Privatlivspolitik | Jagttegn\nJagttegn.net opfylder de nye sikkerhedsregler gældende fra den 25. maj 2018 – EU persondataforordning (GDPR)\nJagttegn.net har blandt andet SSL Certifikat hvilket betyder at vores hjemmeside har 256 bit kryptering som sikrer at din forbindelse til vores hjemmeside er sikker og krypteret. Det betyder at dine oplysninger er beskyttet når de sendes til og fra vores hjemmeside.\nDu kan altid tjekke om en hjemmeside er sikker og krypteret, ved at kigge efter den lille hængelås foran web-adressen/domænet i din browser.\nVi har altid haft meget høje krav til beskyttelse af persondata. Vi deler ikke dine personlige data med andre parter og vi benytter ikke reklamenetværk eller analyseværktøjer, som kan indsamle data uden dit vidende. Vi har aldrig solgt og vil aldrig sælge dine data til tredjeparter.\nSom alle andre hjemmesider anvender vi cookies. En cookie er en lille tekstfil som hjemmesider gemmer på din computer, for at de kan genkende computeren næste gang du besøger hjemmesiden. Vi bruger cookies til at indsamle statistik over hvor mange besøg vi har på vores hjemmeside samt hvilke sider m.m. som vores brugere besøger. Cookies gemmer og indsamler ikke private og personlige oplysninger.\nHar du spørgsmål er du altid velkommen til at skrive til os på: info@jagttegn.net\nSe vores jagttegnskurser


Ingeniøren 01-03-2020 Louise Olifent\n© Mathias_Berlin / Bigstock Droner skal kortlægge isbjerge i Nordøstpassagen\nForskere fra Syddansk Universitet er i gang med udvikle en metode til at overvåge isbjerge med droner.\nTeknologien skal gøre sejlturen mere sikker for handelsskibe, efterhånden som de arktiske farvande åbnes af den globale opvarmning.\n»Vi vil sende droner til Nordøstpassagen, så vi kan lave et kort i realtid over, hvor isbjergene er på et bestemt tidspunkt. Det vil gøre, at fragtfirmaerne kan sejle igennem tidligere på foråret med mere sikkerhed,« siger adjunkt ved Syddansk Universitets dronecenter Agus Ismail Hasan.\nNordøstpassagen løber fra Europa, rundt om Norge, over Rusland og til Asien. Historisk set har den været lukket af is, men klimaforandringer betyder, at den oftere er isfri.\nPassagen er nu åben omkring to måneder om sommeren hvert år, og her udgør den en meget attraktiv rute for handelsskibe, da de kan spare tid på at sejle mellem Europa og Asien. Men særligt om foråret udgør isbjergene en risiko.\n»Med projektet, vil vi øge søfartssikkerheden for handelsskibe, der skal igennem passagen,« siger Agus Ismail Hasan.\nGps-tracker skal gøre sejlturen mere sikker\nDronerne er allerede testet i Nuuk, og Agus Ismail Hasan håber på, at de kan begynde at flyve i Nordøstpassagen til oktober næste år.\nProjektet skal udføres på et handelsskib, der alligevel vil sejle ruten. Derfra skal dronerne flyve over området en gang om dagen. Men det er endnu ikke sikkert, i hvor lang en periode.\n»Når vi har lokaliseret isbjergene, vil vi sætte en gps-tracker på. Derefter kan vi med hjælp af matematiske modeller estimere isbjergets bevægelse,« fortæller han.\nGps-trackeren skal flyves ud med droner, der så smider den ned på et isbjerg. Her griber trackeren fat i isen og sætter sig fast. Derefter skal den sende data om isbjergets placering til forskerne.\n»Hvis vi sammenligner isbjergets lokalitet nu med isbjergets lokalitet for en time siden, kan vi se, hvordan det har flyttet sig. På den måde kan vi lave et estimat af, hvor isbjerget vil bevæge sig hen i fremtiden,« siger han.\nIfølge en pressemeddelelse fra forskerne skal isbjergsovervågningen over tid indgå i Galileos globale satellitstyrede navigationssystem, så skibene kan indhente opdaterede oplysninger om deres placering.\nVanessa Bryant er 'knust' over betjentes handling (B.T.)\nMalaysia får ny premierminister efter højspændt uge (Ritzau)\nPrimærvalgenes demokratiske topkandidater (Ritzau)\nMilliardæren Tom Steyer opgiver sit præsidentkandidatur (Ritzau)\nAgus Ismail Hasan anerkender, at der kan opstå problemer, hvis et isbjerg med tracker på pludselig deler sig. I det tilfælde vil forskerne ikke kunne overvåge den del af isbjerget, der ender uden gps-tracker. Men han mener, at der stadig vil kunne laves et estimat på begge deles placering.\n»Hvis isbjerget deler sig, vil retningen på den havstrøm, der flytter isbjerget, være den samme for begge dele. Derfor vil de ikke fjerne sig markant fra hinanden,« vurderer han.\nLigeledes er det en udfordring for forskerne at opdage, at isbjerget overhovedet har delt sig.\nDet kan de kun se, hvis der er en drone i området til at taget et billede af situationen. Men i lave temperaturer vil dronernes batteriydeevne være relativt lav. Ifølge Agus Ismail Hasan, vil batterierne kun virke i 30 minutter, og derfor skal de hele tiden udskiftes.\nForskerne har i testfasen oplevet, at der samler sig is på dronernes rotorer og vinger, hvilket får dem til at flyve langsommere. Udfordringerne har gjort, de har indgået i et samarbejde med norske dronevirksomhed UBIQ, der har en afisningsteknologi, som nu skal prøves på dronerne i Nordøstpassagen.\nEndelig forsøger SDU-forskerne sammen med kolleger fra DTU at få droner, der kan flyve hybridt på brændselsceller og batteri med i forsøget. Hybrid-dronerne flyver i længere tid og mere stabilt.\nProjektet modtager finansiering fra den Danske Maritime Fond, men for at kunne sejle ud med droner til næste år, skal de bruge yderligere omkring fire millioner euro, som forskerne nu har forsøgt at søge i EU-midler.\nLÆS OGSÅ PÅ MSN: Miljø og klima – de seneste nyheder\nSE OGSÅ: Isbjergene smelter – det kan være konsekvenserne (leveret af YouPlay)


Vingårdstræde 17, 1. th, 1070 København K – Se vigtig info\nVingårdstræde 17, 1. th\nVingårdstræde 17, 1. th, 1070 København K\nAndelsbolig på Vingårdstræde 17, 1. th i København K er opført i 1800 og indeholder 2 værelser, et køkken og et badeværelse fordelt på 48 m2. Lejligheden er en andelsbolig i foreningen Andelsboligforeningen Vingården.\nLuftfoto af Vingårdstræde 17, 1. th, 1070 København K fra foråret 2020. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6785°N, 12.5830°E) er den lille grønne cirkel.\nSundhed — Vingårdstræde 17, 1. th, 1070 København K\nVingårdstræde 17, 1. th, 1070 København K er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor Meget lav.\nVingårdstræde 17, 1. th, 1070 København K ligger i den gamle København kommune, der er klassificeret som Radonklasse 2. Det betyder at 1-3% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor middelhøj.\nDet geologiske underlag på Vingårdstræde 17, 1. th, 1070 København K er Marint sand og ler (Se Geologi og Geoteknik), der ikke øger risikoen for Radon.\nEjendommen Vingårdstræde 17, 1. th, 1070 København K er opført i 1800 (Se Boligoplysninger) og sandsynligvis ikke radonsikret mod undergrunden (først med bygningsreglementet i 1998 blev der stillet krav om, at nybyggeri skal radonsikres).\nVingårdstræde 17, 1. th, 1070 København K er en lejlighed. Lejligheder i etageejendomme har et gennemsnitligt radonniveau, der kun er ca. en fjerdedel af niveauet i områdets enfamiliehuse.\nDer er lav risiko for Radon på Vingårdstræde 17, 1. th, 1070 København K.\nIfølge Machine Learning- algoritmen har andelsbolig på Vingårdstræde 17, 1. th ingen risiko for Asbest.\nAndelsbolig på Vingårdstræde 17, 1. th har risiko for PCB i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (65.8%), Fuge (64.3%), Facade (60.9%), Gulve (60.6%), Isolering (58.1%).\nAndelsbolig på Vingårdstræde 17, 1. th har risiko for tungmetaller i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (92.3%), Gulve (71.9%).\nDer er ikke registreret jordforurening på ejendommen Vingårdstræde 17, 1. th, 1070 København K.\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 142-Øster Kvarter, København, der hører til Vingårdstræde 17, 1. th, 1070 København K. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Vingårdstræde 17, 1. th, 1070 København K. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\nJordforureninger (V2) tæt på Vingårdstræde 17, 1. th, København K\nlok. nr. 101-00464 264 ? Fyringsolie\nlok. nr. 101-00418 399 ? Olieprodukter\nlok. nr. 101-11380 405 ? -\nlok. nr. 101-00852 419 ? Tungmetaller, PAH (sum af 9 PAH), Benz[a]pyren, Olie og fedt m.fl.\nTabellen viser de otte kortlagte jordforureninger (af typen V2), der ligger indenfor en ca. 500 meter radius af Vingårdstræde 17, 1. th, 1070 København K.\nAfstand angiver afstanden i meter fra Vingårdstræde 17, 1. th til den pågældende jordforurening.\nMulige jordforureninger (V1) tæt på Vingårdstræde 17, 1. th, København K\nlok. nr. 101-20012 182\nlok. nr. 101-02235 464\nTabellen viser potentielle jordforureninger, der endnu ikke er undersøgt i detaljer (typen V1), som ligger i området omkring Vingårdstræde 17, 1. th, 1070 København K.\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Vingårdstræde 17, 1. th, 1070 København K bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer kan være problemer med luftforurening på Vingårdstræde 17, 1. th, 1070 København K.\nDer er trafikstøj på adressen Vingårdstræde 17, 1. th, 1070 København K. Støjen er vurderet at være 60-65 dB. Det er et støjniveau, der svarer til støjen fra en opvaskemaskine\nKortet viser trafikstøj i området omkring Vingårdstræde 17, 1. th, 1070 København K. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Vingårdstræde 17, 1. th, 1070 København K om dagen:\nDrikkevand på adressen Vingårdstræde 17, 1. th, 1070 København K har hårdhed: 18 - 24. Det betyder at vandet er klassificeret som hårdt. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Vingårdstræde 17, 1. th, 1070 København K\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Vingårdstræde 17, 1. th, 1070 København K.\nVingårdstræde 17, 1. th, 1070 København K ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Vingårdstræde 17, 1. th, 1070 København K. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Vingårdstræde 17, 1. th, 1070 København K er 80 procent. Det betyder, at ca. 80 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en middellav hydraulisk ledningsevne på 150 - 200 mm/dag i området omkring Vingårdstræde 17, 1. th, 1070 København K. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun relativt langsomt trænge ned i jorden.\nVingårdstræde 17, 1. th ligger i et område hvor grundvand ikke ser ud til at udgøre en risiko ifm oversvømmelse.\nBaseret på de historiske observationer og den nummeriske grundvandsmodel er der ikke tegn på at Vingårdstræde 17, 1. th har problemer med højtliggende grundvand, for nuværende.\nKortet viser den modellerede dybde til grundvandet omkring Vingårdstræde 17, 1. th. Kortudsnittet måler 1.600 x 800 meter og adressen er markeret med markør . Dybderne er baseret på historiske (1991-2020) målinger i vinterhalvåret (i geologisektionen længere nede på siden kan du få mere detaljeret information om de geologiske boringer tæt på adressen, hvorfra grundvandsdata stammer). Modelberegningerne er nedskaleret fra 100 m grid til 10 m grid med brug af maskinlæring. Områder med højt grundvand er markeret med blå farver, mens gule og orange farver svarer til et dybere grundvandsspejl. - Åbn stort kort\nBoligejer på Vingårdstræde 17, 1. th, 1070 København K kan få et gratis og uforpligtende fugttjek (normalpris 995,- inkl. moms). Fugt er et problem for 90% af alle danske kældre - Fugt giver forhøjet risiko for sundhedsskadelig skimmelsvamp, astma, allergi, lugtgener, mug, saltudtræk og pudsafskalninger på kældervæggene.\nVingårdstræde 17, 1. th, 1070 København K er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Vingårdstræde 17, 1. th, 1070 København K. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nVingårdstræde 17, 1. th, 1070 København K ligger i en højde på 3.3 meter over havets overflade.\nKortet viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 330 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Vingårdstræde 17, 1. th, 1070 København K. Med det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nVingårdstræde 17, 1. th, 1070 København K befinder sig ikke i et område, der er udpeget som højrisiko for havvands- eller vandløbsoversvømmelse under plantrin 1.\nBoligfakta og Økonomi — Vingårdstræde 17, 1. th, 1070 København K\nAndelsbolig på Vingårdstræde 17, 1. th i København K er opført i 1800 og indeholder 2 værelser, et køkken og et badeværelse fordelt på 48 m2. Lejligheden er en andelsbolig i foreningen Andelsboligforeningen Vingården. Disse og mange andre ejendomsoplysninger er samlet i Bygnings- og Boligregistret (BBR). På DinGeo bruger vi BBR bredt og i kombination med andre geodata, f.eks. når vi vurderer risiko for oversvømmelse, radonforurening osv., samt ved computerberegnede ejendomsvurderinger. Vi har samlet nogle af de vigtigste BBR data nedenfor.\nHent den officielle BBR meddelelse for Vingårdstræde 17, 1. th, 1070 København K. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nLejligheden på Vingårdstræde 17, 1. th har energimærke D.\nSammenligning af energimærket D for lejligheden på Vingårdstræde 17, 1. th (byggeår: 1800) med bygninger fra samme byggeperiode (●) og periode for sidste ombygning (1972, ●).\n✓Grønne investeringer i andelsbolig på Vingårdstræde\nOffentlige tilskud: Håndværkerfradraget giver mulighed for at fratrække energirenoveringsudgifter op til 25.000 kr. pr. voksen i husstanden i 2021 (dog ikke materialer). På Vingårdstræde 17, 1. th er der desuden mulighed for energisparetilskud via HOFOR Fjernvarme P/S, der forsyner bygningen med fjernvarme. Læs om ansøgningsprocedure og tilskud hos Dansk Fjernvarmes Handelsselskab.\nLånemuligheder: Hvis du skal låne penge til energirenoveringer, så er pengeinstitutter stort set altid positivt indstillede fordi det simpelthen er gode investeringer, der giver vedvarende besparelser på varmeregningen. Vingårdstræde 17, 1. th er endda i den specielle situation at 9 renoveringer er markeret som rentable.\nDen primære opvarmningskilde på Vingårdstræde 17, 1. th, 1070 København K er fjernvarme. Der er ikke registreret supplerende varmeinstallationer.\nAndelsbolig på Vingårdstræde 17, 1. th modtager fjernvarme fra HOFOR Fjernvarme P/S. Fjernvarme er stort set altid en fordel. HOFOR Fjernvarme P/S hører dog til blandt landets dyrere fjernvarmeforsyninger med en pris lidt over gennemsnittet - Deres pris for at opvarme en standardlejlighed på 75 m2 og et varmeforbrug 15 MWh er 11.999 kr. Find mere info om HOFOR Fjernvarme P/S her ».\nVingårdstræde 17, 1. th har et vægtet areal på 48 m2, der er mindre end standardboligen. Et estimat, der tager højde for det større areal lyder:\nDer er er ingen egentlige hæftelser på ejendommen Vingårdstræde 17, 1. th, 1070 København K.\nLokalområdet — Vingårdstræde 17, 1. th, 1070 København K\nDen mest almindelige husstandstype i og omkring Vingårdstræde 17, 1. th, 1070 København K er veluddannede i andelslejligheder , d.v.s. conzoom®-typen Ung Andel.\nConzoom®-typen på en given adresse ændres løbende. Det skyldes dels den generelle almindelige udvikling i Danmark, men også lokalområdets til- og fraflytning. DinGeo opdaterer løbende Conzoom® - På Vingårdstræde 17, 1. th er data sidst opdateret 23 februar, 2022.\nVingårdstræde 17, 1. th hører til afstemningsområdet 3. Øst hvor der er 11.722 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Vingårdstræde 17, 1. th, 1070 København K at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 491 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Vingårdstræde 17, 1. th. Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 13795 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 14.24 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 1.42 pct.\nVingårdstræde 17, 1. th hører under skoledistriktet INDRE BY (Den Classenske Legatskole). I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Den Classenske Legatskole.\nDer er gode bredbåndsmuligheder på Vingårdstræde 17, 1. th, 1070 København K.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Vingårdstræde 17, 1. th\nDer er god 4G mobildækning på Vingårdstræde 17, 1. th med vejledende downloadhastighed op til 100 - 200 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Vingårdstræde 17, 1. th er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Vingårdstræde 17, 1. th\nInternet og Mobildækning Vingårdstræde 17, 1. th, København K\nAnbefalet bredbånd på Vingårdstræde 17, 1. th\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Hiper 1000/1000 Mbit/s (Kabel TV-stik) » på Vingårdstræde 17, 1. th.\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Vingårdstræde 17, 1. th, 1070 København K her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Vingårdstræde 17, 1. th\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi CBB (Mobilt bredbånd) 75 GB + Trådløs » på Vingårdstræde 17, 1. th.\nJordarten under Vingårdstræde 17, 1. th, 1070 København K er Marint sand og ler.\nGeologiske boringer i nærheden af Vingårdstræde 17, 1. th\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Vingårdstræde 17, 1. th.\nHvor langt er der fra Vingårdstræde 17, 1. th\n✓Stamoplysninger for Vingårdstræde 17, 1. th, 1070 København K\nGeografiske koordinater 55.6784753°N, 12.58295733°Ø\nAdressens Id 0a3f50a1-baec-32b8-e044-0003ba298018\nVi har samlet diverse stamoplysninger på Vingårdstræde 17, 1. th, 1070 København K.\nDer er ofte store helbredsmæssige omkostninger forbundet med et usundt indeklima. I samarbejde med DinGeo kan Niras tilbyde dig rådgivning om indeklimaet på Vingårdstræde 17, 1. th. Udfyld formularen, så bliver du kontaktet.


Synskhed ved John Braad\nbrevkasseredaktør, foredragsholder og personlig rådgiver\nJeg har arbejdet med synskhed i over 20 år. En personlig samtale berører primært nutid og fremtid, og omhandler hverdagsting som f.eks. job, økonomi, parforhold, salg af hus og andre ting, som kan have noget med hverdagen at gøre.\nJeg arbejder ikke med død, sygdom og ulykke. En samtale foregår på en positiv måde, hvor målet er, at du får positive erfaringer med derfra.\nBestilling af tid til en personlig samtale kan ske på telefon: 86 68 42 09\nDu er altid velkommen til i dagtimerne at prøve at ringe til mig - jeg tager den når jeg er hjemme, men er det med sikkerhed i telefontiden:\nVær opmærksom på, at der kan forekomme ventetid ved telefonen.\nPrisen for en konsultation er 900kr. Besøg sker om formiddagen.\nDu kan komme som du er. Eventuelle spørsmål er velkomne, men jeg siger først, hvad der falder mig ind, når jeg ser dig.\nGudenåvej 16, Bjerringbro\n(Jeg arbejder ikke med breve gennem min praksis)\nI mine foredrag fortæller jeg om mine oplevelser og livserfaringer, heriblandt mit daglige arbejde og min tid som brevkasseredaktør på ugebladet Hjemmet. Foredragene involverer også ofte de rejser jeg har været på, hvor jeg har mødt mennesker af åndelig betydning. Der vil under foredragene også være mulighed for at stille spørgsmål og blive rådgivet ”live”. Ikke to foredrag er ens, og gengangere blandt publikum vil derfor få en fornyet oplevelse. Foredragene bliver holdt på en jordnær og humoristisk måde.\nØnsker du at bestille et foredrag, skal du henvende dig til CB Booking. De vil hjælpe dig/Jer med at lave en aftale omkring foredraget.\nTlf. 86 43 56 00\n(pris og nærmere aftales med CB Booking)\nSom udgangspunkt kan du som kunde få det som du ønsker, når du bestiller foredrag via CB Booking. Du vil altid kunne aflyse et foredrag uden at det skal koste dig en krone.\nJeg har været brevkasseredaktør for "John ser alt" i ugebladet Hjemmet siden 1994.\nHvis du har personlige spørgsmål eller problemer, kan du skrive et brev til Hjemmet. Adressen du skal skrive til er:\nAtt. John Braad.\n(NB! husk at inkludere et foto af dig selv)\nIkke alle kan forvente svar, da interessen er meget stor.\nDu opfordres til at skrive tilbage til Hjemmet (husk at notere på kuverten, at det er en tilbagemelding samt at inkludere ugebladsnummeret). Feedback er altid godt at få, både for læserne og jeg selv.\n"Jeg har arbejdet med synskhed i over 20 år, men gør det på en meget jordnær måde. Jeg har medvirket i over 40 tv-pogrammer samt avisartikler m.v.. Du er altid velkommen til i dagtimerne at prøve at ringe til mig - jeg tager den når jeg er hjemme, men er det med sikkerhed i telefontiden."\n© 2014-2016 John Braad


comedy Archives - SoloSanne\nVotewoman i huset\nKlassisk politik: Politikere sender noget ugennemtænkt ud til befolkningen, befolkningen reagerer og påpeger, hvor ugennemtænkt det er, politikerne trækker det tilbage igen.\nHurra for demokratiet. Eller hvad?\nNej, ikke når det handler om humor. For det, politikerne måtte trække tilbage i denne uge, var en humoristisk tegnefilm kaldet Voteman, der have til formål at få unge til at stemme til EU-parlementsvalget. (Fordi det syntes oplagt, at unge mennesker kun kan interessere sig for noget så kedeligt som EU, hvis budskabet serveres med blowjobs og vold.)\nFeminister og andre politiske korrekte (og Anders Samuelsen, der ikke tilhører nogen af de to kategorier, men som vist bare greb chancen til at slå lidt på regeringen) kaldte tegnefilmen alt fra sexistisk til voldsforherligende og fordummende.\nOg så blev feministerne forudsigeligt kaldt snerpede og humorforladte. Selvom Folketinget trak tegnefilmen tilbage på under ét døgn – fordi godt nok var det, de snerpede, humorforladte, der påpegede problemerne, men det må alligevel have fået en eller anden på en vigtig post til at se filmen igennem igen og tænke: “Hør, måske skulle vi lige overveje, hvad vi egentlig har gang i.”\nHumor – nu uden hængepatter\nMen på trods af det, har jeg de seneste dage kun hørt bitcheri over de irriterende politisk korrekte feminister uden humor. Nu har vi igen ødelagt det sjove for alle. Kunne feminazierne ikke bare holde vores kæft for én gang skyld i stedet for at spolere alting med vores ensidige fokus på kønsfremstillinger.\nPersonligt er jeg faktisk lidt todelt i denne sag. Fordi jeg synes også, at humor skal have lov til at være politisk ukorrekt – det er et af formålene med humor. Og der er virkelig grænser for, hvor meget sjov man kan lave, hvis det skal være biodynamisk fairtrade økologisk hallalhippie respektfuld over for alle grupperinger i samfundet.\nSå jeg er på nippet til at forsvare Voteman, fordi jeg mener ikke, at nogen skal afgøre, hvad der er sjovt.\nMen så kan man jo spørge – som faktisk også er dét relevante spørgsmål, feministerne stillede om Voteman-filmen – nemlig: Er det overhovedet Folketingets opgave at være sjov?\nFor hvis humor kun kan være grov og sexistisk, burde offentlige institutioner så ikke holde sig fra det? Det er jo ikke strengt nødvendig for politikerne at få folk til at le for at sælge deres budskaber. (At en del politikere så får folk til at le med deres budskaber, når det ikke er meningen, er en anden snak.)\nSå hvorfor insistere på humor, hvis man kun har fantasi til at løse det på én måde?\nBare patter og mænd med muller – det er nytænkende comedy\nThomas Thorhauge, der står bag tegnefilmen forklarer, at Voteman er “en parodi på de brutale typer, man finder i Hviderusland og Ukraine”.\nBortset fra, at man med den udtalelse kan få lyst til at tilføje “racistisk” til listen over, hvad der er galt med Voteman, så er parodien jo bare ikke tegnefilmen i sig selv. Parodien er, at man tror, man laver parodi ved at gøre det samme, som alle andre gør. Det er det fucking omvendte af parodi! Det er kopi.\nSå feminister og andre politisk korrekte typer er ikke så meget blevet forargede over Voteman. Vi er ikke humorforladte eller snerpede. Vi er bare usigeligt trætte. Dødtrætte af ikke at kunne tænde for et tv – og da slet ikke et humoristisk tv-program – uden at se kvinder fremstillet som sexobjekter, og mænd som de sjove, seje aktører, der tosser rundt med alkohol og vold og er politisk ukorrekte i humorens navn.\nMåske kunne vi bare godt tænke os, at når vores folkevalgte vælger at bruge humor som greb, at de så i det mindste forsøger at sætte standarderne lidt højere end en Leasy-reklame.\nSå her er mit spørgsmål: Hvorfor i hedehulehumorisme var Voteman ikke en Votewoman?\nSlik fisse for et bedre EU\nHvis man virkelig ønskede at lave parodi, hvorfor så ikke gå all in og fremstille en stor muskuløs kvindelig antisuperhelt – der får cunnilingus af letopklædte fyre og flår hovederne af kvinder, der ikke vil stemme?\nDet ville parodiere voldsfilm, kønsstereotyper, comedy, tegnefilm og en hele masse andet oveni hatten. Det ville være ægte parodi. Og stadig voldsomt politisk ukorrekt, men på den fede måde.\nI stedet for bare at være en reproduktion af den drengerøvskomik, vi i forvejen får presset ned i gabet som et dårligt blowjob, hver eneste fucking gang nogen forsøger at lave politisk ukorrekt sjov i dette land.\nMen jeg tvivler seriøst på, at Folketinget nogensinde ville have godkendt noget så outreret. Og havde Folketinget alligevel gjort det, ville det have sat et ramaskrig i gang fra store dele af befolkningen: “Skal vi betale skattepenge til den slags smuds; kvinder der får slikket fisse og begår voldelige overgreb? Fy for den!”\nMen… den politisk korrekte feminzai-reaktion på Voteman, ja dét er altså en overreaktion. Så lad mig opsummere: Der er uligestilling i humor, i retten til at være politisk ukorrekt og ikke mindst i retten til at brokke sig over det.\nHmm, jeg blev sgu ikke mindre feminist af den erkendelse.\nEr du sjov eller er du feminist?\nFeminister er i hundredvis af år blevet beskyldt for at være uden humor, og jeg begynder at forstå hvorfor. For det viser sig, at ovenstående spørgsmål er et, jeg forventes at skulle kunne svare på.\nOg faktisk er det ikke så meget ikke-feminister, der stiller spørgsmålet. De er vist mest bare lidt forvirrede; “men… men… du er sjov og pæn og kan godt lide pik og så er du feminist!? Nu hænger mit verdensbillede altså ikke sammen mere.”\nNej, dem, der kræver et svar, er dem, der selv kalder sig feminister eller bekender sig til andre former for venstreorienterede retninger – fra VS’ere til bilhadere til veganere. En del af dem begynder at omtale mig som en dårlig feminist, fordi jeg ikke repræsenterer præcis den form for feminisme, de mener, jeg skal stå for. (Derfor lancerede jeg for et par uger siden pragmatisk feminisme for alle os, der bare gerne vil have lov til at mene noget om køns- og ligestillingsproblemer uden at aflevere resten af vores sjæl i pant til en bestemt politisk ideologi.)\nJeg er komiker, så du er grim, ha ha\nMen det er skam ikke nok at skamme mig ud som dårlig feminist længere. Nu skal jeg også levere mit levebrød som forsikring for, at jeg vil sagen nok. De seneste par måneder har jeg igen og igen skulle forsvare jokes, jeg har lavet live eller på facebook/twitter/her på bloggen/i min brusekabine med ordene: “Jeg er komiker!”\nPersonligt har jeg ellers altid hadet den ansvarsfralæggelse, som nogle komikere kommer med, når folk problematiserer det, de har sagt: “Nø, jeg skal ikke stå til ansvar for noget, jeg siger, for det er jo bare for sjov jo.”\nDet gælder ikke. Man skal stå inde for det, man siger, og de konsekvenser det har, at det bliver sagt. Ellers kan neonazister bare begynde at kalde sig komikere og svine andre racer og religioner til.\nMen når det er sagt, så har man som komiker altså et råderum til at lave sjov med politisk ukorrekte sager og smadre ind midt i tabuer. Det er sådan set definitionen af vores arbejde.\nMovember må man ikke mene meget om\nDerfor er mine tænder ved at blive lidt nedslidte af den skærende irritation over at skulle forklare jokes for folk, der på papiret i hvert fald skulle have intelligens nok til at kunne kontekstvurdere det, andre siger.\nSeriøst; jeg har aldrig nogensinde stået over for et livepublikum af VVS-folk eller pædagoger, som har stukket næsen i sky af forstilt forargelse over en politisk ukorrekt joke. Det virker, som om såkaldt “almindelige” mennesker ingen problemer har med at forstå de sammenhænge, en joke bliver leveret i.\nKun nogle af de folk, der i høj grad slår sig op på at ville problematisere samfundstendenser, lader til at have det problem. Det er da lidt foruroligende.\nFor eksempel var der megen mukken indblandet ikke så lidt skadefro, da jeg i sidste uge lavede en joke om movember. Joken lød: “Så startede det… en hel måned til, at man kan se på mænds ansigter og igen have lyst til at knalde dem.”\nFor jamen dog, det kan man jo ikke tillade sig at sige, når man kalder sig feminist og selv har hår på fissen!\nUndskyld, men skulle vi lige starte med 1) at hår på fissen og overskæg ikke er det samme, tværtimod; både intimbarbering og overskæg er kulturelt opfundne fænomener, og 2) det er faktisk et meget feministisk synspunkt, da jeg mener, at overskæg på både mænd og kvinder er usexede, og 3) jeg er komiker!\nFår man feministunderstøttelse, hvis man bare er kedelig?\nMen den går ikke. Det er åbenbart svært for nogen at lade mig bruge min titel som forklaring på, at jeg laver sjov med alt muligt – især med Tom Sellers-kloner i november. (Og vi ved jo, at de alle som en stadig barberer bollerne, så de har altså bare flyttet kønsbehåringen og fladlusene op i ansigtet! (Ja, jeg gjorde det lige igen, fordi jeg… wait for it… er… oh yeah komiker!))\nDerfor har jeg så flere gange i den seneste tid blevet mast op i et hjørne med krav, om jeg vælger om, vil være sjov eller, om jeg vil være feminist.\nOg svaret er altså, at der ikke er nogen enten-eller-mulighed for mig. Jeg vil ikke være det ene eller det andet. Jeg er begge dele.\nTil gengæld må jeg nok sige, at jeg går betydeligt mindre op i, om jeg nu også bliver rødstemplet af de “rigtige” feministgrupperinger, end om mit publikum synes, jeg er sjov. Så hvis jeg absolut skal vælge, så er jeg komiker.\nForstået på den måde, at jeg jo godt ved, at jeg er feminist indeni. Jeg ved godt selv, hvad jeg står for – det behøver jeg ikke andres godkendelse for. Men jeg lever af at være komiker; det indebærer, at nogen har lyst til at betale for at se mine shows.\nMen nu er det jo heller ikke de betalende kunder, der kræver, at jeg vælger – nej, det er folk i et feministisk bagland, der af alle burde vide, at man ikke kan leve af at være feminist og politisk korrekt og røvkedelig.\nJeg står da heller ikke nede på andre menneskers dagjob og siger: “Hvis du spuler den håndvask med dét rengøringsmiddel, så er du ikke rigtig miljøaktivist. Du må vælge; vil du have et job, eller vil du have meninger!”\nFeminismen er perfekt, så find noget andet at lave sjov med, gøglertype!\nDesuden mener jeg, at min jobtitel i høj grad indebærer, at jeg er villig til at sætte mig selv i spil og lave sjov med mine egne holdninger og have selvironi omkring min egen position. Jeg mener, at det altid er sjovere at se indad, end det er at gøre grin med andre. Derfor vil jeg selvfølgelig lave en masse sjov med feminisme også.\nDet trænger feminismen i øvrigt i den grad til: Den er støvet og umoderne og lugter af en blanding af sur modermælk og mandehad. Det skriger på comedy! Altså af den slags, der ser indad. For der har været rigeligt af den forsmåede antifeminisme, der sparker på feminismen udefra.\nSå det er det, jeg prøver at levere. Fordi jeg grundlæggende tror på, at folk, der griner sammen, redder verden sammen.\nSå det, jeg har sorggrinet allermest af de seneste par måneder, er, hvor travlt en håndfuld feminister pt har det med at bevise, at feminisme åbenbart skal være fuldstændig blottet for humor og selvironi – ja, tilmed også for selvindsigt.\nFor der er jo bare intet i, der vinder flere tilhængere end hængemuleri og hængepatter. (Ops, I did it again.)\nDet er altid fedt at komme i situationer, der får en til at erkende andre sider af sig selv. Nej, det er langt fra altid fedt i situationen, men på sigt får jeg som regel rigtigt meget ud erkendelsen: Gud, sådan er jeg også!\nSå i går gik det for første gang op for mig, at jeg er pragmatiker. Det ville jeg aldrig have tænkt. Mine tætte venner ville måske nok, de ville nok have sagt, at jeg typisk er ret løsningsorienteret. Men jeg har altid set mig selv lidt som en håbløs idealist, der hele tiden drømmer om smukke uforløste potentialer – hvad enten de er samfundsmæssige eller menneskelige.\nMen så i går gjorde jeg nogle feminister sure, fordi jeg sagde noget pragmatisk. Og jeg forsvarede mit synspunkt med endnu flere pragmatiske pointer, så jeg blev helt inspireret til at lancere en ny form for feminisme: Pragmatisk feminisme!\n(Ikke at forveksle med feminist-pragmatisme, der er en nyere filosofisk retning, og som jeg ærligt talt har forstået meget lidt af.)\nSå tager du dig af isbjørnene, og så tager vi ligelønnen\nMiseren begyndte, fordi jeg skrev en kronik i Information. Det var et svar til en blodrød feminist, der krævede feminismen tilbage til kampen mod kapitalismen.\nDet syntes jeg er at spænde feminismen for en voldsom stor vogn. Jeg er ikke uenig i, at der gerne må ske samfundsomvæltninger, jeg synes bare ikke, at det er feministers opgave at håndtere alle omvæltningerne på én gang og oveni alle ligestillings- og kønsproblemer.\nPragmatisk feminisme foreslår, at vi sætter ind på flere fronter, så dem, der interesserer sig for – og ikke mindst ved noget om – miljøet arbejder for at bevidstgøre og ændre miljøproblemer. Og dem, der har interesse og viden om globalisering eller migration eller økonomi eller titusinde andre områder tager sig af dem, og så tager feministerne sig af køn – og så mødes vi alle sammen og erfaringsudveksler og arbejder sammen på de områder, der overlapper.\nRigtige feminister spiser linser og kapitalistsvin!\nDet var min pointe med kronikken, men ifølge et par utilfredse feminister var det ikke en valid pointe. Okay, det er så deres mening. Jeg skal jo som sådan ikke bestemme, hvordan andre er feminister, eller hvad andre må mene. (Eller hvordan andre er, og hvad de skal mene om noget som helst andet for den sags skyld – ja, sindssyg pragmatisk, hva!?).\nJeg prøver blot at invitere andre typer ind i feministkredsen, andre som måske ikke lige har lyst til at indgå i hele den samfundsomvæltende retorik, men som måske bare har en søn, der er homoseksuel og gerne vil være med til at skabe opmærksomhed omkring hate crimes.\nPragmatisk feminisme er, at alle mulige og umulige typer står sammen om en løsning – som eksempelvis en øremærket barsel til mænd – uanset øvrige politiske tilhørsforhold og andre særinteresser.\nFordi dét er ligestilling! Og ligestilling er en dejlig værdi – som mange af os deler, selvom vi ikke altid er enige om ret meget andet.\nUpragmatisk feminisme er at sige: ”Ja, vi vil have øremærket barsel, og nå ja, så vil vi også have fjernet den private ejendomsret, og at alle skal holde op med at spise dyr.”\nPersonligt kan jeg ikke se, hvad de andre holdninger har med feminismen at gøre – men det er der altså andre feminister, der kan. Og dælme om de ikke også kan insistere på, at jeg skal have de holdninger, før jeg kan få lov at kalde mig feminist.\nRigtige feminister er ikke liderlige efter pik hele tiden\nSå nu kalder jeg mig altså pragmatisk feminist, og hvis det ikke er godt nok, holder jeg sgu helt op med at bruge ordet igen. Your loss, feminism!\nJa, undskyld, men hvem fuck har fat i den fede ende af pinden her? Alle os feminister, der prøver at balancere feminismen ud, gøre retorikken mindre skinger, mere imødekommen, mere inkluderende for alle, og dermed mere mulig at tackle for almindelige mennesker – eller de få, der insisterer på at blive ved med at sige ”patriarkalske strukturer” i hver anden sætning og på, at kun de må definere, hvad rigtig feminisme er?\nJeg fik følgende kommentar af en lesbisk feminist i forbindelse med mit seneste show Mandehader? Et show om at være alt for glad for pik:\n”Årh, jeg er så træt af, at heteroseksuelle feminister altid skal gøre så stort et nummer ud af, at de elsker mænd.”\nJa, det er godt nok det værste, vi kan gøre for feminismen, hva!? Skubbe til den forestilling, at alle feminister er lesbiske mandehader. For det ry har jo bare kørt supergodt for bevægelsen de sidste 150 år!\nPragmatisk feminisme foreslår, at vi lige får gjort op med det indre arvegods af berettiget bitterhed og kommer i gang med at finde fremtidige løsninger i stedet for.\nKvinder, der hader mænd, der hader kvinder, der så hader mænd endnu mere\nOg nu jeg er ved ordet ’mandehader’, så må jeg da hellere lige tage den med. For en stor del af surheden, jeg fik ovenpå kronikken handlede om, at jeg brugte det ord. Og det ønsker feminister ikke på nogen måde relateret til feminismen.\nOkay… men det er det altså! Jeg beklager at være pragmatisk party pooper igen, men det er faktisk lidt det ry, vi har. Sorry, don’t shoot the messenger!\nMin tankegang er så at få gjort op med det ry. Diskutere det for åbent tæppe, vise at vi rydder ud i den mandehadende retorik – som at den lesbiske i ovenstående kommentar ikke udviser nogen forståelse for, at 90 procent af kvinderne i verden faktisk godt kan lide mænd og gerne vil knalde med dem.\nFaktisk er liderlighed så stort et problem for mange af os heteroseksuelle kvinder, at hvis vi tvinges helt derud, hvor vi skal vælge mellem de to, vil de fleste af os hellere have pik end ligestilling…\nJeg synes også, det er helt vanvittigt arrogant af de feminister, der nægter at anerkende, at der findes mandehadere. Selvfølgelig er de færreste feminister mandehadere, og derfor er det dybt frustrerende at blive kaldt det ved hver eneste lejlighed, bare fordi man siger noget feministisk. Men det ændrer ikke på, at de findes.\nFeminismen er en bevægelse, der går ud på at bekæmpe kvindehad – men samtidig nægter man så pure, at der også findes mandehad. WTF!?\nPragmatisk feminisme siger, at det ikke er okay at tale nedsættende om et køn – hverken kvinder eller mænd eller dem derimellem. Og selvom det historisk set har været kvindekønnet, der har været mest ramt (og stadig er), så er der også strukturer, der begrænser mænd. Derfor – og fordi de også er mennesker – har mænd lige så meget krav på at blive behandlet ordentligt og ligeligt.\nRigtige feminister griner kun af økologiske jokes\nDesuden er jeg komiker, og derfor siger jeg ting på en skæv og politisk ukorrekt måde. Fordi comedy kan noget som ideologier og højtravende snak ikke kan; det kan vende ting på hovedet.\nMen det er en af de andre vogne, upragmatiske feminister mener, at alle, der kalder sig feminist, skal spændes for; den humorforladte, politiske korrekte vogn. Den vogn, der er er så kedelig, at den kører i rutefart mellem Kedelig og Ikast.\nDet siger jeg, fordi det er sjovt at sige, at Ikast er en kedelig by. Og så har jeg måske fornærmet nogle folk i Ikast, og de kunne så – ligesom nogle sure feminister – bruge en masse tid på at afkræve forklaringer og undskyldninger for den fornærmelse, eller de kunne acceptere, at jeg lavede en joke.\nPragmatiske mig foreslår, at hvis man synes, det ikke var en god joke, eller man generelt ikke kan lide min humoristiske tilgang til feminisme eller til andre emner; at man så lader være med at læse og se mine ting og holder op med at følge mig på facebook!\n(Ja, det er nok en mere radikal idé, end det er en pragmatisk; men man kan jo altså bare vælge ikke at lade sig fornærme for enhver pris!)\nNu har jeg sagt m-ordet og b-ordet, så mangler vi bare n-ordet\nFor jeg må tilstå, at hvis jeg skal spændes for den politisk korrekte vogn for at kunne få lov til at kalde mig selv feminist, så er det bye bye lilla ble.\nJa, det er to gange i dette indlæg, jeg har truet med at droppe at kalde mig feminist nu. Tredje gang så effektueres det – ligesom Candyman, der kommer ud af spejlet.\nNej, selvfølgelig stopper jeg ikke med at være feminist. Det er ikke parti, jeg har valgt at melde mig ind i, som jeg kan melde mig ud af igen. Det er min grundholdning til mennesker, og jeg vil blive ved med at tale og kæmpe for ligestilling.\nMen jeg er også komiker og debatainer – som er min selvopfundne titel, fordi jeg nægter at være kedeligkorrekt, saglig debattør – så derfor vil jeg også fortsætte med at være feminist med et tvist af sjov.\nFordi pragmatisk feminisme siger, at nu har surheden altså fået taletid nok. Enten så er du rigtig vred – for mange uretfærdigheder i denne verden kræver stadig den vrede – ellers finder du et smil frem og begynder at jazze problemstillingerne op med alternative, nytænkende tilgange.\nAt blive mopse-fornærmet over, at en erklæret feminist selv bruger ordet ’mandehader’ – er lidt som at fyre Jim Lyngvild for i sjov at sige ordet ’bøssekarl’. Hvilket Gay Pride jo som bekendt gjorde her i sommer.\nNu er det ikke, fordi jeg nødvendigvis har lyst til at sammenligne mig selv med Lyngvild, men han er entertainer ligesom mig, og hvis man vælger at hyre sådan en, så hyrer man altså hele pakken. Så kan man ikke komme med krav om at hugge en hæl og en holdning i alt, hvad vedkommende ellers foretager sig. Så kan man jo altså som bekendt lade være med at hyre eller følge vedkommende.\nRigtige feminister har alle sammen præcist lige lange bryster\nDet er hårdt at skulle håndtere, at størstedelen af landets befolkning hader feminister, fordi de tror, vi er aggressive mandehadere, der er ude på at få kvinder frem på mænds bekostning. (Det tror de altså, sorry, don’t shoot the… okay, du er med.)\nMen det er faktisk meget hårdere at skulle tackle de feminister, der opfører sig, som om de er fucking menneskehadere!\nJeg mener; pludselig bliver jeg mødt med krav om, at jeg skal være 100 procent solidarisk med en gruppe af feminister – der ikke kan finde ud af at være solidarisk med nogen, som ikke er 100 procent enige med dem. Der er sgu da noget grundlæggende galt i den indstilling, er der ikke?\nPragmatisk feminisme siger, at hvis du vil kæmpe for ligestilling, må du også acceptere uenigheder om, hvad der er det gode samfund. Ellers er det ikke en ligestillingskamp – så er det ensretning!\nPragmatisk feminisme siger, at der er plads til forskellige meninger, fordi pragmatisk feminisme er grundlagt på den forestilling, at vi alle er forskellige – men alligevel stadig skal behandles ordentligt og ligeligt.\nTilføjer et ignorantus-udtalelses-filter\nPragmatisk feminisme siger også – og det er nu det bliver virkelig radikalt – at der ikke er et objektivt endemål for, hvad der er ”ordentligt og ligeligt”, men at det er en konstant diskussion mellem alle de mange forskellige meninger.\nOg endelig siger pragmatisk feminisme, at alle meninger er lige meget værd – ligesom alle mennesker er lige meget værd.\nMen fordi jeg er grundlæggeren er der dog en væsentlig tilføjelse her: Medmindre selvfølgelig, at du ikke ved, hvad du snakker om, for så er din mening mindre værd!\nSelvom du stadig ikke er det som menneske.\nOg hvis du fortsætter med at køre løs med din ignorance, så… ja, så holder jeg op med at lytte/læse/følge dig – det er den store spændvidde af muligheder, jeg har. Du har ret til at være en idiot – og stadig blive behandlet ordentligt og ligeligt. Det er det største indbyggede problem ved pragmatisk feminisme.\nLatteren tilbage i kønsdebatten\nI et stykke tid har jeg frygtet, at jeg var gået hen og blevet fuldstændig ensporet i min tankegang. At jeg ikke længere var i stand til at se synspunkterne fra den anden side, og at jeg havde låst mig fast på en rigid feministisk dagsorden.\nDet skyldes formentligt, at rigtigt mange modstandere af feminismen behandler mig sådan. Og som jeg har skrevet om her, så er det rigtigt svært ikke at tage de følelser på sig, som andre påstår, man har.\nAltså er jeg begyndt at føle, at min arrogante, bedrevidende og ikke mindst meget utålmodige side tager over. Jeg fanger mig selv i at tromle mine opponenter. Jovist med bedre argumenter og større viden, men også med en følelse af, at de er fucking idioter, og det er under min værdighed at diskutere med dem.\nDen side af mig kan jeg ikke lide. Det, synes jeg, er underskudsagtigt. Og jeg er blevet komiker, fordi jeg hellere ville bruge humor til at underbygge mine argumenter. Humor er overskud. Arrogance, bedrevidenhed, patronisering, latterliggørelse og mobning er underskud.\nOh, en ode til min skønne stand-up-genre\nMen så blev jeg reddet fra min egen selvlede i aftes. Af en anden komiker såmænd. Jeg var inde og se Jonatan Spangs Bryllup. Og jeg forventede det værste, må jeg tilstå. Andre feminister havde advaret mig om, at showet var mandschauvinistisk og sexistisk – og andre af de ’istiske ord, som vi feminister elsker at bruge.\nDet var det ikke. Det var to timer, hvor jeg og min feminist-veninde skreg af grin. Det var lige det, jeg havde brug for.\nFaktisk var det lidt af en åbenbaring i forhold til kønsdebatten – og en god reminder af, hvorfor jeg elsker comedy så højt. For Spang er meget langt fra enig med mig på mange områder. Han kritiserer feminismen og feminister, han synes, at diskussionen om kvinder i bestyrelser er tåbelig, og han har argumenter for prostitution (men er dog selv uafklaret om det.)\nAlligevel sker der to ting under hans show. For det første griner jeg af hans jokes – selvom jeg er lodret uenig i deres underliggende budskab. For det andet – og det er det her comedy kan – nikker jeg og tænker: “Det er sgu en rigtig god pointe det der.”\nDet vil sige, at jeg hører modsatte holdninger uden at mærke mine øjne vende sig mod himlen. Det er første gang i lang tid, jeg har haft det sådan i kønsdebatten.\nTre sexister kommer ind på en bar…\nEr det så bare, fordi Spang er sjov, når han siger tingene. Nej, for der er masser eksempler på ”sjove” mænd m/k, der laver jokes om kønsproblematikker og feminisme, hvor man får ondt i øjenmusklerne i steder for mavemusklerne.\nDet er netop, fordi Spang ikke er idiot. Det er, fordi han faktisk har brugt fem minutter på at tænke sine synspunkter igennem og kan forsvare dem – på en underholdende måde. Og så kan jeg være nok så uenig, men jeg kan ikke afvise hans pointer.\nDamn, en ahahaha-oplevelse. (Når man bliver overrasket så positivt, at man ikke kan lade være med at grine højt.) For det gør mig godt nok ikke mindre arrogant over for den store horde af selvudnævnte kønsdebattører, der vitterligt er idioter. Tværtimod, sandsynligvis. Men det beviser, at der faktisk er en mulighed for, at der kan dukke nogle op, som ikke er det.\nDet giver mig faktisk en grund til selv at blive ved – og blive klogere og bedre til at debattere. For så kan jeg se, at vi kan komme nogle vegne. Det ville pludselig give mening at debattere prostitution, hvis vi slap for de evige ”luderens frie valg” kontra ”ej, hvor er det synd for den stakkels luder”.\nMen hvis vi i stedet kunne begynde at fokusere på, hvad der får kunder (af begge køn) til at gå til prostituerede. Hvad det er i vores samfund, der skaber købesex – og om dét er noget, vi ønsker at lave om.\nVi har en ‘gina og det er ikke noget at grine a’\nSpang taler også om sin rolle – mandens rolle. Hvad han som mand er med til at skabe. Det er derfor, jeg altid har syntes, at han er så fremragende en komiker. Det er ikke bare pegen fingre af de andre – det er faktisk at tage ansvar indadtil. Det er der mange, der kunne lære noget af. Sikkert ikke mindst mig selv.\nHans tilgang til sit og det modsatte køn i hans nye show fremkaldte minderne fra min tid på Kvinder- og kønsstudier, hvor jeg læste samtidig med, at jeg lige var startet som komiker. Jeg valgte at blande fornøjelse med feminisme og analyserede Spangs første oneman-show Damer til en eksamen i et fag om kønsfremstilling i populærkultur.\nNøj, der blev dårlig stemning i lokalet, da jeg fortalte om min opgave. Der sad 24 kvindelige studerende, hvoraf den ene halvdel var kønne, blonde – og lidt for pæne – piger, og den anden halvdel var kønne korthårede – og lidt for militante – lesbiske.\nBegge grupper irriterede mig grænseløst, fordi den første gruppe af pæne piger lod til at lide seriøst under den meget ubehagelige misforståelse, at feminisme betyder, at kvinder skal have lov til at opføre sig, som mænd traditionelt har gjort, mens mænd bare skal holde op med det. Og den anden gruppe lod til at mene, at mænd helt skulle ud af regnestykket.\nNu sætter jeg deres holdninger lidt på spidsen her, men de var skyld i, at jeg i mange år efter studiet havde lidt svært ved ordet ”feminisme”. Fordi feminist jo dækker over mange ting – ikke bare fornuftige argumenter om et ligestillet samfund for mænd og kvinder. Men desværre også nogle gange over mandehad og bitterhed og idioter, der heller ikke her har sat sig ordentligt ind i sagerne.\nVi ved nok lidt mere om dig og dine erfaringer, end du gør!\nSå der blev altså ret dårlig stemning, da jeg fortalte om mine planer om at analysere et stand-up-show.\n”Ej, det er bare så sexistisk en genre.”\n”Det er hvide mænds heteronormative heskerteknikker sat på formel!”\nJeg prøvede at forklare alt det stand-up-comedy kan; vende fordomme på hovedet, få os til at le af vores egne synspunkter, få os til at lytte til de andres. Men de rystede insisterende på hovedet.\n”Du kan ikke se det, fordi du selv er en del af det miljø,” sagde en af dem og satte trumf på.\nÅrh, den fineste feministiske finte; anklag andre for falsk bevidsthed. Du kan ikke selv se, at du er undertrykt, men det kan vi andre! Så vi skal nok fortælle dig, at du er det, og din opfattelse af situationen er uinteressant.\nOg så vendte de ryggen til mig og fortsatte med at diskutere deres egne opgaver om Sex and the city og Bridget Jones’ Diary. (Som er to populærkulturelle frembringelser, der i min øjne er mere sexistiske, heteronormative og ”hvide”, end alt stand-up, der nogensinde er produceret på verdensplan til sammen.)\nI have a dream, a really hilarious dream\nNu har jeg aldrig rigtigt givet en fuck for, om andre er enige i, hvad jeg skal sige og gøre, så jeg lavede selvfølgelig min opgave, som jeg havde tænkt den (og fik topkarakter for den. (Muligvis alene fordi censor bare var dødtræt af svævende udlægninger om Carrie Bradshaws påståede empowerment-projekt i stiletter.))\nAt lave den opgave gav mig virkelig en analytisk fornemmelse for, hvordan comedy kan rykke ved kønsroller. Ikke dermed sagt, at Spang kun laver úbergeniale ting om det emne, for som alle komikere – inklusiv mig selv – så går han også indimellem efter joken frem for nuancerne.\nMen hans tilgang til emnet viser, at med nysgerrighed og indsigt i sin egen rolle kan man faktisk sige noget nyt i en debat, der snart har kørt i 150 år. Og det giver mig jo en helt horribelt optimistisk tro på, at vi så også kan komme et nyt sted hen.\nOg så bliver det i sandhed sjovt at være feminist!\nKonstruktiv kritik af kritik\nI de seneste par måneder har jeg fået flere krænkede henvendelser fra folk, der er sure over, at jeg har slettet deres kommentarer på min facebookvæg. Efter deres mening udøver jeg censur og er nærtagende over for kritik.\nDet sidste er helt sandt. Jeg hader kritik. Hovedsagligt fordi langt det meste kritik, jeg har fået i mit liv, har været så langt fra konstruktivt, at det er utroligt, at nogen nogensinde har fået ideen til at sætte de to ord efter hinanden.\nFolk er gennemgående elendige til at give konstruktiv kritik. De fleste vil bare have lov til at kritisere – for sportens skyld. Fordi det er en nationalsport i alle nationer at kritisere. Og den sport er større end alle andre sportsgrene, for også diverse landshold og trænere må konstant høre på kritik fra selvudnævnte sportseksperter. Hvem ved for eksempel bedre end min onkel, der ikke kan kende forskel på en tennisketcher og en yakokse, at Caroline Wozniacki trænger til en ny træner!?\nOg som selvudnævnt og -ophøjet kritiker kan man altid svøbe sig ind i den sikre; ”nåååå, så du kan nok ikke tåle kritik, hva!?”\nAltså hvis genstanden for ens mere eller mindre uretmæssige angreb skulle finde på at værge for sig med modargumenter eller ligefrem vælge den lækre, lette facebook-løsning at fjerne kritikken med et enkelt klik. En løsning, jeg ville ønske, der fandtes irl, så emsige typer, der kommer op efter et show og kritiserer også kom med en rullemenu under sig.\n”Det er bare overhovedet ikke sjovt at lave sjov med tykke mennesker. Det er faktisk ikke alle, der selv kan gøre for det!”\nStråmand, skråmand, stråhat\nJeg kan tælle på én hånd de få gange i mit professionelle liv, jeg har fået ægte, konstruktiv kritik. En af gangene var da min seneste bog udkom, og en anmelder pointerede, at sproget visse steder virkede for utroværdigt til min hovedperson. Dét er konstruktivt.\nIkke alene kan jeg lære noget af det, hvilket jo et eller andet sted burde være formålet med kritik – selvom denne idé vist er smuttet et eller andet sted i selvhævdelsens konstante behov for at kritisere andres adfærd.\nMen hvad vigtigere er, så viste anmelderen, at han rent faktisk har forholdt sig til det, han kritiserede. Han havde læst bogen, forstået budskabet og fundet huller i dét.\nSådan er det ikke meget kritik, der er. Langt det meste kritik handler enten om, at kritikeren vil masse sin egen agenda på banen og/eller demonstrere sin overlegenhed udi kunsten at argumentere. Jeg ved næsten ikke, hvad der er værst.\nFor at tage det sidste først, så er det helt uhyggeligt så mange internetdebatter, der bliver afsporet af, at den ene – eller begge – debattører engang har læst Lasse Rimmer bruge udtrykket ”stråmandsargument”, derefter lært sig udtrykket udenad og nu rask væk kaster det mod sine modstandere.\nOprindeligt var det et begreb, man brugte til at holde debatten på sporet, nu bruges det til at afspore debatten, så den i stedet kommer til at handle om, hvorvidt den anden vitterligt benyttede sig af en stråmand.\nPyh, så slap vi også for at snakke indhold denne gang!\nHokus pokus, så har du sagt noget helt andet\nDet er i hvert fald slående så mange, der bruger stråmandsbegrebet, som ikke ved, hvad det faktisk betyder; nemlig at man argumenterer mod noget, modstanderen reelt ikke har sagt for at få debatten flyttet over på sin egen banehalvdel og derved have en vinderfordel.\nOg det er sådan set et smart, retorisk greb, for uerfarne debattører vil typisk fortsætte kampen uden at opdage, at spillet er ændret – de vil fortsætte med at forsvare det stråmandsargument, som den anden har kastet efter dem, fordi de ikke har indset, at det er svagere end deres oprindelige argument. Et eksempel fra et parforhold:\nHun: Undskyld, jeg glemte at hente dig fra arbejde. Jeg havde bare så travlt i dag, at jeg svedte det ud.\nHan: Du glemmer altid at hente mig!\nHun: Det gør jeg da ikke.\nHan: Jeg betyder slet ikke noget for dig, du går mere op i dit eget arbejde.\nHun: Ej, skat, jeg elsker dig. Du betyder alt for mig. Osv. osv.\nHun indser ikke i diskussionens opblussede hede, at han flytter fokuset fra den aktuelle situation til en generel anklage om noget helt andet. Det er en effektiv stråmand.\nErfarne debattører lader sig dog ikke så nemt narre. Hvilket er grunden til, at politiske debatter som regel står i stampe. Eksempel:\nHan: Vi vil ikke lave en lov mod et Formel 1 for rumfart, fordi vi har vurderet, at det ikke kommer til at foregå de næste mange år.\nHun: Så I vil bare have at unge mennesker bliver smadret mod siden af månen, eller hvad?\nHan: Nej, vi har bare vurderet, at det ikke kommer til at foregå de næste mange år.\nHun: Så skidevære med, at det vil skabe vildt meget forurening i atmosfæren.\nHan: I er ude på at ødelægge vores rygte i hele Galaksen!\nHan: Nej, vi har bare vurderet, at det ikke… Osv osv.\nDet, du lige sagde, er noget lort! Og jeg har heller ikke hørt, hvad det var!\nDette eksempel viser også, hvorfor det er vanskeligt at holde stand i en debat, for det er fucking svært at blive ved med at vende tilbage til det oprindelige udgangspunkt, når anklagerne om alt muligt begynder at rulle. Så er man fristet til at hoppe ind i debatten. (”Hvad fuck mener du med vores ry i Galaksen? Hvis der overhovedet er liv andre steder i Galaksen, ødelagde vi nok definitivt vores ry, da vi opfandt reality-tv.”)\n(OBS: Stråmandsargumentet er en ofte benyttet joke-form, og derfor skal man lige huske på, at når man debatterer med en komiker (professionel eller ej), vil høn ofte benytte sig af det greb. Men det er altså ikke nødvendigvis, fordi komikeren ønsker at afspore debatten, det kan bare være vane – eller mere sandsynligt; at komikeren simpelthen synes, at synspunkterne er for dumme til at blive taget seriøst. (Og nu regner jeg så med også at få kritik for at være arrogant.))\nDen anden baggrund for kritik er som nævnt at gøre opmærksom på sin egen sag eller sit eget synspunkt. Hvilket selvfølgelig kan være helt reelt, det er jo derfor, vi har debatter; for at udveksle divergerende synspunkter.\nProblemet opstår bare, når kritikeren ikke har sat sig ind i, hvad der egentligt blev sagt til at starte med, fordi høn er så forhippet på at få presset sine egne synspunkter igennem. Dette afsporer helt utroligt mange debatter, både private og politiske.\nFordi reelt er der kun to muligheder i sådan en debat; enten fortsætter man i det spor, kritikeren har valgt, eller også siger man ”tak for i aften” og stopper den.\nDet er umuligt at forsøge at få debatten tilbage til ens oprindelige synspunkter, fordi kritikeren – og eventuelt påhørende – vil insistere på at få kritikken ”taget til efterretning”. Og man er helt fucked, hvis man begynder med at kalde situationen og sige, at den anden har afsporet debatten. For så er man både nærtagende og arrogant – og man indrømmer dermed indirekte, at kritikeren har ret i al sin kritik.\nDu skal ikke komme her med dine fakta og andet halløj!\nDet var som sagt svært at kalde situationen, når man støder på et stråmandsargument. (Medmindre selvfølgelig hele pointen ved at anklage den anden for brug af stråmandsargument er at afspore debatten… (ja, det er indviklet: Velkommen til Retorik 2.0.))\nMen det er virkelig svært, når man er nødt til at indse, at ens modstander bare ikke vil – eller ikke kan – sætte sig ordentligt ind det, høn kritiserer.\nJeg er selv røget ind i det setup rigtig mange gang, fordi det som regel tager lidt tid, inden det går op for mig, at den anden faktisk ikke har forstået, hvad det handler om. På det tidspunkt kan debatten allerede være ret ophedet, og det gør det utroligt svært at standse op og sige: ”Hør, ved du overhovedet noget om det her emne?” I hvert fald ikke uden at komme til at lyde, som om man vil patronisere den anden og tæve løs på vedkommendes uvidenhed. (Og af samme grund vil den anden typisk stædigt holde fast i, at høn skam ved ALT om emnet, selvom det bliver mere og mere tydeligt, at det gør høn ikke.)\nUdover det har de fleste af os også en eller anden høflighedsting med, at vi synes, den anden har ret til at komme til orde – nærmest ligegyldigt, hvad de ord så er.\nMåske er det den der angst for at blive anklaget for ikke at ville lytte til kritik – for det er jo det værste, man kan være; en selvfed type, der er blind over for sine egne fejl, fordi man aldrig er åben over for kritik.\nJeg er også pissebange for, at det er beskrivelsen af mig. Derfor har jeg tidligere altid forsøgt jeg at lytte til kritik. Med det resultat, at jeg stort set altid blev ked af det. Fordi jeg er selvfed og tilmed nærtagende!? Måske. Eller måske snarere, fordi kritikken ofte er så perfid.\nNår jeg får kritik i dag, bliver jeg snarere meta-ked af det: Jeg bliver ked af det over, at vi har et samfund, hvor folk rask væk kritiserer uden nogen som helst anden grund, end at det har de lige lyst til.\nMåske fordi de selv får det bedre med sig selv, eller måske fordi det bare er blevet sådan noget, man gør. (Og tak til internettet for at gøre det endnu nemmere.)\nNå-nå, så gider man ikke debattere med idioter. Rimlig arrogant!\nUnder alle omstændigheder har det tidligere været rigtig svært for mig at sige sætningen: ”Den her debat er kørt af sporet, jeg trækker mig.”\nMen nu synes jeg efterhånden, jeg begynder at have styr på det. Og jeg gider i hvert fald slet gå ind i en debat, når jeg på forhånd ved, at der ikke vil blive lyttet til mit synspunkt. Episk tidsspilde!\nIkke dermed sagt, at jeg altid når at blive klar over det, inden debatten er i gang – og så må jeg så finde en vej ud af den igen, hvilket som bekendt skaber vildt dårlig stemning, foruden anklager om alt fra nærtagenhed til inkompetence.\nSå når jeg på forhånd har en idé om, hvad der vil blive sagt; når jeg på forhånd ved, at der ikke vil blive lyttet, så holder jeg mig væk.\nFor det her er virkelig kritik i en nøddesskal: De fleste, der kritiserer, forholder sig ikke til, hvad der reelt er på bordet. De har nemlig allerede linet deres mod- og stråmandsargumenter op, så de er klar til at angribe, nærmest uanset hvad der kommer ud af munden på deres modstandere. (Især hvis modstanderne tilhører en gruppe, de har besluttet sig for at hade, som eksempelvis feminister.)\nDét er virkeligt ukonstruktivt.\nDerfor holder jeg mig så vidt muligt ude af den slags debatter, og derfor fjerner jeg også den slags kritik fra mine facebooksider – og derfor har jeg heller ikke et kommentarfelt på denne blog.\nKim jung Søndergaard\nSå må folk kalde mig nærtagende alt det de vil – den debat gider jeg heller ikke gå ind i. (Det er nemlig også et retorisk kneb at tirre modstanderen, indtil vedkommende kaster sig frådende ind i kampen – naturligvis allerede langt bagud på point, fordi følelsesudladninger per definition er taberadfærd i en ”saglig” debat. (For der er jo ikke noget mere sagligt end at starte med at anklage nogen for at være for følelsesladet…))\nOg jeg morer mig meget over at blive anklaget for at bortcensurere kritik, fordi udøvelsen af censur jo er magthavernes redskab. Så der er altså nogen, der åbenbart går rundt og synes, at jeg har lige så meget magt som en nordkoreansk diktator. (Åh, hvis bare! Hvor ville der være fyldt med killinger, kage og behårede fisser i det her land, hvis jeg var diktator.)\nMange hidsige kritikere lader i hvert fald til fuldstændig at have misforstået både, hvad ytringsfrihed og censur egentlig betyder.\nDet var for eksempel ret skægt at høre de danske journalister bruge begge udtryk i flæng, da det for nogle år siden kom frem, at de svenske medier ret konsekvent nægter at dække Sverigedemokraterna (som er svenskernes version af Dansk Folkeparti).\nAf alle burde journalister da vide, at det ikke er censur, at et medie nægter at dække en begivenhed – det er mediet i sin gode ret til – det ville kun være censur, hvis en myndighed nægtede mediet at dække begivenheden.\nLigesom det heller ikke er krænkelse af nogens ytringsfrihed at nægte at dække visse begivenheder, fordi at have frihed til at sige sin mening ikke er ensbetydende med, at man har ret til at få den på landsdækkende tv.\nFormentlig var de danske journalister bare mobsede over, at de ikke selv har æggestokke nok til at lade være med at dække hver eneste lille bøvs fra Dansk Folkeparti – og derfor kritiserede de i stor stil deres svenske kolleger med stråmandsargumenter om ytringsfrihed og demokrati.\nGuide til at kritisere mig – konstruktivt eller ej\nSå hvor stiller det så dig i forhold til at kritisere mig, når jeg nu er så nærtagende en diktator? Ja, du har faktisk stadig mange muligheder, så længe du bare holder dig på den rigtige side af injurielovgivningen. (Og det er ikke så meget et krav fra min side, som det er dansk lov og risiko for ret store bøder.)\nSå du kan jo lave en blog, hvor du kritiserer mig, du kan også gøre det på din egen facebookvæg eller twitter eller stuevæg, du kan endog skrive indlæg i aviser og lave virale videoer. Faktisk vil jeg foreslå dig at gøre det i en kreativ form, eksempelvis i en sang eller en roman, for så er du nemlig ikke underlagt helt de samme regler om injurier. Det er du i øvrigt heller ikke på en stand-up-scene, såååå…. ”Kender I den om, at Sanne Søndergaard er en dum nærtagende møgluder-diktator, der ikke kan tåle kritik? Nej? Så må jeg hellere skrive en joke om det til næste gang.”\nEndelig kan du jo også rent faktisk læse det, jeg skriver, ordentligt og forholde dig til det på en saglig måde, så er der en vis sandsynlighed for, at jeg godt gider debattere med dig.\nEller – og den her er helt radikal – hvis du på forhånd har besluttet dig for at hade mig, og det, jeg skriver, så… bum bum… lad vær med at læse det!\nVar det nedladende sagt!? Så må du jo lægge det til kritikpunkterne.\nDet var jo bare for sjov…\nDen hårdeste lektie, jeg har skulle lære som komiker, er, at hvis publikum misforstår intentionen med en joke, så er det bare ikke sjovt længere. Og det uanset om folk griner eller ej…\nDe fleste almindelige mennesker har formentlig prøvet at sige noget i sjov, men som er kommet helt forkert ud. Det kan skabe en virkelig akavet stemning.\nEn af mine venner oplevede for eksempel engang til et bryllup at komme til at sidde midt i sådan en dårlig stemning. Min vens borddame havde nemlig netop gennemgået en hård kemobehandling, og det fortalte hun meget detaljeret om. Ligesom hun også indviede hele bordet i, at hun derfor havde paryk på.\nHvorfor hun lige følte, at det var et passende festsamtaleemne, kan jo undre. Men hun var sikkert stadig så psykisk belastet af sygdomsforløbet, at hun ikke kunne lade være med at snakke om det. I hvert fald blev stemningen ved bordet hurtigt meget tung, og en af de andre, der sad der, led desværre af den frygtelige komikerforbandelse (den som alle komikere har, og som har fået os til at blive komikere til at starte med) nemlig behovet for at lette stemningen med en lille joke. Hvilket får ham til at udbryde: ”Nå, men så er du da i det mindste fri for at barbere fissen!”\nDu kan sikkert gætte dig til resten. Pigen med parykken brød grædende sammen, og resten af middagen var en pine af akavet stemning for alle ved bordet. Også selvom den uheldige ”komiker” forsøgte at undskylde.\nMan kan da altid lige lave en bøssejoke…\nAlle professionelle komikere har prøvet noget tilsvarende. Vi forsøger selvfølgelig at undgå at jokke uhensigtmæssigt på folks følelser, men alligevel sker det indimellem, fordi vi ikke altid har tænkt over alle de niveauer, som vores jokes kan blive opfattet på. Og andre gange jokker vi på folk med vilje! (Og det kan ganske givet være svært at se forskel på de to situationer.)\nDa jeg havde optrådt i et par år, skulle jeg lave et show for min gamle arbejdsplads, avisen Information. Jeg havde på det tidspunkt et par jokes om homoseksuelle stereotyper med i mit repertoire – det var dengang, De Fantastiske Fem kørte på tv, og jeg lavede jokes om, hvordan det ville have set ud med lesbiske i stedet. Flere af mine tidligere kolleger var homoseksuelle, så jeg tænkte, at de nok ville syntes, at mine jokes var sjove. Stor fejl!\nJeg troede nemlig, at mine jokes handlede om at udstille tv-programmer og deres stereotyper, og ikke mindst de medvirkende, der insisterer på at opføre sig så stereotypt, at det er en hån mod deres køn, etniske gruppe eller seksuelle minoritet.\nProblemet var bare, at det ikke var sådan, mine jokes blev modtaget lige denne aften. I salen sad nemlig en nyansat lesbisk, jeg ikke kendte, og tog mine pointer om stereotype homoseksuelle helt bogstaveligt, personligt og meget nært.\nHendes reaktion blev registreret af alle de andre kolleger, og da der jo netop var flere homoseksuelle til stede, var resten af de tilstedeværende meget bevidste, om at jeg tilsyneladende kørte på dem som minoritet. Stemningen i salen blev hurtigt så dårlig, at ingen grinede af resten af mine jokes – også selvom jeg skiftede emne med det samme. Det var lange, stille 15 minutter.\nHvem var egentlig til grin?\nStilhed er selvsagt, det værste, man kan komme ud for som komiker. Men jeg følte det som et ekstra hårdt slag, fordi det var mine tidligere kolleger, som jo kendte mig og mine holdninger. Så jeg var mildt sagt pissesur over, at de ikke kunne regne ud, at jeg selvfølgelig ikke mente noget med det. Selvfølgelig ville jeg da ikke stå og hade på homoseksuelle – det ville jo ikke være comedy, bare dårlig DF-stil. Sikke en latterlig overreaktion, tænkte jeg.\nMen jeg kunne alligevel ikke få mig selv til at lave de jokes igen. Først skød jeg skylden på den tyndhudede lesbiske: Hun havde ødelagt mine jokes og fået mig til at tvivle på dem. Hun havde ødelagt mit show med sin overdrevne sarthed.\nOg ja, hun fik mig til at tvivle, men tvivlen skyldtes nok snarere, at jeg godt selv kunne se det. Jeg begyndte at indse, at måske sagde jeg faktisk ikke det, jeg troede, jeg sagde. Måske udstillede jeg slet ikke tv-stereotyper, måske udstillede jeg i stedet mine egne fordomme. Måske overreagerede mine tidligere kolleger slet ikke, måske reagerede de faktisk helt rimeligt.\nOg den eneste grund til, at folk hidtil havde grinet af mine jokes om homoseksuelle var, fordi de havde grinet af de homoseksuelle og ikke af min selvindbildte udstilling af fordommene om dem!\nFøj, en grim smag i munden. Her gik jeg lige og troede, at jeg var fri for fordomme. Og at jeg som komiker havde et frikort til at latterliggøre alt, så længe jeg bare var fri for fordomme. Her gik jeg lige og troede, at jeg prikkede til andres fordomme – og så gjorde jeg dem bare værre. Så var jeg jo lige så slem som de tv-tilrettelæggere, der insisterer på kun at caste og skamklippe folk, så de fremstår som de værste stereotyper.\nDet var ikke nogen særlig fed selverkendelse. Derfor tog det mig også tid at tage den ordentligt til mig. Dumstædigt holdt jeg fast på komikeres carte blanche-rettigheder; komikere må gøre grin med alt til alle tider og på alle steder. Dét er komikerens opgave!\nDen er på min kappe, ba-da-dum-tiss\nDet mener jeg for så vidt stadig, jeg har bare lavet en tilføjelse: Det er komikerens opgave at gøre grin med alt til alle tider og på alle steder – men komikeren har bare også et ansvar for det, høn siger.\nAt få ansvar smidt ind i den sætning gør en kæmpeforskel. Det betyder, at jeg er nødt til at tænke over mange flere niveauer i mine jokes, inden jeg leverer dem på scenen. Det betyder også, at jeg er nødt til at arbejde så meget med mig selv, at jeg ikke har en masse ondskabsfuldheder og bitre sidebemærkninger gemt mellem ribbenene, der kan slippe ud mod en sagesløs publikummer, når jeg improviserer på scenen.\nLykkes det her ansvarsprojekt så? Nej da, bestemt ikke. Jeg kan ikke – selvom jeg tænker rigtigt, rigtigt meget over det – kende alle eventuelle fortolkninger af mine jokes. Jeg kan heller ikke hvile så meget i mig selv, at der ikke er en eneste lille ubehagelig følelse, der kan slippe ud i et uovervåget øjeblik. (For så var jeg sgu nok ikke komiker længere, men var flyttet ud i et eller andet mediterende hippiekollektiv. (Undskyld, hvis jeg fornærmede hippier og mediterende mennesker der – det var bare for at lave et billede af, at jeg ikke er så velafbalanceret.))\nEj, er der mere end ét dørtrin i et hus!?\nMen selvom det ikke lykkes for mig hele tiden, så er det stadig en vigtig del af min arbejdsproces, for jeg ønsker at tage ansvar for det, jeg siger på scenen. Og så er jeg nødt til at have styr på, hvad det er.\nHvorfor er det her så vigtigt for mig? Det er jo ikke ligefrem en opfattelse, jeg deler med alle komikere. En del komikere vil formentlig mene, at vores job ikke indebærer den form for refleksion. Og det er jo så bare to forskellige opfattelser af vores rolle – hvoraf jeg skal skynde mig at sige, at min opfattelse jo ikke nødvendigvis er den rigtige for andre end mig. (Bare så jeg ikke fornærmer nogen. (Det kan godt blive til en frygtelig masse parantesiske forbehold, jeg er nødt til at tage i det her indlæg. (Bare så du ikke bliver fornærmet over alle parentes-forbeholdene…)))\nMen grunden til, at det er vigtigt for mig at (forsøge at) tage ansvar for mine handlinger – on stage såvel som off stage – er, fordi jeg synes, at hvis jeg ikke gør det, så bliver mine handlinger reelt meningsløse.\nForstået på den måde, at hvis jeg ikke tænker over de eventuelle konsekvenser af det, jeg foretager mig, og træffer mine valg mere velovervejet, så vil jeg jo bare være som en trial-and-error-robotstøvsuger. En person, der tøffer rundt og støder på dørtrin og andre menneskers følelser uden at lære andet end ikke at køre ind i det specifikke dørtrin/menneske én gang til. (Og når det er sagt, så er der mange, der ikke engang lærer dét! (Undskyld, hvis jeg fornærmede jer, der bliver ved med at støde ind i de samme problemer igen og igen. Men I har vel ikke engang reflekteret nok over det til at forstå ironien i, at jeg nu undskylder for det – og så lige om lidt fornærmer jer igen.))\nDet, jeg hører dig sige, er noget svineri! Uanset hvad du sagde!\nSå altså; hvis jeg gerne vil have, at mit publikum skal forstå og grine af mine indsigter, så er jeg også nødt til at have nogen. Jeg er nødt til at have tænkt over, hvad jeg rent faktisk siger. Og det prøver jeg så at vise, at jeg har gjort.\nBlandt andet ved ikke at sige ”mænd gør sådan og sådan,” men i stedet sige ”nogle mænd gør sådan og sådan.” Det bette ”nogle” er et lille ubetydeligt ord, men et ekstremt stort forbehold.\nOg når det er sagt er ordet faktisk så lille, at mange slet ikke hører det. Mange vælger jo desværre at høre det, de gerne vil høre. Så hvis de gerne vil høre en generalisering af mænd, så er det også det, de hører. Enten fordi de synes generaliseringen er sjov, eller fordi de gerne vil have noget at blive fornærmede over.\nDe fleste komikere kæmper med det her problem. At trods alverdens forbehold sidder der stadig en portion publikummer og insisterer på at høre noget helt andet, end det, der rent faktisk bliver sagt.\nOg nu fornærmer jeg lige en gruppe mennesker – men det er en gruppe, jeg selv tilhører, og så er det allerede mere okay. For feministiske, venstreorienterede, politisk korrekte mennesker har nemlig en tendens til at vælge at høre fornærmelser meget hurtigere end alle andre. Jeg kender for eksempel mange feminister, der virkeligt hader stand-up, fordi de synes, genren generelt er sexistisk og fordomsfuldt. Hvorimod det er jo ikke spor fordomsfuldt at hade en hel genre på baggrund af nogle få repræsentanter for den…\nEt hareskår, der ville få Carl Mars til at blegne\nNår det er sagt, så har de politisk korrekte og andre, der bliver fornærmede over jokes, alligevel til enhver tid ret til at udtrykke deres mening om det, vi komikere laver. Faktisk er jeg nået dertil nu, at jeg synes, det er fedt, når folk fortæller mig, hvad de hører mig sige. For igen, det er jo den eneste måde, at jeg som komiker kan få udvidet min forståelse af konsekvenserne af mine ord. Og lægge det til mine fremtidige overvejelser, som jeg måske – eller måske ikke – vil rette mig efter.\nFor jeg siger ikke, at det er min hensigt at undgå at fornærme folk – blot, at jeg gerne vil være bevidst om det, når jeg gør det. Eksempelvis fik jeg i sidste uge en mail fra en person, der havde følt sig stødt over en joke, jeg laver om hareskår. (Du kan se den her.) Personen, der selv har læbe-ganespalte – som han påpegede, at det jo faktisk hedder i dag – følte, at jeg mobbede ham og hans ligesindede med min joke. Og da jeg jo selv er totalt mobbemodstander mente han, at jeg nok burde tænke lidt mere over, hvad jeg går og siger.\nDet har han selvfølgelig helt ret i. Men jeg har bare tænkt rigtigt meget over den joke. Jeg er tilmed tidligere blevet gjort opmærksom på, at den kan virke stødende. En ældre kvinde sagde på et tidspunkt til mig efter et show: ”Synes du virkelig, at sådan en sød, pæn pige som dig må gøre grin med andre på den måde?”\nOg ja, det synes jeg!\nFor det første, fordi den joke netop har til hensigt at vise, at jeg tydeligvis ikke er en sød og pæn pige. Jeg kunne da ikke forestille mig noget værre end at være en totalt tuttenuttet, tandløs tøs af en komiker, som kun kunne være sød og pæn på scenen: ”Kender I det, at man bare ikke kan få nok af blå himmel og cupcakes? Ti hi.”\n(Og undskyld til tøser og cupcakes for den.)\nJoaquin Phonenix, mums, jeg ku’ godt! Jeg siger det bare.\nMen en anden og mere vigtig pointe ved præcis denne hareskår-joke er, at jeg faktisk tager mere end ét forbehold undervejs. Jeg vælger nemlig ikke at gøre grin med alle, der har læbe-ganespalte. Jeg bruger beskrivelsen til at sige noget om én specifik person, en kikset date. Jeg tager oven i købet det forbehold på scenen, at jeg siger, at ikke er alle personer med denne lidelser er utiltalende – faktisk kan det være ganske sexet. (Det er et forbehold, jeg ikke tager over for folk med vigende hager, som jeg også gør grin med. Og det er, fordi jeg virkelig under ingen omstændigheder synes, at vigende hager er sexede. (Og dermed undskyld til alle hageløse, der nu føler sig stødte over det.))\nNår det er sagt, så er det formentlig navngivelsen af en bestemt person, der falder nogen for brystet, nemlig Carl Mar Møller, hvis talefejl jeg udstiller i joken. Og jeg udstiller ham, fordi jeg synes, hans meninger er vanvittigt irriterende.\nEr det grund nok til at gøre grin med hans læbe-gane-spalte? Tja, der har vi så lige en typisk komikerovervejelser; kan man tillade sig at latterliggøre noget andet ved en person, end det som personen faktisk fortjener at blive latterliggjort for!?\nIngen tvivl om, at jeg personligt aldrig havde valgt at gøre det, hvis Carl Mar havde været en uskyldig person, der tilfældigvis var landskendt for noget andet end sine vanvittigt irriterende meninger – selvom der allerede i det, at man er kendt, ligger et vis frirum for komikere til at lave sjov med en.\nSelv Shakespeare svinede selvfede samfundsborgere\nNej, men det er altså narrens rolle helt tilbage fra enevældens tid at gøre grin med magthaverne. Og lad os være ærlige; kendisser er i høj grad nutidens magthavere. Desuden er Carl Mar i mine øjne meget langt fra en uskyldig kendis; hans syn på mænd og kvinder har i høj grad været med til at få kønsdebatten til at blive så polariseret, som den er i dag. Derfor er det vigtigt, at noget af hans autoritet bliver pillet fra ham ved at udstille og latterliggøre ham – det er som sagt min rolle som ”hofnar.” (Selvom du retteligt kan mene, at det i hans tilfælde ikke er nødvendigt, fordi han klarer det så fint selv.)\nI øvrigt kalder Carl Mar sig nu for stand-up-komiker (og det forklarer jo unægteligt hans absurde meninger bedre!) Så han er selvfølgelig mere end velkommen til at slå tilbage med jokes på mig, min feministfisse og mine fregner. Hvis han da er parat til at stå til ansvar for dem, selvfølgelig.\nPointen her er blot den, at jeg meget bevidst om, at der stadig kan sidde mennesker og føle sig stødte over hareskårs-joken, såvel som alt det andet, jeg siger på scenen (og andre steder). Men det er konsekvensen ved comedy. Du kan som komiker ikke tage alle forbehold, for så er der ikke meget albuerum tilbage at grine i.\nHvad laver du med den lampejoke!?\nMen som sagt kan – og skal – det albuerum altid diskuteres. For hvis jeg som komiker ikke kan forklare dig, hvad min hensigt med en joke er, så er det netop, at det hele begynder at blive mustent.\nFor så ville jeg enten have alle mulige skjulte hensigter – som eksemplevis at svine anderledes udseende mennesker til, bare for at føle mig lidt bedre selv. Eller også ville jeg slet ikke have en hensigt overhovedet. Så ville mine jokes bare være random ord, jeg slet ikke havde noget forhold til – så der reelt ikke var nogen grund til, at jeg sagde lige dette frem for noget andet.\nI princippet kunne jeg jo lige så godt have valgt at sige, at manden, jeg beskriver i joken, i stedet for hareskår havde noget, ingen mennesker har i virkeligheden, så ingen virkelige mennesker kunne blive stødte – jeg kunne have sagt, at han havde otte arme. (Undskyld, hvis du har otte arme, og jeg nu ikke alene har fornærmet dig ved at antyde, at du er utiltrækkende, men også ved ikke at anerkende, at du eksisterer. Send mig en klage, det skulle ikke tage dig længe at skrive en…)\nMen konsekvensen af dette ville også være, at publikum muligvis godt nok ville grine, fordi de ville blive overraskede over min ekstreme beskrivelse, men de ville ikke få et billede af en virkelig person og situation. De ville heller ikke få et billede af mig som en mindre pæn pige, og Carl Mars autoritet ville være uimodsagt (af mig i hvert fald).\nOg konsekvensen ville være, at min joke ville blive til fuldstændig ligegyldig underholdning. Der ville ikke være en pointe, selvom folk måske ville grine af punchlinen.\nHvilket beklageligvis er nok for nogle komikere, men ikke for mig. Jeg har altid en bagvedliggende hensigt med mine jokes. (Og undskyld til dem, der laver den slags ligegyldig comedy, men hold kæft, hvor er I uinteressante! (Og undskyld til uinteressante mennesker for den sammenligning.))\nRundstykke med ekstra bodsgang på\nSå altså; som komiker bevæger man sig hele tiden på kanten af, hvad man kan tillade sig. Hvis man går for langt væk fra den kant, er man ikke rigtig sjov, hvis man går for tæt på, risikerer man at fornærme nogen. Og nogle gange har man ikke tænkt sig ordentligt om, og så ryger man helt ud over.\nOg det er i disse tilfælde, at det ikke er nok med ”det var jo bare en joke.” Der må rigtige undskyldninger på banen. Så undskyld til den lesbiske fra Information: Du havde ret, det var over kanten, det var noget fordomsfuldt lort!\nOg til dig med læbe-gane-spalten, vil jeg sige, at jeg er ked af, at du føler dig stødt, men det var altså ikke over kanten. Det er virkelig bare for sjov.\nOg til jer, der synes, at jeg ikke er sjov overhovedet…. Fuck jer!\n(Og det gider jeg sgu ikke undskylde for at sige.)


Forsikringer til unge de flytter hjemmefra - Flytte Hjemmefra Guide\nHvilke forsikringer skal man have når man flytter? Forsikring er ikke det første ord der falder én ind, når man tænker på at flytte hjemmefra for første gang. Ikke desto mindre er det vigtigt at have styr på de forskellige forsikrings typer. Det er ikke sjovt at stå uden forsikring, når man først har brug for den. Derfor har vi lavet kort gennemgang af de vigtigste forsikringer du har brug for, når du flytter hjemmefra.\nDækker dit indbo f.eks. ved brand, indbrud, tyveri osv. Det er forskelligt fra forsikringsselskab til forsikringsselskab hvor meget de dækker, og der kan også være enkelte klausuler for f.eks. cykler. Læs forsikringsbetingelserne inden du tegner forsikring. Det er ikke altid den billigste er den bedste. Husk også at tjekke hvad selvrisikoen er. Selvrisiko er det du skal betale hvis der sker noget med dit indbo, og du får brug for forsikringen.\nEr du under 21 år og flytter hjemmefra, er du stadig dækket af dine forældres indboforsikring, er du over 21 år skal du selv tegne en indboforsikring. Er man under 21 år og flytter sammen med en bofælle eller kæreste, så skal man have sin egen indboforsikring.\nDækker hvis du er skyld i skade på en anden persons ejendele eller ved et uheld påføre en anden person skade. Den dækker altså dit erstatningsansvar ved ulykke, f.eks. hvis du påføre andre skade imens du dyrker sport. Der findes også ansvarsforsikringer til bil, knallert, hunde og heste.\nDenne forsikring er typisk med en del af indboforsikringen, og samlet bliver de nogle gange kaldt en familieforsikring. Tegnes individuelt på bil, knallert, hund og hest.\nDækker hvis du skulle komme til skade (dækker varige men som følge af skade, genoptræning osv.). Der findes både fritidsulykkesforsikring (dækker kun i fritiden) og heltidsulykkesforsikring (dækker hele døgnet).\nEn god dækning er tandskade,det er ikke alle ulykkesforsikringer som har denne dækning, så det er værd at tage med i overvejelserne når du vælger ulykkesforsikring.\nHvis du har hund eller hest, er det et lovkrav at du har en hundeforsikring eller hesteforsikring (ansvar). Ligeledes er det lovkrav at du har en ansvarsforsikring på din bil eller knallert hvis du har sådan en. Kaskoforsikring på din bil er derimod valgfri.\nDu kan evt. læse mere om forsikringer på forsikringogpension.dk.\nBudgetskema til Gratis Download\nGode råd til når du flytter hjemmefra\nKategorier Penge og privatøkonomiTags Forsikringer, Økonomi Indlægsnavigation\nValg af Bolig – At vælge bolig for første gang


1 Afdeling Kildemarken Ringsted Boligselskab RÅDERET Hvis du vil ændre din bolig! Ekspedition Beboerservice Telefax Postgiro Mandag - fredag Mandag - onsdag Finsensvej 33 Torsdag Frederiksberg Fredag Telefon:\n2 Råderetskatalog Side 2 INDHOLD Råderetten: Tilpas din bolig til dine behov!... 3 Forbedringer og forandringer Udenfor eller indenfor boligen Vedligeholdelse Installationer, der ikke er omfattet af råderetten Hvad skal du gøre?... 4 Hvilke regler gælder i din afdeling?... 5 Forbedringer:... 5 Forbedringer indenfor boligen... 5 Forbedringer udenfor boligen... 5 Forandringer Forandringer indenfor boligen... 6 Forandringer udenfor boligen... 7 Økonomisk godtgørelse ved fraflytning... 8 Hvordan beregnes godtgørelsen?... 8 Udbetaling af godtgørelse Den kollektive råderet når afdelingen betaler!... 8 Reglernes godkendelse og ikrafttræden.... 9\n3 Råderetskatalog Side 3 Råderetten: Tilpas din bolig til dine behov! Du har gode muligheder for at ændre din bolig, så den passer til netop dine ønsker og behov. Reglerne for at ændre din bolig er fastsat af afdelingsmødet i din afdeling og af bestyrelsen for dit boligselskab. Hvis du mener, at der skal ændres på reglerne, så kan du stille det som forslag til afdelingsmødet. Forbedringer og forandringer. I reglerne om råderet skelnes der mellem forbedringer og forandringer. Hvis du udfører en forbedring af boligen, så betyder det: At du ikke skal føre forholdene tilbage til det oprindelige, når du flytter. At du vil være berettiget til en økonomisk godtgørelse, hvis du flytter inden for en nærmere bestemt periode. Hvis du udfører en forandring af din bolig, så betyder det: At der kan blive stillet krav om, at du fører forholdene tilbage til det oprindelige, når du flytter (retableringspligt). At du ikke vil være berettiget til økonomisk godtgørelse, når du flytter. Udenfor eller indenfor boligen. I reglerne om råderet skelner man også mellem arbejder, der udføres udenfor og indenfor boligen. Reglerne for at forandre eller forbedre udenfor boligen (f.eks. i haven) fastsættes af afdelingsmødet. Hvis afdelingsmødet ikke har godkendt, at man f.eks. må opsætte udestuer eller overdække sin hoveddør, så er det ganske enkelt ikke tilladt. Hvis du derimod ønsker at bygge om indenfor boligen, så er det dit boligselskab, der skal tage stilling til ansøgningen. Afdelingsmødet i din afdeling kan godt fastsætte nogle retningslinier, men hvis afdelingsmødet ikke har taget stilling til, om man f.eks. må bygge en hems i boligen, så er det op til boligselskabet at tage stilling til forholdet. Vedligeholdelse. Lejeren skal vedligeholde forbedringer og forandringer på lige fod med resten af boligen. Installationer, der ikke er omfattet af råderetten.\n4 Råderetskatalog Side 4 Hvis du ønsker at installere f.eks. hårde hvidevarer i din bolig, så kan du ikke bruge råderettens regler. Du skal i stedet bruge den såkaldte installationsret. Installationsretten giver dig ret til at installere f.eks. vaske- eller opvaskemaskine i din bolig. Du ejer selv de installationer, som udføres efter disse regler. Du står selv for al vedligeholdelse og du er erstatningsansvarlig for eventuelle skader på ejendommen som følge af installationerne. Der kan derfor blive stillet krav om, at du tegner de fornødne forsikringer. Hvis du har installeret opvaskemaskine skal den fjernes når du fraflytter boligen. Hvis du har fjernet et skab til opvaskemaskinen, skal det ikke retableres. Boligselskabet kan kun modsætte sig installationen, hvis f.eks. el- eller afløbskapaciteten er for ringe. Hvad skal du gøre? Uanset, om du vil forandre eller forbedre din bolig og uanset, om du bruger råderetten eller installationsretten, så skal du anvende følgende fremgangsmåde: 1. Du skal skriftlig meddele ejendomskontoret, hvilke arbejder du kunne tænke dig at udføre. 2. Ejendomskontoret sender din henvendelse videre til DAB, som behandler sagen eventuelt i samarbejde med bestyrelsen for dit boligselskab. 3. Du modtager tilladelse eller afslag fra DAB. En tilladelse vil normalt også indeholde en nærmere beskrivelse af de krav og betingelser, som boligselskabet stiller 4. Arbejderne må ikke sættes i gang, før du har modtaget en tilladelse. 5. Hvis du ikke har modtaget svar fra DAB indenfor 8 uger (juli måned undtaget), så kan du betragte det som en tilladelse til at gennemføre arbejderne. Dette gælder dog ikke for arbejder efter installationsretten, hvor du skal have skriftlig godkendelse.\n5 Råderetskatalog Side 5 Hvilke regler gælder i din afdeling? Forbedringer: I skemaerne nedenfor er der nogle krydser, som beskriver de nærmere betingelser, der gælder, hvis du vil forbedre din bolig. A. Kommunen skal godkende denne forbedring. Ved forbedringer der kræver kommunal godkendelse, skal du selv sørge for ansøgningen. B. Den nuværende installation og/eller bygningsdel kan have en værdi, som vil blive modregnet i dine udgifter til forbedringen. C. Forbedringen giver afdelingen øgede udgifter til vedligeholdelse og/eller forsikring. Du skal betale disse udgifter gennem et månedligt tillæg til huslejen eller en forhøjelse af din månedlige husleje. D. Alle forbedringsarbejder giver dig ret til økonomisk godtgørelse, når du flytter, men din godtgørelse reduceres år for år. Nogle arbejder afskrives over 10 år, mens andre giver ret til godtgørelse i op til 20 år. I kolonne D er afskrivningsperioden angivet. Forbedringer indenfor boligen A B C D Renovering af eller opsætning af nyt køkken 10 år. Renovering af badeværelse 10 år. Hvis du ønsker at foretage forbedringer indenfor boligen, som ikke er beskrevet ovenfor, så ret skriftlig henvendelse til ejendomskontoret. Forbedringer udenfor boligen A B C D Opsætning af udestue efter ejendomskontorets anvisning 10 år. Overdækning af terrasse efter ejendomskontorets anvisninger 10 år Hvis du ønsker at foretage forbedringer udenfor boligen, som ikke er beskrevet ovenfor, så stil forslag til afdelingsmødet om ændring af reglerne.\n6 Råderetskatalog Side 6 Forandringer. I skemaerne nedenfor er der nogle krydser, som beskriver de nærmere betingelser, der gælder, hvis du ønsker at forandre noget i eller ved din bolig. A. Kommunen skal godkende denne forandring. Det er lejer der selv står for, at få de nødvendige godkendelser ifm. princip godkendt tegning på terrasseoverdækning, du skal selv betale eventuelle omkostninger til f.eks. byggetilladelse. B. Hvis du udfører denne forandring, så skal du ikke retablere ved fraflytning. C. Hvis du udfører denne forandring, så skal du retablere ved fraflytning, så lejemålet fremstår i oprindelig stand. D. Der kan stilles krav om indbetaling af et depositum til sikkerhed for betaling af retableringsudgifterne ved fraflytning. Forandringer indenfor boligen A B C D Fjernelse af ikke bærende skillevægge. Opsætning af skillevægge. Opsætning eller nedtagning af skydedøre. Montering af dørspion i hoveddøre. Maling af træværk på trappe incl. gelænder og trappevanger Forudsat at det er udført håndværksmæssigt korrekt. Maling af trin er dog ikke tilladt. Det er tilladt at efterisolere i tagrummet med isoleringsmateriale af samme type som eksisterende materiale. Efter ejendomskontorets anvisning. Arbejdet skal udføres håndværksmæssigt korrekt og i henhold til isoleringsfabrikanternes anvisning. Isoleringsarbejdet skal udføres så der fortsat opretholdes det anviste udluftningsareal. Hvis du ønsker at foretage forandringer indenfor boligen, som ikke er beskrevet ovenfor, så ret skriftlig henvendelse til ejendomskontoret.\n7 Råderetskatalog Side 7 Forandringer udenfor boligen A B C D Opsætning af hegn efter ejendomskontorets anvisninger. Hegn ved indgang til boligen maksimalt må være 150 cm højt, og mellem naboer højst 180 cm. Hegn skal til stadighed være vedligeholdt og skal fjernes ved fraflytning. Opsætning af markiser efter ejendomskontorets anvisninger Ved ændring af terrænhøjde i haven skal det forinden godkendes af ejendomskontoret. Det er tilladt at lægge fliser i hele havearealet. Fliserne skal lægges håndværksmæssig korrekt og med bæredygtigt underlag. Opsætning af altanafskærmning op til brystværnets højde efter ejendomskontorets anvisninger. Afskærmningen må ikke monteres nagelfast. På altaner i lejligheder der vender mod Grønningen er det tilladt at opsætte afskærmning i fuld højde. Hegnet skal fjernes ved fraflytning. Anlæg af mindre vandbassin efter ejendomskontorets anvisninger. Opsætning af drivhus i haven efter ejendomskontorets anvisninger. Opsætning af fritstående overdækning i haven efter ejendomskontorets anvisninger. Etablering af terrasseoverdækning /udestuer. Efter princip godkendt tegning. Tegning til terasseoverdækning/udestuen afhentes på ejendomskontoret. Hvis du ønsker at foretage forandringer udenfor boligen, som ikke er beskrevet ovenfor, så stil forslag til afdelingsmødet om ændring af reglerne. Al vedligeholdelse af forandringer udenfor boligen påhviler den enkelte lejer. Boligselskabet kan kræve forandringerne fjernet/retableret med henvisning til mangelfuld vedligeholdelse.\n8 Råderetskatalog Side 8 Økonomisk godtgørelse ved fraflytning Hvis du har udført forbedringer af din bolig, så har du mulighed for at få økonomisk godtgørelse, når du flytter indenfor afskrivningsperioden. For at få godtgørelse, skal du overholde følgende regler: Forbedringsarbejdet skal anmeldes til ejendomskontoret og godkendes af DAB inden du går i gang. Arbejderne skal være rimelige og hensigtsmæssige og må ikke fratage boligen dens karakter af almen bolig (spabade og massive granitbordplader kan f.eks. ikke forventes godkendt). Godtgørelse kan kun beregnes på baggrund af dokumenterede udgifter til momsregistrerede virksomheder. Du kan ikke få godtgørelse for værdien af eget arbejde. Når arbejderne er udført, skal du udarbejde et foreløbigt byggeregnskab, som skal godkendes af DAB. Du kan få en regnskabsblanket på ejendomskontoret. Når DAB har godkendt regnskabet vil der blive udarbejdet et tillæg til din lejekontrakt. Først når du har underskrevet og returneret tillægget, vil du være berettiget til godtgørelse ved fraflytning. Hvordan beregnes godtgørelsen? Godtgørelsen beregnes på baggrund af dine dokumenterede udgifter til forbedringen (byggeregnskabet). Du kan maksimalt få godkendt et godtgørelsesbeløb på kr for dine forbedringer. Dette gælder uanset, om du udfører én eller flere forbedringer. Du kan få godtgørelse for flere forbedringer i samme bolig, selvom arbejderne ikke er udført samtidig, men den samlede godtgørelse kan aldrig overstige maksimumbeløbet. Udbetaling af godtgørelse. Godtgørelsen falder bort efter udløbet af den aftalte afskrivningsperiode. Godtgørelsen reduceres med lige store månedlige dele i afskrivningsperioden. Hvis afskrivningsperioden f.eks. er 10 år, så falder godtgørelsen med 1/120 pr. måned. Den kollektive råderet når afdelingen betaler! Afdelingsmødet kan beslutte at give beboerne mulighed for individuelt at forbedre deres boliger efter den kollektive råderet. I den kollektive råderet er det afdelingen, som betaler udgifterne til forbedringsarbejderne, og beboeren skal herefter betale et tillæg til huslejen i en nærmere fastsat periode. Ordninger af denne art 1 Beløbet indeksreguleres hvert år ved regnskabsårets begyndelse. Det angivne beløb gælder fra den 1. juli Kontakt ejendomskontoret eller DAB for oplysning om det aktuelle beløb i dit boligselskab.\n9 Råderetskatalog Side 9 skal godkendes af afdelingsmødet, af boligselskabets bestyrelse og af kommunen, inden de træder i kraft. I din afdeling er der mulighed for at foretage følgende forbedringsarbejder efter den kollektive råderet: Renovering eller udskiftning af køkken for et beløb på maksimalt kr. Lejer betaler et 10 årigt lejetillæg. Renovering af bad eller opsætning af fliser på badeværelse for et beløb på maksimalt kr. Lejer betaler et 10 årigt lejetillæg. Lejer skal vedligeholde køkken og badeværelser ændret efter den kollektive råderet. Af hensyn til afdelingens likviditet, kan den samlede værdi af arbejder under den kollektive råderet maksimalt udgøre kr. og arbejderne i den enkelte bolig maksimalt kr. i alt. Yderligere oplysninger om disse ordninger kan fås på ejendomskontoret eller ses på afdelingens hjemmeside på Tilmelding sker på ejendomskontoret. Reglernes godkendelse og ikrafttræden. Råderetsreglerne for din afdeling er godkendt på afdelingsmødet


Prisberegner fynbus – Jem og fix gas ombytning\n» Без рубрики » Prisberegner fynbus\nDu kan se, hvad en bestemt rejse koster i vores prisberegner. Beregneren viser priser indenfor FynBus’ område for de fleste produkter. Er du i tvivl om, hvilken billet, der passer bedst til dit rejsebehov?\nSå prøv vores prisberegner, og se, hvordan du kan rejse billigst. Hvis du vil se, hvad en rejse koster, så prøv vores prisberegner. Vil du bestille periodekort eller KVIKkort, eller . Hvis du allerede har et KVIKkort, kan du køre på det til og med 31.\nEr du i tvivl om hvilket rejsekort, der passer bedst til dit rejsebehov? Så prøv vores prisberegner og se, hvordan du kan rejse billigst. Fynbus vundet Passagerpulsens pris for bedste Online Kundeservice. Baggrunden for uddelingen af prisen er, . For at medvirke til at gøre introduktionen af rejsekort så overskuelig som mulig, har FynBus udviklet en prisberegner.\nFynBus har hidtil haft sit eget elektroniske billetsystem, men det er ved. Fynbus Afviser Pige I Korestol Indlandfyn Fyens Dk. S #229; pr #248;v vores prisberegner, og se, hvordan du kan rejse . Kør frit til fast lav pris i dit takstområde. Kør frit til fast lav pris mellem dit hjem og dit uddannelsessted samt hele dit takstområde.\nS prv vores prisberegner, og se, hvordan du kan rejse . FynBus’ ambassadører er sammen med Moruds lokale. Nu er det blevet rigtig nemt for FynBus’ kunder at se, hvad det koster, når rejsekortet træder i kraft i de fynske busser pr. FV- FlexVariabel Midttrafik, Sydtrafik og FynBus.\nUdbudsmateriale Prisliste: Enkeltvogne, vogngrupper.\n← Trappelister gummi\nBarfoed lejligheder →