fagbevægelsen ønsker".\nDI: Lav organisationsgrad en trussel\nVil du gå så vidt som til at sige, at DI ligefrem godt kan lide at medarbejderne organiserer sig?\n”Ja, det vil vi sådan set godt, for er der ikke bred opbakning til de organisationer, vi skal forhandle med, så er det helt klart en trussel imod den danske models grundforudsætninger”.\nMen mange af fagforeningerne er jo røde – det er vel ikke lige DI’s kop te?\n”Vi blander os jo ikke i farven på dem, vi forhandler med. Vi blander os ikke i lønmodtagernes organisationsvalg. Det beslutter den enkelte helt selv. Men det er en fordel for vores medlemmer - og for det danske arbejdsmarked og samfundet bredt set -, at arbejdsmarkedets parter selv er i stand til forhandle tingene hjem”.\nBilledtekst: DI's viceadministrerende direktør Kim Graugaard (tv.) i selskab med DI's direktør Karsten Dybvad (th.). Foto: DI/Claus Bech.\nBaseret på disse emner: Ase | Det Faglige Hus | DI | Frie Funktionærer | gule fagforeninger | Krifa


Reparation af vaskemaskine | Få tips til vaskemaskine reparation her\nDu er her: Gør det selv-hjælp > Vaskemaskine (gør det selv)\nHer på siden har vi samlet vores gør det selv-hjælp, så du kan komme godt i gang med din vaskemaskine reparation. Vi har lavet en guide til din reparation af vaskemaskine. Der er nemlig et par ting, som du skal tage højde for, før du går i gang med at reparere.\nHvis din vaskemaskine ikke virker korrekt, og du ikke præcist ved, hvad der er galt - kan du via vores fejlsøgningsside finde en række af de typiske fejl, inden du går i gang med reparation af vaskemaskinen.\nNår du skal bruge en reservedel, er det vigtigt med den rette modelbetegnelse, så du kan finde den rigtige reservedel. I vores guide ”vaskemaskine typeskilt” kan du se, hvor på vaskemaskinen typeskiltet sidder og hvilket nummer, du skal bruge.\nInden at du giver dig i kast med projektet, kan du via vores sværhedsgrader se, hvor nem eller kompliceret din reparation af vaskemaskinen er. Herefter kan du under vores gør det selv-videoer finde en række videoer, der viser, hvordan du foretager en vaskemaskine reparation.\nNår du har forarbejdet på plads, er det blot at klikke reservedelen hjem. Det gør du lige her, hvor du kan finde reservedele til vaskemaskine reparation.\nVi anbefaler, at du tager et kig på vores side om rengøring og vedligeholdelse af vaskemaskiner. Her finder du gode råd til at vedligeholde din vaskemaskine, så du fremover kan undgå en reparation af vaskemaskinen.


Forhandlingsstatistik med Statens BI - ISOLA\nFinansministeriets forhandlingsstatistik er et særligt datagrundlag til brug ved de statslige overenskomstforhandlinger\nBemærk at forhandlingsværktøjerne i Statens BI – ISOLA fra og med 2020 erstatter Finansministeriets Forhandlingsdatabase (FHDB).\nDe statslige overenskomstforhandlinger støttes af talgrundlag med lønsummer og årsværk for alle ansatte på statslige overenskomster og aftaler.\nFinansministeriets forhandlingsstatistik er nu en del af Statens BI - ISOLA, som er en samling af talgrundlag til tværstatslige løn- og personalestatistikker. Her kan Finansministeriet såvel som arbejdsmarkedets parter kan trække løn- og personalefordelinger til brug for overenskomstforhandlingerne (OK) og forberedelserne hertil.\nForhandlingsstatistikken er et specialværktøj, der er særligt fokuseret på de statslige overenskomstforhandlinger og den løbende analyse af overenskomster og aftaler i staten. Adgang til datagrundlagene er derfor i udgangspunktet tiltænkt forhandlingsparterne, det vil sige de faglige lønmodtager- og centralorganisationer, Medarbejder- og Kompetencestyrelsen, samt statslige delegationsområder med egen forhandlingskompetence.\nSe mere under menupunktet Brugeradministration for information om adgang til Statens BI – ISOLA.


Tiggeri 1750–1820. Vær-Nebel Sogne - Horsens Leksikon\nHorsens Leksikon chevron_right Nyeste artikler chevron_right Historie chevron_right Tiggeri 1750–1820. Vær-Nebel Sogne\nTiggeri 1750–1820. Vær-Nebel Sogne\nNr. 78 – Persillekræmmeren – 2011\nLokalhistorikeren Anna Rasmussen, Hylke har skrevet bogen ”Forsørget og forfulgt. Om offentlig forsorg på landet i første halvdel af 1800-tallet”, i alt 255 sider, publiceret i 1996 af Udgiverselskabet ved Landsarkivet for Nørrejylland. Bogens materiale er indsamlet fra kirkebøger og protokoller fra Østjylland, herunder fra Vær-Nebel sogne. I det følgende bringes en kort sammenskrivning og nogle ”klip” fra bogen, der kan lånes på Lokalarkivet.\nEn landsdækkende fattiglov fandtes allerede i 1708. Det anvendte kildemateriale er dog ikke særligt dækkende, så omfanget af fattigdommen kan bedømmes på nogenlunde rimelig måde. Først med reglementet af 1803, der blev gennemført med fast hånd, blev problemerne for den enkelte fattige synliggjort.\nBetleri var næsten et lovligt erhverv. Samfundet havde ikke andet at sætte i stedet. Bidragene til fattigvæsenet kom næsten udelukkende til at hvile på bønderne og godsejerne i Fællesskabets tid, beregnet ud fra markernes anslåede ydeevne, der fremgik af gældende hartkorn (areal og frugtbarhed). Indtil slutningen af 1700-tallet kom der ikke mange fremmede til et sogn. Det hindrede stavnsbåndet og den stive landsbystruktur.\nProblemet med de omstrejfende betlere var næsten uløseligt. De hentede så meget fra gårdene, at der dårligt kunne blive til sognenes egne fattige. Jagten på betlere var en politiopgave, der blev bistået af sognefogeden og bønderne.\nDet største problem for de fattige var opnåelse af ret til forsørgelse og ret til bosted. Forsørgelse og bolig udgjorde de største poster i fattigregnskabet. Tre års ophold i et sogn betød, at man var forsørgelsesberettiget.\nTjenestefolkene var ikke en svag gruppe, når det gjaldt ret til forsørgelse. Alle var fæstet for ét helt eller halvt år, og der skulle meget til, før nogen blev bortjaget i utide. Gravide tjenestepiger kunne dog frit sættes på porten, og så måtte fattigvæsenet træde til med husly og mad samt dækning af udgifter til jordemor og barselsseng. Kom et tjenestetyende til skade, var det pålagt husbonden at bekoste helbredelse. Men al sygdom var ikke fremkaldt fra arbejdsulykker, og holdt det argument, blev sorteper spillet videre til sognets fattigvæsen.\nHusly ved omgang betød, at én eller flere husvilde måtte overnatte på mange forskellige gårde efter tur. Til tider var de fattige så ildeset, at det var umuligt at finde husly til dem. Fattigkommissionerne så derfor ikke anden uvej end at bygge et ”fattighus” til de hjemløse. Det var en dyr måde at løse problemet på. Til gengæld var bønders og præsters opfindsomhed grænseløs, når det gjaldt om at finde på måder og udveje til at bringe fattigfolk ind på flidens og dydens og det personlige initiativs veje.\nFattigbidraget bestod mest af korn, hvilket passede godt for både for bønder og fattigfolk. De fleste brugte deres fattigkorn til betaling for ophold hos en søn eller datter eller hos en anden fattig familie. Forældreløse børn blev udliciteret til gård- og husmænd. Også disse plejehjemsanbringelser tyngende i fattigregnskabet.\nProblemerne satte også gang i overvejelser hos de private godsejere. Behøvede de længere at føle ansvar og omsorg for de hjælpeløse på deres godser? Godsejerne følte i forvejen deres stilling svækket af landboreformerne med udstykning til selvejere. Baronier og grevskaber mistede deres greb om det fattigvæsen, de indtil 1803 havde været enerådende over.\n”Klip” fra Vær-Nebel sogne\nI 1788 blev præsterne bedt om forslag til, hvordan betleriet kunne formindskes. Arbejdsforanstaltninger var det eneste man havde fantasi til at forestille sig, dog sørgede præsterne omhyggeligt for at holde sig selv udenfor. Provst Jens Schmidt (1740-1801) i Vær-Nebel så gerne en kongelig befaling til godsejerne om ”at anskaffe uld og hør til de fattige arbejdsføre”. Schmidt brød sig meget lidt om fattigfogeder og kom frem med sine betænkeligheder fattigfogedtjenesten af alle ansås for skammelig, én så foragtelig og ringe forretning, ”at ingen kunne fås dertil uden de alle sletteste og uduelige personer”.\nPræsterne skamroste hellere stedets godsejer end bragte kritik af ham til torvs. Sådan var det bare. Derfor skal provst Jens Schmidts lovprisning af kammerherre, oberst Beenfeldt på Serridslevgaard måske tages med et vist forbehold, men da kammerherrens forvalter få år senere beklagede sig over herskabets godgørenhed, kan provstens ord om den beenfeldtske omsorg for godsets forladte børn godt være korrekt.\nProvstens lovprisning lød, ”sætter børnene til en bonde, hvis de ingen forældre har, og dér betaler for dem, eller tager dem til sig på hovedgården, giver dem føde og klæder og lader dem gå i skole, indtil de er konfirmerede, da de sættes i tjeneste hos bønderne eller til pennen eller til et håndværk, ligesom de er oplagte til og lejligheden dertil”.\nLovprisningen spoleres dog af den næste sætning, at ”alle børn kan ikke hjælpes”. Det var en lakonisk konstatering af, at ikke alt var såre godt. Der var børn, der gik til grunde, fordi ressourcerne var alt for små, og fordi lovgivningen handlede mere om betleriets afskaffelse end om dets forebyggelse.\nDet var i reglen de sogne, hvor præsten samtidig var provst og dermed medlem af amtets fattigkommission, at forsorgen blev bedst belyst. Det gjaldt for Vær- Nebel sogne, hvor Henrik Christoffer Schmidt (1774-1848) residerede. Han var provst for Skanderborg amt. Provsten var grundig inde i forholdene og havde et myndigt greb om tingene, ikke mindst om sin kommission. Der var ingen tilløb til diskussion, når han havde udtalt sin mening. I Vær-Nebel var alle godt tilfreds med den kvartalvise uddeling af korn og ”Alle blev enige om, at det kunne blive ligeledes i det anstundede Aar”.\nFattigkommissionerne var begyndelsen til det kommunale selvstyr, der indførtes i 1842. Den største forskel var, at den nogenlunde demokratiske valghandling manglede i 1803. I et referat fra det første møde i kommissionen for Søvind Gangsted kom der til at stå, ”at for største Lodsejer, Baron Carl Frederik Krag-Juel-Vind (1767-1855) mødte Forvalter Sciøtz fra Stensballegaard. På Herredsfoged Carøes vegne mødte Sognefogeden, og Sognepræsten havde udnævnt de øvrige Medlemmer”. Medlemmerne havde pligt til at deltage i møderne og til at være præsten behjælpelig med, at ”udføre de i Samlingen vedtagne Beslutninger”. Nogle steder forsynede præsten de fattige med sedler, hvorefter de selv hentede kornet hos en gårdmand. Andre steder leveredes alt kornet til præsten, der derefter under kommissionens opsyn uddelte kornet til de fattige.\nDet var ikke blot de bondefødte, der havde travlt med at sikre sig en plads i himlen. I 1801 døde kammerherre Frederik Beenfledt på Serridslevgaard (gift med Gehrdt de Lichtenbergs datter Elisabeth Cathrine). Beenfeldt havde altid været kendt som en gavmild herre, men ét års tid før han døde, gav han sig til at dele almisser ud med begge hænder, og godset vrimlede betlere.\nBeenfeldts forvalter græmmede sig og beklagede sin nød til herredsfogeden og amtmanden. Da Serridslevgaard hørte under Voer herred gav det herredsfoged Carøe i Horsens en kærkommen lejlighed til at komme frem med nogle af sine mange tanker, han gjorde sig om ”den godgørende åndsvending”. Carøe ærgrede sig hovedrystende over ”almuens urigtige begreb om medlidenhed og dens barmhjertelighed i utide, men ikke om påholdenhed, når tid var”.\nDe omvandrende betlere var i allerhøjeste grad herredsfogedens problem. Carøe gjorde sig mange tanker om årsagerne dertil, idet de sværmede rundt overalt, og der var så lidt, han kunne stille op, ”så længe man giver alle af et såkaldt godt hjerte, kan hverken loven, amtmandens foranstaltning, herredsfogeds påmindelse eller sognefogedens eftersyn udrette, hvad de burde”.\nDer var god grund til at se gennem fingre med de omvandrende betlere. Pågribelse kunne let blive en dyr historie for sognet og dermed for bønderne. En betler skulle forsørges af det sogn, hvor han blev pågrebet, indtil et forsørgelsessted eventuelt blev fundet. Betlerne anede som oftest ikke, hvor de var født og havde aldrig haft en fast bopæl. Derfor blev deres forsørgelse, både før og efter udstået straf, i reglen pålagt det sogn, hvor han eller hun var indfanget.\nOmkring 1820 var det ulve- og krisetider (statsbankerotten var i 1813). Saligheden trådte i baggrunden for de nære problemer, og de fleste spekulationer drejede sig om den elendige privatøkonomi. Der var penge at spare ved at lukke øjnene for de hjemløse betlere. Dertil kom ulejligheden med pågribelse, deres transport til retten og forklaringens afgivelse, så kan man ikke mere undre sig over at spore lunkenhed hos kommissioner, fattigfogeder og andre, da de ved at handle strikt, udsatte deres sogn for tab af opofrelse.\nUdgivet i Historie 24. september 2014 - Opdateret 24. februar 2020


Kruso Blog | Har du styr på dit produktdata?\nEn central løsning til opbevaring og distribution af produktdata.\nHar du styr på dit produktdata?\nFor langt de fleste virksomheder er produktdata et essentielt omdrejningspunkt. Produkters komplekse livscyklus sender dem igennem mange sæt hænder, hver med deres konkrete funktion og viden om det enkelte produkt. Det betyder, at produktdata produceres af mange forskellige mennesker, og det er ikke unormalt, at produktdata er spredt internt i virksomheden på forskellige digitale og fysiske lokationer. Mange virksomheder opdaterer produktdata jævnligt, og nogle helt ned til flere gange om ugen – enten som følge af tilføjelser, eller ændringer. Denne opsætning gør det svært, når produktdata skal samles på tværs af kompetenceområder. Det kan eksempelvis tage langt tid at indsamle data til et nyt katalog, og når produktdata endelig er indsamlet, kan man være så godt som sikker på, at en delmængde af produktdata allerede er forældet. Det kan i værste fald betyde tab af omsætning.\nRigtig mange virksomheder kender godt til problemet og lider under de store mængder ressourcer, der bruges i dagligdagen på at vedligeholde, indsamle og distribuere produktdata i relevante kanaler. Det medfører fejl/forældet data i op imod 30% af distribueret produktdata, lang time-to-market og grå hår på hovedet af de kolleger, som har til ansvar at indsamle data til forskellig brug. Oftest forsøges det løst med en række manuelle tidskrævende processer for opbevaring og opdatering af produktdata, der fører til øgede omkostninger og spild af dygtige medarbejders kompetencer. Dette betyder også, at man i virksomheder, for at spare ressourcer og omkostninger, indimellem vælger at begrænse mængden af produktdata – en tvivlsom strategi i en verden, hvor forbrugeren bliver mere og mere opmærksom på produktviden og detaljer.\nUdfordringen ligger oftest i styringen af produktdata – nærmere når produktdata ikke er centraliseret. Løsningen hedder PIM (Product Information Management), og er i sin grundlæggende forstand en central løsning til opbevaring og distribution af produktdata. Et PIM system kan opbevare alle typer produktdata; tekst, billede, video, lyd, pdf osv., og giver mulighed for at sprogversionere relevante datatyper. Når medarbejderne opdaterer produktdata direkte i PIM systemet, sikre man sig at data altid er opdateret et centralt sted, hvorfra produktdata kan trækkes. Det fantastiske er, at der kan oprettes datafelter til det enkelte formål – såsom beskrivende tekst til katalog, beskrivende tekst til website, beskrivende tekst til sælger osv. Felterne kan efter behov integreres til andre systemer.\nLangt de fleste PIM systemer er bygget op omkring integrationer til centrale omkringliggende systemer. Produkter starter oftest deres liv i ERP systemet. Mange virksomheder anvender af samme grund ERP systemer til opbevaring af produktdata, hvilket i de fleste tilfælde er en fejl. ERP systemerne er ikke bygget til opbevaring af produktdata, og er dyre og komplekse at udvide til formålet. I stedet bør der opsættes en integration således produktnummer, titel og priser kan hentes fra ERP systemer.\nGrunde til at anvende PIM\nStyring af produktdata.\nForskellige sprog-versioner af produktdata.\nSikrer høj kvalitet af produktdata.\nData til forskellige kanaler hurtigt og effektivt.\nReduktion af ressourceudgifter.\nReduktion af time-to-market.