Mand - lav din snaps! - Gastromand.dk\nGiv en hånd til at Mads Madglad som har i sinde at lære os et og andet om hjemmelavet snaps!\nLangt de fleste tænker på den klassiske frosne flaske med flydende kommensmag, der kun kommer frem til jule- og påskefrokoster, når man snakker om snaps. Heldigvis er snaps meget mere end Aalborgs akvavit. I takt med at det nye nordiske køkken vokser frem har flere og flere gravet blandt andet kryddersnapsen frem igen – kommer du f.eks. forbi Dragsholm Slot, så vil du kunne se et imponerende arsenal af spændende kryddersnapse, der er lavet på emner fundet rundt på slottets jorde.\nEn god snaps er for frokostbordet hvad et godt glas rødvin kan være for en god middag. Og den søde kusine til snapsen, likør, giver kaffebordet eller desserter og oste et ekstra pift. Begge dele er meget simple at lave og du vil uden tvivl hente masser af respekt hos gutterne, når du sætter en flaske hjemmelavet snaps eller likør på bordet.\nIgennem den kommende tid vil jeg præsentere dig for de mest grundlæggende metoder når man laver kryddersnaps og også introducere dig for nogle af de mest klassiske kryddersnapse og likører som du nemt kan lave selv. Og så vil jeg give dig noget bonusinfo som du kan fortælle til dine gæster mens du serverer din kryddersnaps eller likør.\nVi starter med kryddersnapse, som skal laves når der er sæson. Specielt det sene forår og sensommeren er højsæson. Når det er vinter – som i skrivende stund – må man oftest ty til emner som ligger i fryseren, typisk bær og frugter, eller til rødder i jorden. En af de forholdsvis få snapse jeg laver fast hver vinter er egesnaps. Det er også den snaps jeg kender til som har den længste trækketid (ja, det hedder det altså!) – den kan nemlig nemt trække op til 12-15 år. Herhjemme får den dog sjældent lov til at trække meget mere end et års tid.\n200 g. egespåner eller egetræ\nSørg for at bruge tørt egetræ, der ikke har rester af olie fra en motorsav, jord eller bark på. Hvis du ikke har direkte adgang til egetræsstykker fra naturen, så kan du i flere specialbutikker købe egespåner, der bruges til at få hjemmelavet vin eller øl til at få smag af fadlagring.\nHvis du vil have en let røget smag i din egesnaps, så rister du lige egetræet på en brandvarm pande inden du smider dit egetræ i et stort glas med tætsluttende låg. Herefter hælder du din snaps eller vodka på og stiller glasset langt væk – mørkt og ikke for varmt.\nI starten kan du lige kigge til glasset, så du kan se hvor hurtigt snapsen ændrer farve fra den gennemsigtige spiritus til en flot gylden farve. Lad glasset stå i mindst et år og gerne endnu længere.\nNår du ikke har tålmodighed til at vente længere, så sigter du egetræet fra og filtrerer snapsen gennem et kaffefilter og hælder snapsen på en flot flaske. Jeg lavede denne snaps første gang i 2010 og måtte efter et år lave endnu en portion – og denne gang lave tredobbelt portion. Snapsen har været et kæmpe hit blandt gutterne, der kalder den for hjemmelavet whisky.\n1 års egesnaps\nDenne proces minder meget om den proces en whisky gennemgår. Inden whiskyen kommer på fad er væsken klar som vand. Farven og meget af smagen kommer fra de fade, hvor whiskyen bliver opbevaret i flere år. Tricket med at tilsætte træspåner til f.eks. vin for at få smagen af fadlagring bliver flittigt benyttet af de californiske vinproducenter, som opbevarer deres vin i store ståltanke.\nTilbage er det vist ikke så meget andet at sige, end – kom så I gang – du er jo en gastromand ikke?\nDANSK FROKOST HJEMMELAVET SNAPS JULEFROKOST PÅSKEFROKOST PÅSKEFROKOST OPSKRIFTER\nHjemmelavet leverpostej – Gastromand-style!... 28. november 2013 | Gastromand\nI 2005 stoppede jeg en egepind i en flaske brøndums den står der endnu og bliver bestemt ikke dårliger, der er smagt på den et par gange ( ikke meget ) og fyldt efter :-)\nJeg har overvejet om jeg skulle skrive under navnet Sonny, da det tilsyneladende kun er mænd der kommenter på siden her. Men nu manner jeg mig op og stiller et forsigtigt spørgsmål selvom jeg godt kan se at det er længe siden der har været aktivitet på tråden.\nGennem mange år har jeg haft gang i forskellige bryggerier fordi jeg synes det er rigtigt sjovt at lave sin egen snaps. Jeg drikker det stort set aldrig det lader jeg manden om at gøre, men processen fra hensætningen til det færdige produkt at sjov især hvis det smager godt. Nu har jeg så læst at hvis man vil lave en snaps med forskellige smagsnuancer for eksempel Gl. DK, så kan det være en god ide at lave et udtræk af de forskellige urter hver for sig og så blande sammen bagefter. Indtil videre har jeg købt fjorten ½ liters patentglas og jeg har købt en masse tørrede urter fra et helsefirma. Mit spørgsmål er kort og godt er der nogen der ved om snapsen kan drikkes umiddelbart efter sammenblandingen eller om den stå endnu en tid?\nJeg har lavet en whisky på 1 måned. brugte mere egespåner, som jeg selv laver. Kontakt mig hvis du er i nærheden af Skanderborg på 29407302, hvis du mangler egespåner.\nJeg tilsatte nogle få dråber ægte vanilje. Det er et fif jeg har fået af en kemiprofessor, der har fundet ud af at vellagret whisky har molekyler, der ligner vanilje. God fornøjelse\nJeg har ikke prøvet med egetræ, derimod med egeknopper, ca. 3 dl. har trukket et år, derefter filtreret og stået yderligere 5 år, det er ventetiden værd, det er fattigmands cognac når det er bedst.\nHejsan. Bliver det til en essens, der skal fortyndes, eller er snapsen drikkeklar?\nNår snapsen er blandet og skal trække, hvor opbevares den bedst? Hvilken temperatur?\nJeg har brugt Jack Daniels flis som man kan købe i grilbutikker (60,-). Der står at de er fra 30 år gamle tønder og derefter hugget til flis. Håber man kan bruge det for jeg har lavet 3 flasker?\nSnapsen har nu stået 1 time og den har allerede taget meget farve. Er det godt eller skidt?\nSkal ege snaps fortyndes, og hvis hvor meget\nKommentar til snakken om at benytte frisk vs. tørret egetræ:\nI slutningen af juni savede jeg to X 10 cm. armstykke stykker af mit egetræ, snittede barken af og flækkede dem i 10 pinde. Jeg hældte en flaske Stolichnaya vodka på de friske egepinde og har dem nu stående og trække i en flaske med prop og plads til luft.\nI starten piplede det med små bobler fra træet, og væsken antog hurtigt en gylden nuance. Jeg luttede på proppen hver anden dag hele juli. I staten var der overtryk, som aftog hen imod august. Siden har jeg hver fjortende dag skvulpet og letter på proppen.\nVæsken er smuk mørk gylden, duften er frisk og intens og smagen er sød og rund. Jeg agter at lade en trække til udgangen af oktober, for derefter at lagre den frem til sommer. Det tegner meget lovende for en smagfuld ekstrakt! Og metoden svarer til fremgangsmåden til valnød… ?\nEgesnapsen er en dejlig snaps. Den har ikke helt den der klassiske bitre træsnaps smag som birk og pil har. Den er meget mere rund og “mørk” i smagen. Den skal efter min mening agret mindst 2 år, og derefter trække så lang tid som man har tålmodighed til.\nHvad tænker du ift. At give den et orange twist? Lyder det helt hen i vejret og hvor lang tid ville du lade det trække med?\nKan man lave en karse snaps og hvordan ville man gøre det?\nDu går nok ikke helt galt hvis du bruger samme fremgangsmåde som en dildsnaps. Lad det trække i 3-5 dage og filtrér\nPas for guds skyld på eventuelle jordbakterier! Hvis du endelig vil lave noget på karse, så sørg for at din karse er helt ren inden du smider den i din snaps…\nOk – ser om jeg kan finde en rimelig billig rom med lidt højere alkoholprocent :-)\n@Mads – ja jeg her så sandelig smagt på den og den smager fortræffeligt. Jeg tror dog jeg skal optimere valget af rom. Jeg brugte en Captain Morgan Jamaica Rum og fulgte så dit råd om at smide en dl. Stroh rom 80% i for at hæve procenterne men må sige at de dage hvor jeg synes Stroh rom var godt er vist nogle år siden. Smagen giver minder om ungdommens fordrukne tider med Stroh rom og cola. Grunden til at jeg valgte den løsning var at jeg ikke ville bruge alt for mange penge på noget jeg ikke var sikker på jeg ville kunne lide – det ville jo være ærgeligt at “ødelægge” en dyr rom hvis det viste sig ikke at falde i min smag. Hvilken rom vil du foreslå at man bruger hvis man vil undgå brugen af Stroh rom?\nJeg har set rabarberlikøren men er vist ikke vil nok med rabarber til at lave likør på dem. Kæresten har dog lige ytrer at hun måske kunne tænke sig at prøve den så må nok i Fakta efter en flaske vodka imorgen. Jeg har dog for nylig købt to flasker klar Brøndum og forventer at der skal laves bl.a. brombærsnaps og æblesnaps når planterne i haven tillader det :-)\nAv – den var straks værre… det er jeg ked af!\nJeg har en enkelt gang købt en mørk Hansen Rom på nogenog50% som du kunne overveje at bruge. Jeg indrømmer gerne at jeg bruger den billige mørke rom fra enten Fakta eller fra SuperBest. Den gode dyre mørke rom kunne jeg aldrig drømme om at tilsætte smag – den drikker jeg ren, kun flankeret af en cigar (no shit!). Snak evt. med din lokale spirituspusher og hør hvad han har på lager af mørk rom som ikke koster en formue.\nIkke noget problem – kunne du jo ikke vide :-). Kan den laves uden brug af Stroh – bare med en 40% rom?\nDu kan godt forsøge, men du kan risikere at den begynder at gære, hvis vandindholdet i dine jordbær er for højt. Det er sket for mig en enkelt gang, derfor forhøjelsen af alkoholprocenten herhjemme for at sikre at det ikke sker.\nHvad med bare at hælde en flaske finsprit i?\nFed opskrift! Jeg skal helt klart prøve den. Men kan man evt. Smide en vanille stang ned i, i de sidste par uger inden den skal drikkes? Bare for at få lidt smags nuancer, eller ville smagen blive helt ødelagt?\nHvad er bedst at bruge, eg der ER røget fra producenten, eller noget man selv lige rister på panden?\n@Joachim – jeg har aldrig prøvet det og jeg smider umiddelbart også kun vanillestænger ned i mine likører, aldrig mine snapse. Jeg synes det vil være helt vildt bittert, hvis du har haft en egesnaps til at stå og trække i 2, 3 eller 4 år og så smadre den til sidst – på den anden side kan det også være at du har fat i noget. Derfor: tag et lille glas og hæld en lille smule af din egesnaps over i og smid en kvart (eller mindre) vanillestang ned i og lad den trække et par uger. Smag på det og smag så på den “rene” egesnaps og se hvad du bedst kan li’.\nDet er noget af det som jeg synes er fedt ved at blande smage når man laver snaps. Du kan altid tage lidt fra og tilsætte en anden smagsgiver og se hvad du bedst kan lide.\nHeld og lykke – meld endelig tilbage, hvis du rammer noget godt!!\n@halv-amerikaneren – nu er det vel ved at være tid til at smage på din jordbærrom. Hvordan smager den? ;-) Og jeg regner med at du har set min rabarberlikør på min blog også som efter en tur i køleskabet er perfekt til en varm sommerdag ;-)\nJeg blev inspireret til at lave en omgang jordbær-rom – den har nu stået og trukket i 3 uger og mangler stadig 3 før den skal sies og prøvesmages :-)


Fint til en regnvejrsdag - Anmeldelse af Naturama, Svendborg, Danmark - Tripadvisor\nAktiviteter i nærheden af Naturama\nFint til en regnvejrsdag - Naturama\nNr. 1 af 113 aktiviteter i Svendborg\nDronningemaen 30, Svendborg 5700, Danmark\nSmukt udført indblik i den danske fauna. Bestemt et besøg værd for alle, både med og uden børn... læs mere\nDet søde, venlige personale. Som var imødekommende, hjælpsomme, smilende og fuldt af overskud. Jeg... læs mere\nFint til en regnvejrsdag\nAnmeldelse af Naturama\nVi var afsted i højsæson på en regnvejrsdag. Vi vidste godt der ville være mange mennesker men allerede da vi skulle parkere var der kaos så vi parkerede oppe i byen og gik ned. Stedet er interessant og med mange dyr og ting at prøve. Fodringen af vaskebjørnene var en lidt opskruet affære, det tog 30 sekunder..\nSpørg 212liseh om Naturama\nfra 141,31 $\n8-13 af 140 anmeldelser\nSimpelthen en super tur, super spændende indrettet, for både børn og voksne.\nVar (måske) heldig at have en rigtig levende fortællende guide i de forskellige "foredrag", og knægten var helt opslugt.\nKan kun anbefale en tur til dette sted!\nSpørg christinaroden om Naturama\nFlot, men kunne savne mere information\nVi brugte et par timer en formiddag i Naturama. Udstillingen er rigtig flot og fascinerende, men jeg savnede lidt mere info om dyrene, fx flere skilte eller interaktive ting.\nVi deltog i en kort rundtur på særudstillingen, som var virkelig god og spændende. Guiden virkede yderst kompetent og var god til at formidle.\nSpørg Pernille M om Naturama\nnaturoplevelse, PR-chef hos Naturama, svarede på denne anmeldelseSvarede d. 10. marts 2020\nTusind tak for din anmeldelse. Vi er netop ved at opdatere skilte i udstillingen. Det er et stort og dyrt projekt :-). Men vi er ret sikre på at vores gæster bliver glade for det, når vi er færdige om et par måneder.\nVi håber snart at se jer igen. Måske allerede i næste måned, hvor vi har en masse aktiviteter i forbindelse med påskedagene.\nInteressant for både børn og voksne.\nEt fantastisk sted. Vi var der med to børnebørn i vinterferien i 2020. Masser af små og store oplevelser. Forestillinger hver time . De og vi var fuldt engagerede i 5 timer.\nSpørg 150bjarnes om Naturama\nVi kommer der af og til.\nSyntes det er godt når der er rundvisninger osv.\nBørnene er glade for at komme, de voksne syntes det er sjovest med rundvisningerne.\nSpørg Tanjakroghj om Naturama\nFlot og stort museum der giver mening fra havet dyb til himlens loft\nMuseet er indrettet super genialt, i forhold til man starter i vandet og bevæger sig op til land og himmel. På den måde følger man også de mange dyrs liv alt afhængig af hvor de lever. En stor oplevelser, hvor man bliver klogere på dyr og verdenen, på den fede måde. Kan helt klart anbefales. God fornøjelse! :-)\nSpørg Ollietheexplorer om Naturama


Privatlivspolitik – Antos\n+45 51 25 12 10\n+45 27 52 44 46\nOutsourcing af økonomi\nPRIVATLIVSPOLITIK FOR Antos ApS\nPer Jensen er ansvarlig for opdatering og kontrol af politikken.\nHvis du har spørgsmål til vores behandling af persondata og denne persondatapolitik, er du altid velkommen til at kontakte Kenneth Jensen, der har det interne overordnede ansvar herfor.\nAntos ApS er dataansvarlig, og vi sikrer, at dine persondata behandles i overensstemmelse med lovgivningen.\nBakkevej 7 2950 Vedbæk\nCvr. nr. 28984707\nVi har en række digitale løsninger baseret på forskellige teknologier med det formål at sikre brugervenlighed og sikkerhed. Disse teknologier kan automatisk opsamle data for at kunne tilbyde den bedst mulige løsning, enten direkte af os eller af en tredjepart på vegne af os. Analyse af klikstrøms data og cookies er eksempler på dette. Det gælder eksempelvis vores kontaktfunktion på hjemmesiden.\nVi anvender E-conomic, Roger og fakturafil der fungerer som databehandlere for os. Vi er dataansvarlige for det indsamlede data, og de indsamlede data bliver ikke videregivet, medmindre der foreligger et samtykke eller der er tale om en retsligt krav.\nVi gemmer oplysninger om dig, så længe vi har et legitimt og sagligt grundlag herfor, herunder så vi har mulighed for at betjene dig bedst muligt.\nDenne privatlivspolitik er senest ændret den 04.10.2019\nTlf: +45 51 25 12 10\nAntos ApS v/Per Jensen Ståhl\nAntos ApS. All rights reserved, 2019.\nCookie indstillingerne på denne hjemmeside er aktiveret for at give dig den bedste oplevelse. Ved at bruge antos.dk accepterer du brugen af cookies.Accepter Mere info


Købe Orale Steroider Online Med Kreditkort I Viborg Danmark | MEDIUM LONDON\nHome » da » steroids » Købe Orale Steroider Online Med Kreditkort I Viborg Danmark\nHome > Review > steroids\t> Købe Orale Steroider Online Med Kreditkort I Viborg Danmark\nKøb Oral Steroider Online Med kreditkort i Viborg Danmark . Præcis hvad der sker med jer drenge? Du ser så underligt. Føler du, at du har brug for nogle metoder til at være en meget mere sikker? Yeah, det er rigtigt! Du er nødt til at gøre din muskel bygning og også forme at være bedre. Nå, for at forstå det, skal du gøre noget, endnu flere point. Træning, kosttilskud og gode sunde muligheder er nogle muligheder for at gøre. En af de kosttilskud, som vil hjælpe dig med at nå dit antagelse er her, det Steroider produkt.\nKøb Oral Steroider Online Med kreditkort i Viborg Danmark\nSteroider er slags supplement lavet af organiske aktivstoffer. Den er ligeledes lavet med moderne innovation, der omfatter den kloge procedure. Det er naturligvis under sundhed division kontrol. Så det er så sikkert at tage så bodybuilding supplement. De forskellige anden grund til, at du skal vælge steroider er, at det i væsentlig grad vil konstruere kroppen godt. Når du afslutter spise dette supplement, vil det helt sikkert ikke gøre dig afhængig af dette tillæg. Tag disse tabletter og få resultatet. Meget bedre resultat opnås med normal dosis, du indtager.\nNu kan du blive forvirret, hvor at købe denne vidunderlige supplement produkt i Viborg Danmark. Vi er under, så fortvivl ikke. Vi leverer de originale Steroider med yderst overkommelig sats. Naturligvis, kan du finde den mere overkommelig én udenfor er der. Ikke desto mindre, er, at begyndelsen? Aldrig lege med din wellness. Du er nødt til at placere trustfond på den rigtige leverandør. Vores Steroider produkt analyseres for at være kvalificeret og indledende 100%. Det vil faktisk garantere dig for at få en afbalanceret og passende krop. Aldrig usikkerhed af det.\nHvis du ønsker at få tillægget, endnu engang, at finde varen på webstedet. Vi vil helt sikkert omdirigere dig til at være i den officielle Steroider hjemmeside ved at klikke på linket, at vi faktisk har givet i denne side. Endnu en gang tak vi dig en masse for at se vores sund og afbalanceret element hjemmeside. Din sund og afbalanceret og også stor bodybuilding bliver vores første kommando.\nSteroider er hormonelle midler, der opstår normalt i kroppen. Steroider lavere inflammation, reducere kroppens immunsystem, blokere DNA fra gøres, ud over at blokere et kemisk stof kaldet histamin (lanceret under en allergisk reaktion). Steroid medicin er menneskeskabte, men er magen til disse helt naturlige hormonelle agenter.\nDen slags steroider anvendes til behandling af sygdom kaldes kortikosteroider. De er forskellige for de anabolske steroider, som nogle sportsfolk samt bodybuildere bruger. Anabolske steroider har meget forskellige resultater. Steroider er let tilgængelige som tabletter, opløselige tablet-computere, såvel som opløsninger, cremer, lotioner, inhalatorer og også skud. Køb Oral Steroider Online Med kreditkort i Viborg Danmark\nDen mest typiske forståelse af steroider er at de er drug kosttilskud, som muliggør en specifik at udvikle muskelvæv og også forbedre ydeevnen. Det er ikke helt rigtig, for forskellige former for steroider har forskellige funktioner.\nDer er forskellige serier af steroidforbindelser der kan opdages hos kæledyr, planter eller endda svampe. Dyr skabe det, der kaldes steroid hormonelle midler, som er nødvendige for den rette funktion af kroppen. Driften af disse mange typer af steroider er ikke det samme, og ikke alle steroider er værdifulde i at udvikle kroppens muskelmasse samt masse. Faktisk nogle steroider gør simpelthen det modsatte af det, som er at ødelægge muskelmasse celler.\nBlandt de anabolske steroider, der ofte anvendes, testosteron, dihydrotestosteron og også nandrolon er de vitale dem, hvor et udvalg af steroid analoger er afledt. Af disse tre, testosteron er måske den mest afgørende såvel som foretrukne blandt folk, da det påvirker fysiologi af en individuel såvel som har medicinske fordele.\nI betragtning af de kvaliteter og også historie af individer, der begynde at udnytte anabolske steroider, de fleste har deltaget i sportslige activities– især magt sportslige aktiviteter som vægtløftning samt bodybuilding– havde husstand samt partnerskab spørgsmål, og følelsesmæssige problemer såsom depression, ugunstige selvopfattelse samt kroppens utilfredshed. Mange havde faktisk misbrugt andre forbindelser før de begyndte at bruge anabolske steroider.\nEn af de mest bemærkelsesværdige træk bliver brugt anabolske steroider for første gang er involvering i kraft sports– både fritids- og competitive– fordi de støtte enkeltpersoner bulk op muskelvæv. Vores forskning har vist, at for nogle, at gøre brug af anabolske steroider kunne begynde mindre end et år efter, at de optager sporten. Adskillige desuden rapporteret at give ind pres på grund af det faktum, at trænere og også myndigheder ikke undersøge, hvordan andre holdkammerater eller rivaler opnåede ualmindelig betydelige muskler samt styrke.\nTalrige individer vidste de langsigtede konsekvenser af anabolske steroid brug. Inden du begynder, mange søgte information fra forskellige ressourcer, herunder wellness praktikere, men alligevel gik videre. Motiver kan desuden ændre sig med tiden. Nogle mennesker begynder at udnytte anabolske steroider for at øge deres muskel eller sejhed og senere gå videre til at gøre brug af forskellige andre årsager, såsom at overvinde mentale problemer. Køb Oral Steroider Online Med kreditkort i Viborg Danmark\nNegative effekter fra kortvarig brug af steroider er normalt mindre, hvis de sker i alt. De består af: væskeophobning, hævelse, som regel i dine hænder, og også fødder, stigning i højt blodtryk, humørsvingninger.\nUdvidet brug disse medikamenter kan øge din truslen om: diabetes mellitus, grå stær, osteoporose (knogletæthed tab), infektion.\nDe bivirkninger, der steroider bærer kroppen er mange såvel som kan skabe nogle væsentlige negative virkninger, der består af kræftformer celler, men mange sportsaktiviteter kunder valgt at forsømme nogen detaljer om bivirkninger, selv til det punkt for at bruge begrundelsen for “dens eneste stofmisbrug, der udløser negative virkninger”, men enhver form for medicin, der ændrer homøostase af kroppen vil have et resultat.\nFra de negative virkninger, der er beskrevet ovenfor, kan vi se, at steroid brug dæmper produktionen af regelmæssig fysisk hormoner. Kroppen vil helt sikkert forsøge at ændre sin egen grad af hormoner, men at afbryde eller forbedre kroppens alle naturlige hormonelle agenter vil skabe turbulente ændringer af individer besidder fysisk og også psykologisk indstilling. Efter at have været i fitness-sektoren og verden af muskeltræning i flere år, jeg har hørt alle de undskyldninger, at individer bruger til at berettige deres brug anabolske steroider nogle temmelig sjove.\nKøb Oral Steroider Online Med kreditkort i Viborg Danmark . Som tiltrækning af at erhverve den perfekt-skulpturelle krop og også forbedret effektivitet øger, er i stigende grad flere mennesker i øjeblikket bruger meget tid på udkig efter ud af, hvor man får steroider bekvemt og også sikkert. Fordi steroider stadig er forbundet med ugunstige forslag på grund af de potentielle sundheds- og wellness risici, der kan havde fra deres anvendelse, samfundet har endnu at godkende brugen helt. Dette har faktisk ejet mange til at forsøge at finde midler til at opnå steroider uden at tiltrække megen fokus fra de mennesker omkring dem.\nSteroider er ikke så utilgængelige som masser af mennesker i Viborg Danmark tror, de er. Hvis du rent faktisk har været gad vide om hvor man kan købe steroider, du rent faktisk har en masse muligheder til rådighed for dig. Din indstilling vil typisk afhænge af, hvad der er lettere samt, naturligvis, de situationer der grænser din steroid brug.\nBlandt dine alternativer på hvor man får steroider er dit nabolag stof butik. Hvis du er under medicin for en bestemt type lidelse såsom astma eller kræft, din læge er mest sandsynligt, at ordinere dem som et behandlingsforløb. Sport læger kunne ligeledes rådgive dem til folk, der ønsker at forbedre deres effektivitet til personlige faktorer og ikke til at konkurrere i de vigtigste sportsaktiviteter lejligheder.


Motorisering? :: Krigsvidenskab.dk\nVed Motorisering forstaar man som bekendt Anvendelsen af Motorkøretøjer til Transport af Tropper, Forsyninger m. v. og som Trækkraft for Skyts og andet rullende Materiel, medens Mekanisering tillige forudsætter Motorkøretøjer anvendt som direkte Kampmiddel. I det følgende skal Motorisering gøres til Genstand for nogle Betragtninger, idet der begyndes med nogle økonomiske Sammenligninger, der kan opstilles i Spørgsmaalet Motor-Hest.\nDer regnes med afrundede Tal og Fredspriser. Ved Krig vil de i det følgende nævnte Priser stige stærkt, men formentlig i omtrent samme indbyrdes Forhold. Der regnes i denne Forbindelse heller ikke med Skatter og Afgifter, da Udgift og Indtægt her udlignes i Statens Regnskab. Et Motorkøretøj bygges i Løbet af 1—2 Maaneder, er straks klar til Brug og koster 2000—6000 Kr. (Motorcykle, Person- eller Lastmotorvogn). Det tager 3—4 Aar at opdrætte en Hest og yderligere 1—2 Aar at uddanne den til militært Brug, og Hesten vil til den Tid staa Hæren i en Pris af ca. 1500 Kr. Til at transportere et Stykke Feltskyts med Betjeningsmandskab kræves 6 Heste til en samlet Værdi af ca. 9000 Kr. Den samme Transport kan udføres af 1 Lastmotorvogn til ca. 6000 Kr. Det skal straks bemærkes, at de taktiske Fordele ved Hestetransport senere vil blive omtalt. Med Hensyn til Uddannelsen er Forholdene langt lettere ved motoriserede end ved beredne eller hestetrukne Afdelinger. Chauffører faar Hæren praktisk talt gratis gennem det store Antal Erhvervschauffører, der kan udskrives og ret hurtigt gøres anvendelige som militære Motorvognsførere, derimod maa Hæren give Ryttere og Spændryttere en langvarig særlig Uddannelse, inden de er anvendelige i Felten. 1 Hest kræver, hvis den skal holdes i ordentlig Stand under Uddannelsen, 1 Mand til Vartning mindst 1 Time om Dagen. Motorvognen behøver det samme, men den gælder for 6— 12 Heste, hvilket vil sige, at der ved motoriserede Afdelinger bliver betydelig mere Tid til Raadighed til den egentlige Uddannelse. Hvad er nu de gennemsnitlige Driftsomkostninger for Heste og Motorkøretøjer under militært Brug? 1 Hest koster i Fourage ca. 1 Kr. daglig, og den vil for denne Pris kunne tilbagelægge ca. 50 km, medens 1 Motorvogn, der kan udføre 6—12 Hestes Arbejde, i Løbet af 1—2 Timer vil kunne køre de 50 km paa ca. 12—15 Liter Benzin, d. v. s. for ca. 3 Kr. (heri medregnet 1 Liter Smøreolie pr. 400 km), d. v. s. 6 Heste bruger for 6 Kr. Foder daglig, medens 1 Lastmotorvogn kun bruger det halve Beløb, ca. 3 Kr. Hvad angaar Slidtage paa Ringene, kan man regne med, at under haardt militært Brug vil Ringene være udslidt efter ca. 20,000 km’s Kørsel. 1 Sæt Ringe til 1 Lastmotorvogn koster ca. 600 Kr., d. v. s. 50 km’s Kørsel vil medføre et Slid svarende til ca. 1,50 Kr. En Hest maa imidlertid under tilsvarende Forhold have nyt Beslag å ca. 4 Kr. mindst hver 14. Dag, hvilket for 20,000 km for 6 Heste vil svare til en Udgift paa ca. 6 X 30 X 4 Kr. == 720 Kr., d. v. s. et dagligt Slid svarende til ca. 1,80 Kr. Skal man tale om Amortisation af Anskaffelsespris, maa det anses for sandsynligt, at 1 Hest under Feltforhold vil blive helt udslidt, hvis man tænker sig, at den fortsat gennem 400 Dage skal tilbagelægge 50 km om Dagen, medens dette ikke vil være Tilfældet med Motorkøretøjet, der gør Nytte for 6— 12 Heste. Selv ved haard Lastvognskørsel regner man i Erhvervslivet med, at en Lastmotorvogn kan køre mindst 40.000 km om Aaret og alligevel først vil være udslidt efter 5—6 Aar. Amortisationsudgifteme er imidlertid vanskelige at give et nøjagtigt Overblik over, men de er afgjort i Motorens Favør. Lades de ude af Betragtning, ser Facit af „Regnestykket“ over de daglige Driftsomkostninger til 6 Heste og 1 Lastmotorvogn saaledes ud: 6 Heste koster i daglig Drift ca. 8 Kr., medens den til svarende Udgift for Lastmotorvognens Vedkommende kun er det halve, d. v. s. ca. 4 Kr. Det maa dog ikke glemmes, at i Lande, der ikke selv raader over nogen betydende Motorindustri, og som ogsaa maa importere Benzin, kan det økonomiske Forhold mellem Motor og Hest stille sig noget gunstigere for den sidste, forudsat at Landet selv kan opdrætte Heste egnede til militært Brug. Under Fredsforhold vil det dog i Eeglen alligevel bedre kunne betale sig for saadanne Lande at udføre Heste til Betaling for de indførte Motorkøretøjer. Men hvorledes vil nu Forsyningsforholdene stille sig under Krigsforhold? Efter en Krigs Udbrud vil man i Almindelighed ikke kunne regne med at faa tilført Forsyninger udefra af Betydning hverken af Heste eller Motorkøretøjer. Landet vil saaledes i Hovedsagen være henvist til de Heste og Motorkøretøjer, der ved Krigens Udbrud findes indenfor Landets egne Grænser. Det gælder her som for andre krigsvigtige Ting, at man allerede i Fredstid maa have tilstrækkeligt store Beredskabslagre af alt, hvad man ikke i fornødent Omfang selv kan fremstille eller har Raamaterialer til indenfor Landets Grænser. Benzin taber ikke som Havre i Værdi under Oplagring. Man maa ogsaa huske, at selv om Landet selv producerer Havre, saa kommer den ny Forsyning først frem efter næste Høst og tilmed kun, hvis Markerne har kunnet passes og stadig ligger bag egen Front. Heste og Motorkøretøjer kan ikke i egentlig Forstand holdes „oplagrede“ i Fredstid, men maa spredt over Landet i det civile Liv gøre Nytte for Føden. Saafremt det hurtigt skulde lykkes Fjenden at besætte betydelige Dele af Landomraadet, vil de Heste og Køretøjer, som det ikke i rette Tid er lykkedes at bringe bag egen Front, falde i Fjendens Hænder. Man kan ikke se bort fra, at der under saadanne Forhold vil være større Muligheder for rettidigt at gennemføre Evakueringen (Samlingen) af Motorkøretøjer end af Heste. „Udstationerede“ Motorkøretøjer vil i Modsætning til Hestene være i fuld „Træning“, naar de „indkaldes“. Større Beholdninger af saavel Havre som Benzin er vanskelige at borttransportere med kort Varsel. Er de udsat for at falde i Fjendens Hænder, er det langt lettere at ødelægge Benzin end Havre. For at belyse Forholdet mellem Vægt og Omfang af Driftsmidler kan man sammenligne Forbruget ved 1 hestetrukket og 1 let, motoriseret Batteri (ca. 140 Heste og 25 Motorkøretøjer) ved en Dagsmarch paa 50 km. Der regnes med følgende Gennemsnitstal. 1 Hest bruger 6 kg Havre om Dagen, idet der helt ses bort fra de 3 kg Langfoder, som Hesten til Nød kan undvære, hvis det ikke kan faas paa Stedet. 6 kg Havre fylder i Rummaal ca. 11 Liter. Et Motorkøretøj (Motorcykle, Personog Lastvogn regnet under et) bruger ca. 12 Liter Benzin pr. 50 km. 12 Liter Benzin vejer ca. 8,5 kg. Efter dette vil til en Dagsmarch paa 50 km et hestetrukket Batteri bruge ca. 8 UO kg — 15U0 Liter Havre og et motoriseret Batteri ca. 300 Liter = 210 kg Benzin. Til Udligning af at der ikke er beregnet Langfoder til det hestetrukne Batteri, er der heller ikke regnet med Forbrug af Motorsmøreolie, hvilket i denne Forbindelse er forsvindende (pr. Køretøj ca. 1 Liter pr. 400 km). Man ser, at Driftsmidlerne ved et hestetrukket Batteri vejer ca. 4 Gange saa meget som ved et motoriseret Batteri og fylder ca. 5 Gange saa meget. Man har prøvet at koncentrere Havrens Næringsværdi ved at bage „Hestebrød“, men disse Forsøg er ikke faldet heldigt ud. Da Vandforsyningen ogsaa er et vigtigt Spørgsmaal under Feltforhold skal bemærkes, at en Hest behøver ca. 30 Liter Vand daglig, medens 1 Motorkøretøjs Køler højt regnet skal efterfyldes med 2 Liter Vand om Dagen. Dette vil sige, at ved et hestetrukket Batteri behøver Drivkraften 4200 Liter Vand, medens man ved et motoriseret Batteri kun behøver 50 Liter daglig, og kan man en Dag ikke faa efterfyldt Kølevandet, vil dette i Almindelighed ikke gøre noget, medens Heste lider meget ved ikke at blive nogenlunde regelmæssigt vandede.\nDet er allerede omtalt, at en Motorvogns Ringe holder til ca. 20,000 km’s Kørsel, og at 6 Heste under samme Præstation maa have fornyet deres Beslag ca. 30 Gange, d. v. s. forbruger ialt ca. 720 Stk. Hestesko. 4 Ringe vejer ca. 100 kg, og 4 Sko vejer 3 kg, hvilket i forbrugt Vægt efter 20,000 km for en Motorvogn vil sige ca. 100 kg og for 6 Heste ca. 550 kg. Naar man betænker, at Driftsmidlerne til hestetrukne (beredne) Enheder vejer og fylder 4—5 (8—10) Gange saa meget som ved tilsvarende motoriserede Enheder, forstaar man, hvilken Betydning Motorisering i denne Henseende har for Forsyningstjenesten i Tid og nødvendige Transportmidler.\nI denne Forbindelse er det værd at huske, at Motortransport er mere smidig og mindre saarbar end Jernbanetransport. En Motorvogns Tank (ca. 60 Liter) og Køler fyldes i Løbet af ca. 10 Minutter og behøver derefter først „fodres“ igen efter ca. 240 km’s Kørsel. Hesten skal helst fodres og vandes 3 Gange om Dagen, hvilket hver Gang tager ca. Yz Time og helst yderligere mindst Y> Time til „Fordøjelsen“. Man siger, at Hesten kan leve af Landet, men det gælder kun for mindre Styrker samt over kortere Tidsrum og slet ikke paa gasbelagte Egne. Uden tilstrækkeligt Tilskud af Havre eller andre nogenlunde tilsvarende Foderstoffer vil Hesten hurtigt miste sin Kraft. Glemmes maa det ikke, at Hesten behøver Foder, uanset om den arbejder eller ej, medens Motorvognen kun tærer paa sin Beholdning, naar den er i Gang. En hestetrukket eller bereden Afdeling skal derfor — uanset om den praktisk talt ikke bevæger sig en eneste Kilometer Døgnet igennem — have tilført samme Forsyninger, som hvis den i samme Tidsrum havde været i ustandselig Bevægelse. Det skal fremhæves, at Hesten en Tid igennem kan arbejde uden at blive fodret (dog næppe længere end de 240 km, Motorvognen gaar paa sin en Gang fyldte Tank), og at den ikke som Motorvognen straks gaar i Staa, naar Maven er tom. Hvis Forsyningstjenesten i længere Tid svigter, kan dette faa meget alvorlig Betydning. Ved motoriserede Enheder maa Førerne derfor stadig benytte enhver Mulighed for at faa Tankene fyldt op til Randen — og kun i yderste Nød bruge Beholdningerne i de medførte Reservedunke („Reserveportioner“) — for at sikre sig mod Faren for at blive gjort ubevægelige i en prekær Situation, fordi Tankene er løbet tomme. Da man højst kan have 8 Heste i samme Spænd, kan der med Hestetræk i Felten vanskeligt transporteres Materiel, hvis Vægt er mere end 4000 kg. Overskrider f. Eks. det tunge Artilleris Pjecer denne Vægtgrænse, maa de, naar Hestetræk skal anvendes, transporteres delt (f. Eks. Lavet og Rør hver for sig) saaledes, at ingen af Delenes Vægt er mere end 4000 kg. Dette forøger Kolonnelængden samt den til Stillingsskifter nødvendige Tid og nedsætter i det hele taget Kampberedskabet. Ved Motortræk kan der derimod transporteres samlede Vægte paa indtil 12,000 kg. Med øget Vægt stiger selvsagt Forbruget af Driftsmidler saavel ved Motor- som Hestetræk og forholdsvis mest ved det sidste.\nVi kommer nu til det afgørende Spørgsmaal om Forholdet mellem Motorens og Hestens Feltduelighed. Med Hensyn til strategisk Bevægelighed er Spørgsmaalet let at besvare. Motoriseringen har givet Føringen Muligheder i Hænde for hurtige og stort anlagte Manøvrer. Skal en almindelig Division marchere 100 km, kræves hertil 4 Døgn. Er Divisionen derimod motoriseret, kan denne Bevægelse udføres i Løbet af 6 Timer, og Tropperne vil være friske, naar de kommer frem. Divisionen vil, naar Forsyningstjenesten er i Orden, i praktisk talt ubegrænset Tid fortsat kunne køre ca. 100 km i Døgnet. Motoriseret Artilleri, der ved Daggry staar i Stilling ved Nordsjællands Kyst, vil om Aftenen kunne være ved Korsør, medens hestetrukket Artilleri vil være 3 Døgn om den samme Bevægelse. Troppetransporter af enhver Art maa ske i et sikret Rum, men Nærangreb af Fjendens Luft- og Panservaaben vil alligevel altid kunne ventes. Hvorledes er nu de motoriserede Enheders Saarbarhed? Fra de af Fjendens Fly, der er paa Vingerne ved Bevægelsernes Begyndelse, vil der straks efter, at disse Fly har opdaget Bevægelserne, kunne ventes forsøgt Angreb, Selv om Fjenden er nok saa stærk i Luften, vil han dog ikke uafbrudt kunne holde Luftrummet fyldt med Overtal af Fly. Normalt staar de af hans Bombefly, der direkte skal arbejde sammen med hans Hærstyrker, parat paa deres indtil ca. 50 km bag Fronten fremskudte Flyvepladser, hvorfra de kun starter til større Angreb i Masse, naar de efter Overkommandoens Ordre skal angribe nærmere betegnede Maal paa Jorden indpasset i Tid og Rum efter den samlede Situation. Opdager de Rekognosceringsfly eller Jagere, der overvaager Luftrummet, en større Troppebevægelse paa Jorden, kan de selv søge at angribe denne. Et saadant Lejlighedsangréb udført med enkelte lette Fly vil imidlertid overfor en aarvaagen og moderne udrustet Modstander sjældent kunne faa nogen betydende Virkning. Skal der være Udsigt til virkelig at lamme endsige ødelægge Bevægelsen, maa Bombeflyet averteres og med en større eller mindre Del af sin Styrke foretage et samlet Angreb. Fly er det hurtigste af alle Kampmidler, men det tager alligevel nogen Tid at starte et Angreb, navnlig naar det ikke drejer sig om noget fast Objekt. De i Luften værende Fly skal stedfæste Maalet og sende Melding tilbage, derefter skal Bombeflyet alarmeres, Angrebet planlægges (Angrebsstedet fastlægges), Ordrer udgives og Besætningerne instrueres; der skal startes og samles i Luften i Angrebsformation og Maalet sigtes. Alt dette vil selv ved det mest moderne udrustede Luftvaaben tage indtil 2 Timer. Dette vil sige, at man kan regne med relativ Sikkerhed for Angreb af Bombefly i indtil 2 Timer efter, at ens Bevægelser er blevet opdaget af Fjendens Rekognosceringsfly. I 2 Timer, hvilket svarer til Tid, hvor egne Jagere kan holdes paa Vingerne, vil en motoriseret Enhed kunne bevæge sig mindst 50 km, d. v. s. 2 „Dagsmarcher“, en hestetrukket derimod kun 15 og en Styrke til Fods blot 10 km. At den motoriserede Styrkes „Udvandring“ fra det Punkt, hvor den blev opdaget af Fjendens Rekognosceringsfly, grundet paa dens større Hastighed er saa meget større, gør det ogsaa vanskeligere for Fjendens Bombefly at finde den og vælge den gunstigste Angrebsstrækning. Den motoriserede Enhed kan, naar Bombeflyet er kommet paa Vingerne, være langt fremme ad en helt anden Vej end den, hvorpaa den kørte, da den blev stedfæstet første Gang. For de motoriserede Styrker er der saaledes større Mulighed for, at de kan naa at fuldføre deres Bevægelser, inden større Flyangreb sætter ind. Men fra Fly, der allerede er paa Vingerne, kan Angreb komme med Øjebliks Varsel, og har Fjenden tilkæmpet sig Luftherredømmet, er enhver Enhed til enhver Tid udsat for Luftangreb. Danner motoriserede Enheder mere lønnende Maal for disse end andre Enheder? Svaret maa vist blive nej tværtimod, naar blot Motoriseringens særlige Muligheder udnyttes paa rette Maade. Der maa om Dagen altid køres med store indbyrdes Afstande mellem de enkelte Køretøjer (Flyvermarchdybde). Gennem denne Spredning i Dybden mindskes Saarbarheden, og Kørselshastigheden kan sættes op. Desuden giver de øgede Afstande behageligere og sikrere Kørsel og mindre Slid paa Motorerne.\nRegnes med, at hvert Motorkøretøj fylder 10 m, og der mindst skal være en Afstand mellem Køretøjerne paa samme Antal Meter, som Hastigheden er km/Time, vil man se, at den tidsmæssige Længde (Tiden det tager for „Kolonnen“ at passere et bestemt Punkt) af et bestemt Antal Køretøjer indenfor visse Grænser praktisk talt altid er den samme uanset Kørselshastigheden, saaledes vil f. Eks. Passagen af 500 Motorvogne med en Hastighed mellem 15 og 30 km/Time altid vare ca. % Time. De saaledes beregnede indbyrdes Mindsteafstande paa 15—30 m mellem Køretøjerne ved „almindelige“ Kørehastigheder kan imidlertid ikke forhindre, at Fjendens Flyvere kan angribe Kolonnen som et samlet Maal. For at umuliggøre dette, maa Afstandene mindst være 100 m og helst mere endnu, og Motorvognenes store Kørehastighed vil under Forudsætning af tilstrækkeligt Rum som Regel gøre det muligt at anvende saadanne stærkt forøgede Afstande. Har de nævnte 500 Motorkøretøjer en indbyrdes Afstand paa ca. 100 m, vil de i Dybden fylde ca. 55 km, og man ser, at ved at sætte Hastigheden op til 55 km/T. vil „Kolonnen“ kun blive ca. 1 Time lang. For større Styrker, der marcherer til Fods, vil derimod en saadan Dybdegruppering med 100 mm mellem hver enkelt Gruppe ikke være mulig.\nDa Opmarchtiden saaledes — i Modsætning til hvad der er Tilfældet ved marcherende og ogsaa delvis ved beredne og hestetrukne Afdelinger — ingen væsentlig Rolle spiller, kan man ved Motorisering benytte sig af en meget stærk Formering i Dybden og derved tilsvarende mindske Faren for saavel Opdagelse som Angreb fra Fjendens Fly. Maa en motoriseret Enhed standse grundet paa Luftangreb, kan dens Luftvæmsvaaben, der er anbragt skudklar paa Køretøjerne, straks aabne Ilden, medens det øvrige Mandskab spredes ud til Siderne for Marchvejen ligesaa hurtigt som ved en marcherende Enhed. Spredningen i Dybden bliver derimod mellem 3 og 4 Gange større, end hvis den samme Enhed var under Fodmarch med fuld Flyvermarchdybde. Køretøjerne maa ganske vist blive holdende paa selve Vejen, men de er i sig selv ikke noget særligt lønnende Maal. Det er de levende Maal, Flyverne helst vil søge at ramme. Ved motoriserede Afdelinger er for Vognbesætningeme deres Køretøj det — om man i denne Forbindelse kan kalde det saadant — faste Punkt i Tilværelsen. Deres Køretøj vil de stadig søge Forbindelse med og holde sammen om. Dette giver en vis Fasthed ganske paa tilsvarende Maade, som Kanonen gør det i Artilleriet. Bliver beredne eller hestetrukne Afdelinger udsat for Luftangreb, kan de, hvis der bliver Tid, søge noget længere bort fra Marchvejen, men Køretøjerne maa dog alligevel som oftest blive holdende paa Marchvejen og — hvad der er det værste — der maa Mandskab til for at holde Hestene. Det er ikke vanskeligt at forestille sig, hvilke Krav der f. Eks. stilles til et Batteris Spændryttere, naar disse siddende i Sadlen, medens Flyverangrebet drøner løs over Hovedet paa dem, skal kunne holde Styr baade paa sig selv og deres opskræmte Heste.\nBeredne Afdelinger kan tage deres Tilflugt til en fuldstændig Spredning, men Forsøg paa aktivt at imødgeaa Flyverangrebet kan ikke ske fra Sadlen. Skal der afses Mandskab hertil, maa andre holde deres Heste. Enhver ved, hvilken Fare løbske Heste betyder. Selv om Rytteren holder Hovedet koldt, vil det ikke altid være muligt for ham at hindre Hesten, der ogsaa har „Nerver“, i at løbe løbsk. Motorvognen løber kun løbsk, hvis Motorvognføreren taber Hovedet, og saa vil dog alligevel Vognføreren, Befalingsmanden ved Siden af Chaufføren, have Mulighed for straks at standse Køretøjet. løvrigt skal jo, hvis der maa stoppes for Luftangreb, Vognen standses, Motoren stoppes, Bremseme trækkes an og Chaufføren væk fra Førerhuset. Der er imidlertid mange, der mener, at man i hvert Tilfælde ikke ved Bombeangreb fra større Højde bør stoppe op, men tværtimod for at undgaa den ved en Standsning uundgaaelige Forsinkelse fortsætte Bevægelsen i størst mulig Fart under Bibeholdelsen af de store indbyrdes Afstande mellem Køretøjerne. For en saadan Fremgangsmaade taler ogsaa, at Flyverne givet vil have sværere ved at træffe de enkelte Vogne, naar de er under Bevægelse, end naar de holder stille. Rammes et Køretøj, saa det bringes til Standsning, skal de efterfølgende om muligt søge uden om. Kan dette ikke lade sig gøre, fordi Vejen er blokeret, og der ikke straks kan søges udenom i Terrainet, maa de efterfølgende Køretøjer selvsagt stoppe op, men hvis dette ikke kan gøres i absolut Flyverskjul, da altid under Bibeholdelse af de befalede Afstande i Dybden. Opslutning maa kun ske efter vedkommende Førers særlige Ordre, da en udenfor Flyverskjul holdende tæt opsluttet Motorvognskolonne vil være et yderst saarbart Maal. Motorkøretøjets Hastighed giver foruden i Dybden ogsaa Mulighed for Spredning i Siden, da samtlige brugelige Veje, der er disponible indenfor Marchrummet, kan udnyttes, fordi man ikke som ved marcherende Tropper og beredne eller hestetrukne Afdelinger af Hensyn til Tid og Kræfter behøver at sky selv store Omveje. Af Hensyn til Luftfaren vil det iøvrigt være det bedste at benytte de store Hovedveje saa lidt som muligt, da disse altid vil have en første Plads i de fjendtlige Flyveres Aarvaagenhed.\nUnder Hvile kan motoriserede Tropper uden betydende Tidsspilde søge indtil 25 km ud til begge Sider af Marchvejen og drage Nytte af alt inden for dette Rum værende Flyverskjul. Ogsaa overfor Panserfaren betyder Motoriseringens Muligheder til Udførelse af hurtige Bevægelser under stor Spredning i Side og Dybde en meget stor Fordel. Et Flankeangreb mod de enkeltvis kørende Vogne vil ikke være særlig farligt, og et Angreb paa langs ad selve Marchvejen er der Mulighed for at spærre, om ikke andet saa ved at køre forreste eller bageste Køretøj (Reservevogne) paa tværs af Vejen. Noget saadant vil være vanskeligt at praktisere rettidig med hestetrukne Køretøjer, da Hestene givetvis maa spændes fra. Der kan ogsaa herske Tvivl om, hvorvidt det ved lette Lastmotorvognskolonner er hensigtsmæssigt at standse Bevægelsen ved Panserangreb, naar dette ikke føres ind forfra. Som Grund til denne Tvivl henvises til, at de tunge pansrede Køretøjer i Praksis ikke kan køre hurtigere end almindelige Lastmotorvogne, og at Træfningen ved Skydning under hurtig Kørsel mod Maal, der bevæger sig med tilsvarende Fart, er lig Nul. Det siger sig selv, at saavel paa Stedet som under Bevægelse maa Nærsikringen mod Luft- og Panserangreb uafbrudt være i Orden.\nDen svage Side ved den fulde Udnyttelse af Motoriseringen til hurtige og spredte Bevægelser ligger selvsagt i de Vanskeligheder, som en saadan Fremgangsmaade volder Føringen, idet direkte Kommando og Sammenhold bliver jo vanskeligere, jo større Spredningen bliver. Bevægelser af store, motoriserede Styrker maa planlægges og ledes meget omhyggeligt, og en organiseret Trafikregulering er nødvendig for at undgaa Ulykker og Fejlkørsler. Denne Trafikregulering maa virke paa tilsvarende Maade som Jernbanernes Bloksikringstjeneste. Det skal nævnes, at Kørsel med 100—200 m’s Afstande mellem de enkelte Motorkøretøjer muliggør Krydsning uden Standsning af 2 „Kolonner“, naar blot der er Trafikpost i Krydsningspunktet. Mindre motoriserede Styrker maa selv kunne sørge for deres egen Trafikregulering. Dette stiller øgede Krav til Uddannelsen. Enhedernes Befalingsmænd, Motorcyklister og Chauffører maa være grundigt indøvede i denne særlige Form for Kørsel og i om nødvendigt paa egen Haand at kunne gennemkøre en forud befalet Rute. Det er iøvrigt en Opgave, som mange Erhvervschauffører daglig er ude for i det civile Liv. Motoriserede Enheder kan ikke marchere sammen med til Fods marcherende Tropper. Det er kun Hesten og Infanteristen, der kan følges ad i Skridt. Derfor maa de af Fodfolkets egne Vaaben, som Mandskabet ikke selv kan bære, samt de Vaaben, der øjeblikkelig skal kunne gaa i Stilling Side om Side med Fodfolket, trækkes (bæres) af Heste. Artilleriet, der skal kunne hjælpe og støtte Fodfolket under Kamp, behøver imidlertid ikke at være bundet til dette under Marchen. Princippet er jo netop, at man i Fjendens Nærhed Afsnit for Afsnit sætter Artilleriet i Stilling, saa det om fornødent under Fodfolkets Bevægelse til næste Afsnit kan yde det Ildstøtte. Artilleriets Stillingsskifter mellem Afsnittene kan, naar det er motoriseret, foregaa hurtigere og lettere, end naar det er hestetrukket. Dette skyldes navnlig, at Rekognosceringen af Stillingerne, der under saadan „Nærmemarch“ altid vælges tæt ved Vejene, foregaar langt hurtigere pr. Motorkøretøj end til Hest. Tiden, hvor Artilleriet er paa Hjul og derfor ikke kan yde Fodfolket Støtte og selv er særlig udsat for Luft- og Panserfaren, nedsættes ogsaa betydeligt. For de Vaabens Vedkommende, der er bestemt til at sikre Marchrummet som Helhed mod Flyver- og Panserangreb, er Motorisering en absolut Nødvendighed, da de ellers ikke under deres springvise Fremrykning vil kunne følge med i Bevægelsen.\nSom Helhed vil motoriserede Bevægelser lettere erkendes fra Luften, men grundet paa deres Mulighed for „Spredning“, vil Omfanget og Arten ikke være saa let at bestemme. Hvad angaar Observation fra Luften er ensartet Udstyr og Farve ikke nogen Fordel, da Køretøjerne paa denne Maade tilkendegiver sig som militære. Ruf har den Fordel, at de vanskeliggør Flyverne Bestemmelsen af, hvorvidt det drejer sig om Tropper eller Train. Seksspændige Køretøjer erkendes straks af Flyverne som militære. Motorvogne rejser mere Støv og laver noget mere Støj end marcherende Tropper. Dette Forhold kan dog næppe anses for at have større Betydning. Fodfolk og beredne eller hestetrukne Afdelinger bevæger sig lettere og sikrere i Mørke end Motorvogne uden tændte Forlygter. Dette er atter et øget Uddannelseskrav for Chaufførerne. Desværre stiller Hensynet til den civile Trafik sig i Fredstid hindrende i Vejen for en rationel Indøvelse af feltmæssig Motorvognskørsel i Mørke. Det er en Fordel, at Mørket tillader, at man kan køre i forholdsvis tæt opsluttede Kolonner, hvor Chaufførerne kan køre efter den foranværende Vogns Bag- og Stoplygter, saaledes at kun „Førervognen“ for hver Enhed, hvis Mørket ikke er alt for tæt, behøver at have Forlysene tændt. Tyskerne har et særligt Lyssystem til deres militære Køretøjer. Forlygteme erstattes af særlige mod Luften helt afskærmede smaa Lanterner, der kun kaster et afgrænset svagt Lys paa Kørebanen. Lysstyrken kan — efter Mørkets Tæthed — reguleres saa langt ned, at det ikke kan iagttages af Flyvere i over 500 m’s Højde. Bagtil paa hver Vogn findes en „Afstandstavle“, der muliggør for det bagvedkørende Køretøj hele Tiden at holde den rigtige Afstand. Den omhandlede Tavle er baseret paa, at det menneskelige Øje kun indenfor en bestemt Afstand kan skelne enkelte tæt ved hinanden anbragte Lysgivere ud fra hinanden, medens det paa større Afstand kun opfatter de enkelte Lysgivere som et samlet Hele. Tavlen ser i Princippet saaledes ud:\nDe 4 smaa Felter er røde indefra belyste Ruder. Paa Afstande under 25 m ses de 4 Felter tydeligt hver for sig, paa 25 —35 m smelter Lysskæret fra de Felter, der har indbyrdes mindst Afstand, parvis sammen, saaledes at der blot ses 2 adskilte Felter, og paa Afstande større end 35 m ses kun eet aflangt Lysfelt. Paa denne Maade kan en Chauffør altid kontrollere sin Afstand fra den forankørende Vogn. Det letter i høj Grad Chaufførerne Arbejdet, hvis samtlige Køretøjer er forsynet med 2 Stop- og Baglygter, idet Anspændelsen ved at følge den forankørende Vogn praktisk talt halveres herved. Det letter ligeledes, hvis Bagsmækkene mærkes med hvid Farve, hvilket ogsaa er fordelagtigt ved Kørsel i usigtbart Vejr (Regn, Taage) om Dagen. Det er af Hensyn til Sammenholdet ogsaa meget praktisk at forsyne Bagsmækkene med et stort og tydeligt „Troppetegn“ for vedkommende Enhed, saaledes at Chaufførerne under Kørslen stadig kan være klar over, hvorvidt det er en af „egne“ Vogne, han har foran sig, og ikke under Kørsel med store Afstande lader sig forlede til at følge efter en „fremmed“ Vogn, der midlertidigt er gledet ind i „Kolonnen“.\nSelv om der marcheres i et sikret Rum, maa enhver Enhed have en Vogn med en Befalingsmand samt et Par Motorordonnanser som Forpatrouille frem ad Marchvejen. Foruden at tjene som Nærsikring skal Forpatrouillen vise Vej og sende Melding tilbage, hvis Vejen er blokeret, og Patrouillen ikke selv kan rydde den o. s. v. Føreren for Enheden kører saaledes, at han har Forbindelse saavel med Forpatrouillen som med den forreste Vogn (i Reglen Brovognen) i „Kolonnen“. Ved Hjælp af sine Motorcyklister sørger han for, at Kolonnen følger efter ad den rigtige Vej. Forreste Vogn i selve Kolonnen sørger for konstant at holde det befalede Marchtempo, og Føreren for hver enkelt Vogn har Ansvaret for, at Forbindelsen — herunder rigtig Videregivelse af Tegn og Signaler — holdes med den bagved værende. Drejes der af fra den hidtidige Marchvej, og er der undtagelsesvis ikke ved Afdrejningsstedet af Enhedens Fører blevet placeret en Motorordonnans til at vise Vej, maa en Vogn ikke fortsætte ad den nye Vej, førend Føreren har sikret sig, at næste Vogn følger efter. Som almindelig Regel gælder, at jævn Kørsel med Overholdelse af den befalede Kørehastighed gaar forud for nøjagtig Overholdelse af befalede Afstande. Faar en Vogn Motorstop eller anden Skade, holder den ind til Siden, givet Tegnet „Kør udenom“ til de efterfølgende og begynder straks at reparere. Naar den sluttende Befalingsmand med sin „Optagetrop“ (Læge-, Mekaniker- og Reservevogne samt Motorordonnanser) naar op til den standsede Vogn, tager han Overblik over Skaden og giver paa Grundlag heraf Ordre om, hvorledes Vognføreren skal forholde sig (efter endt Reparation, eventuelt assisteret med Mekanikerhjælp, fortsætte Marchen paa egen Haand; Omladning paa en af Reservevognene, eller bugseres af en af disse) og sender derefter en af sine Motorordonnanser frem til Enhedens Fører med Melding herom. Af Hensyn til Luftfarten vil man ofte søge at udføre alle større Motortransporter om Natten. Men heller ikke her er man helt garderet mod Luftangreb, selv om de ikke kan blive nær saa farlige som om Dagen. Det er derfor heller ikke tilraadeligt at anvende lange tæt opsluttede Kolonner om Natten. Det er bedre at dele Kolonnen i Grupper paa 10—20 Køretøjer, der kører med normale Afstande, medens der er indtil 1000 m’s Afstand mellem Grupperne indbyrdes. Til enhver motoriseret Enheds Vinterudstyr bør høre en Sneplov, der kan fastspændes foran paa en Lastmotorvogn. Ploven bør være sammenklappelig, saa den kan transporteres paa en af Reservevognene, naar den ikke er i Brug. Snepløjningen gavner ogsaa alle de efterfølgende Tropper. At alle Køretøjer maa være udstyret med Snekæder, er en Selvfølge. Disse Kæder er ogsaa fortræffelige til Anvendelse ved Kørsel paa fedtet og blød Jordbund og forøger i høj Grad de almindelige Motorvognes Terrainevne. Det er iøvrigt altid en Trøst at vide, at Fjenden maa døje de samme Vanskeligheder, som Vejret og Terrainet byder en selv.\nDa man skal være opdaget af Fjendens Flyvere, førend man kan angribes af dem, er selvsagt Flyverskjul af største Betydning for motoriserede Enheder, hvis farligste Fjende netop Flyverne er. Slørmaling af Ruf og Presenninger og Matmaling af alle blanke Dele er meget formaalstjenlig, men egentlig Flyverskjul kan kun opnaas i Skove. Byer giver kun delvis Skjul og er altid efterstræbte Maal for Fjendens Artilleri og Flyvere, og Vejene i en By kan let blive blokerede ved Sammenstyrtninger og Brande. Af denne Grund bør det altid undgaas, at Kolonner overhaler hinanden paa samme Vej inde i en By. Skal man gøre Holdt i en By, bør man søge væk fra Hovedvejen og fordele Køretøjerne saaledes rundt paa alle Sidevejene, at de hastigt kan glide ud paa Hovedvejen igen. Et af Midlerne til Sløring af større Bevægelser er Udførelsen af talrige Skinbevægelser. Her er Motorvognene særlig egnede, da man ikke skal tage Hensyn til at spare paa Kræfterne, og enkelte Vogne i begrænset Tid kan gennemkøre lange Strækninger. Vogne med Ruf skjuler for Flyverne, at der intet Mandskab eller Materiel medføres. Ogsaa om Natten vil Skinkørsler udført med neddæmpet Lys i høj Grad kunne vildlede Fjendens Flyvere.\nMotorvogne er mere haardføre og udholdende end Heste. Hest og Rytter trættes samtidig, og ingen af dem kan afløses, naar Bevægelsen skal holdes i Gang. Chaufførerne skal ogsaa have Søvn og Hvile, hvorfor der til hver Vogn maa være mindst 2 Chauffører, der paa Skift kan varetage Føringen. Vognen selv kan derimod — fraregnet Tid til Eftersyn, Smøring og Paafyldning af Driftsmidler — arbejde praktisk talt uafbrudt, indtil „noget“ gaar i Stykker, og dette „noget“ vil i Reglen hurtigt kunne repareres. Under Bevægelse og navnlig under Stilstand lider de ikke som Hestene under Vejrligets Indflydelser. De kan — tildækket med Presenninger (Ruf) — uden større Ulemper stadig være under aaben Himmel og giver endda Ly for Mandskabet. Holder de stille, hviler de med det samme. I kolde og vaade Perioder lider Hestene meget ved til Stadighed at skulle være ude i det fri, hvorfor man, hvor det er muligt, i hvert Tilfælde om Natten vil søge at underbringe dem. Dette tager imidlertid Tid og nedsætter Beredskabet. I den moderne Krig med det langtrækkende Artilleri og Luftvaaben er det ogsaa et Spørgsmaal, om der altid i Nærheden af Kampzonen kan findes saa mange endnu brugbare Lokaliteter, at ogsaa Hestene kan komme i Betragtning ved Underbringelse. Kan Hestene ikke faa Lejlighed til at sove, bliver deres Hvile kun halv, og deres Præstationsevne vil hurtigt svækkes. Naar blot en Motorvogns indre „ædle“ Dele holdes i Orden, har det ingen videre Betydning, at Vognens ydre Dele for en Tid dækkes af Snavs og Støv m. v. En Hest taber derimod meget i Kondition, naar den ikke bliver tilstrækkelig vartet. En Chauffør kan, naar det er nødvendigt, uden videre stille sit Køretøj fra sig og midlertidig tage en Haand med i andre Ting. Heste skal derimod altid „holdes“ og beslaglægger derfor — ogsaa under Hvile, naar de ikke kan underbringes — altid en Del Mandskab til Hesteholdere. Ved motoriserede Enheder behøver man ikke at gøre Holdt, naar Tørkosten skal fortæres. Det kan gøres under Kørslen, saa der bliver saa meget mere Tid til Hvile efter denne. Et Motorkøretøj lider ikke af Frygt, hverken for Fjendens Ild eller farlige Passager; det gaar, saa længe det er intakt, frem alle Vegne, hvor dets Chauffør selv tør køre.\nMotorkøretøjer er heller ikke tilnærmelsesvis saa saarbare som Heste. En Hest, der træffes af et Geværprojektil eller Sprængstykke, vil, om den ikke dræbes, næsten altid blive utjenstdygtig, hvilket langtfra behøver at blive Tilfældet med et Motorkøretøj. En Træffer i Hestens Ryg sætter den ud af Aktion, medens en Træffer i en Motorvogns Lad intet betyder, I Virkeligheden er det kun Træffere i Motor, Styregrejer og Kraftoverføringsorganer, der øjeblikkeligt kan bringe et Motorkøretøj til Standsning. Træffere i Køler og Ringe er ikke altid ensbetydende med øjeblikkelig Standsning. I Modsætning til Hesten er Motorkøretøjet praktisk talt ufølsomt overfor Gas. Naar Mandskabet har Gasmasken anlagt, kan der køres gennem gasbelagt Terrain. Ringene tager ingen Skade heraf. Bliver en Hest utjenstdygtig, er den kun til Besvær og maa sendes tilbage. Motorvogneh har sine Reservehjul og andre Reservedele, hvorfor Smaaskader i Reglen hurtigt kan afhjælpes paa Stedet. Er Hjulene ikke beskadigede, kan en Motorvogn ogsaa forholdsvis let bugseres med frem (eller tilbage), indtil der bliver Lejlighed til at bringe den i køreklar Stand igen. Ved større Skader, der ikke kan repareres ved Afdelingen, kap den bugseres tilbage til Reparation (Ombytning) ved Motorvognsparkerne. Bliver den totalt Vrag, kan de Dele, der er forblevet uskadte, anvendes til Reparation af andre Motorvogne, og de ubrugelige Rester uden videre efterlades i Vejgrøften. Døde Heste bør derimod af sanitære Grunde nedgraves, hvilket i mange Tilfælde bliver et stort, ja ofte et uoverkommeligt Arbejde. Hestekadavre i Opløsning frembyder ikke noget opbyggeligt Syn eller Lugtindtryk. Udslidte eller saarede Heste fordrer langvarig Pleje for igen at blive tjenstdygtige, og i denne Tid kræver de Foder og Vartning uden at gøre Nytte. Motorkøretøjer repareres i et langt hurtigere Tempo paa Feltvæksteder eller faste Værksteder og er derefter straks klar til at sendes frem til Tjeneste ved Afdelingerne igen. Det vigtigste Spørgsmaal ved Sammenligninger mellem Motor og Hest er den taktiske Bevægelighed, d. v. s. Terrainevnen. Her maa det straks slaas fast, at Hesten ubetinget er den, der kommer Fodmanden nærmest i Terrainevne. Hvor Fodmanden kommer frem, vil Hesten næsten altid kunne følge efter. Skal hestetrukne Køretøjer kunne bevæge sig frit i Terrainet, maa det dog være Karrer eller Prodsvogne. Skal Motoren kunne tage Konkurrencen op med Hesten i vanskeligt Terrain, f. Eks. sumpet Jord eller Tragtterrain, kan det kun blive i Form af særlige terraingaaende Køretøjer. Dette gælder for alle Vaabenarterne. Vi er her inde paa Mekaniseringens Omraade, hvorfor der blot skal peges paa, at enhver Indførelse af Specialkøretøjer altid bør volde Betænkeligheder af Hensyn til Anskaffelsespris, Mobiliseringsbehov og Erstatningstjeneste i Krig, og derfor — hvis det af taktiske Grunde ikke er absolut paakrævet — bør søges undgaaet i saa stor Udstrækning som muligt.\nVaaben, der skal kunne bevæges overalt i den forreste Del af Kampzonen, og som ikke udelukkende kan bevæges ved Hjælp af Mandskabet selv, maa derfor trækkes (eller bæres) af Heste, hvis man ikke vil anvende specielle terraingaaende Motorkøretøjer, der ved Siden af deres ovenfor omtalte Mangler utvivlsomt ogsaa har den Fordel, at de ikke er saa saarbare eller har „Nerver“ som Hesten. Er det nu dermed givet, at i hvert Tilfælde alt det lette Feltartilleri af Hensyn til den taktiske Bevægelighed bør være hestetrukket uden Hensyn til de mange Mangler, der i andre Henseender klæber ved Hesten Anvendelse i Felten? Besvarelsen af dette Spørgsmaal er i høj Grad afhængig af, hvorledes man ser paa Udviklingen af Artilleriets Organisation og Anvendelse i Fremtiden. Alle er enige om, at Artilleriet skal kæmpe i det bedst mulige Samvirke med Fodfolket, og opfatter man dette som, at det lette Feltartilleri med sit Skyts stadig skal kunne følge Fodfolkets Bevægelser tæt opsluttet og altid skal søge sine Stillinger langt fremme i Kampzonen, d. v. s. i Reglen skal kæmpe som underlagt Artilleri, bliver Svaret Heste (eller terraingaaende Køretøjer). Tænker man sig derimod den nuværende Udviklingslinie med Opstilling af særlige Enheder til Panservæm samt Tildeling af tunge Hjælpevaaben til Fodfolket fortsat i den Maalestok, som den er indledet i de førende Hære, ligger Sagen anderledes. Disse særlige Vaaben, der i større eller mindre Grad alle er fast knyttet til Fodfolket, skal selvsagt kunne følge dette overalt under dets Bevægelser og med korteste Varsel kunne bringes til Skud overalt i Terrainet. Bevægeligheden kommer derfor i første Række.\nEr de ikke mekaniserede, maa de trækkes (bæres) af Heste, og da de skal kunne bringes i Stilling tæt bag forreste Linie, maa de i Nødsfald kunne bevæges gennem Terrainet af Betjeningsmandskabet selv. Dette stiller Krav om ringe Vægt og Synlighed (Størrelse), hvilket — navnlig for Fladbanevaabnenes Vedkommende — er ensbetydende med ringe Kaliberstørrelse, hvilket igen medfører ringe Sprængvirkning af det enkelte Skud. Dette sidste Forhold faar imidlertid ingen særlig Betydning, eftersom disse Vaabens Hovedopgave er Bekæmpelsen af Punktmaal, og disse kan kun effektivt og hurtigt nedkæmpes ved Hjælp af Fuldtræffere. Virkningen af saadanne vil altid være stor uanset Kalibret, og hvad specielt angaar bevægelige, pansrede Maal, saa er det ikke Kalibret, men Panserbrydningsevnen og Skudhastigheden, det kommer an paa, og skal der overfor disse Maal være Udsigt til Træfning, maa der anvendes aaben Skydning.\nSpørgsmaalet om, hvorvidt de af disse Hjælpevaaben, der maa betegnes som Artilleriskyts, af Hensyn til Uddannelsen og artilleristisk Skydefærdighed bør betjenes af Artillerister, d. v. s. være Artilleri, der organisatorisk fast er underlagt Fodfolket, eller af Fodfolket selv, skal der ikke tages Stilling til her. Findes imidlertid et tilstrækkeligt „Fodfolksartilleri“, kan Feltartilleriet i Hovedsagen fritages for at deltage i Bekæmpelsen af nære Punktmaal, hvad det heller ikke er særlig egnet til. Der er mere end een Betydning i Ordet om, at man ikke skal skyde Spurve med Kanoner. Feltartilleriets Hovedopgave bliver da — i Overensstemmelse med den egentlige Artilleriskydnings Natur — Skydning mod Flader (Rum) og Linier, mod fjerne og skjulte Maal, først og fremmest Fjendens Artilleri, samt efter Situationens Bydende eller Troppeførerens Hensigter hurtigt og sikkert at kunne koncentrere hele sin Ildkraft, hvor det ønskes. Knæsættes en saadan „Arbejdsdeling“, maa det føre til, at der ved Feltartilleriets Udvikling i høj Grad lægges Vægt paa, at dets Arm bliver saa vidtrækkende og saa haardtrammende som muligt, d. v. s. stor Skudafstand og Projektilvægt (Kaliber) samt stor Sideretningsfrihed. Men Kravet om store Skudvidder (stor Begyndelseshastighed) og stor Virkning af det enkelte Skud (stort Kaliber) samt stor Sideretningsfrihed (Splitsvans) medfører, at Størrelsen af Feltpjecerne vokser, og at Sk; s- og Ammunitionsvægtene øges meget stærkt. Hertil ko-mmer, at skal Artilleriet kunne løse sine mangfoldige Opgaver i det Heles Interesse, maa det være saadant placeret, at det ikke i for høj Grad paavirkes af mindre midlertidige Forskydninger af de forreste Linier; der maa være sikret det en relativ „Arbejdsro“, hvis det skal kunne virke med sin fulde Kraft og være i Stand til udenfor „Tidstabellen“ effektivt og hurtigt efter Troppeførerens Ordre eller Fodfolkets direkte Anmodninger at manøvrere med hele sin Ildkraft paa alle Dele af Kampfronten. Artilleriets egentlige Vaaben er Projektilet. Dets Virkning er afhængig af Størrelsen og Antallet af Projektiler, der i et givet Tidsrum kan udskydes, og Artilleriet kan ikke skyde under Bevægelse. Under haard Kamp vil Ammunitionsforbruget blive stort, og med voksende Kaliberstørrelse vil Vanskelighederne ved Frembringelsen af den nødvendige Ammunition til Skyts, der er i Stilling langt fremme i Kampzonen, yderligere forøges.\nAlt dette taler for, at Artilleriet, der ved Angrebets Begyndelse skal søges bragt i Stilling saa langt fremme som muligt, bør blive i sine Stillinger, indtil Angrebet har naaet sit Maal. Der er da ogsaa mange, der hælder til den Anskuelse, at medens „Fodfolksartilleriet“ — og hvis saadant Artilleri ikke forefindes i tilstrækkelig Styrke, da ogsaa det til Afhjælpning af denne Mangel underlagte Artilleri — under alle Forhold med selve Skytset skal kunne følge Fodfolket overalt, saa behøver dette Krav ikke i egentlig Forstand at gælde det Feltartilleri, der optræder som Støtte- og Frontartilleri, idet Kravet om Virkning her maa sættes foran Ønsket om Bevægelighed (Terrainevne). Det hævdes, at normalt udfører Feltartilleriet ikke Stillingsskifter om Dagen. Dagen igennem maa det, naar det drejer sig om haard Kamp, „normalt“ staa i de samme Stillinger, og først naar Mørket falder paa, skiftes Stilling. Kun nødtvunget, d. v. s. ved opstaaende Krisesituationer, flytter man under Kamp sit Støtte- og Frontartilleri om Dagen. Denne Anskuelse begrundes dels med, at under haard Kamp — det være sig i Angreb eller Forsvar — maa i hvert ønsket Øjeblik den fulde samlede Virkning af dette Artilleris Ild kunne sættes ind, hvorfor det stadig uden Afbrydelse maa være i Stilling med alt sit Skyts og med Observation- og Meddelelsesnettet fuldt etableret. Endvidere henvises til, at overfor en Modstander, der er overlegen i Luften — endsige har Luftherredømmet, vil Stillingsskifter ved Dagslys være mere end risikable, hvis man ikke selv raader over et meget stærkt Luftværnsartilleri omfattende saavel sværere som lettere Pjecer (Maskinkanoner). Ved omhyggelig Sløring og velvalgte Stillinger i naturligt Flyverskjul — udført eller indtagne i Skjul af Mørket — kan Batterier, der staar i Stilling, meget ofte undgaa at blive opdagede af Fjendens Flyvere. For Batterier under Ind- eller Udrykning eller Bevægelse fra Stilling til Stilling vil Chancen derimod være minimal. Den Indvending, at Fodfolket under Angreb vil løbe fra Artilleriets Ild, imødegaas med, at i moderne Krig vil overfor organiseret Modstand et angribende Fodfolk, naar det ikke er mekaniseret (Modstanden i Forvejen brudt af Kampvogne), i Løbet af een Dag højst kunne naa 6—8 km frem. Artilleriet vil derfor, naar det har tilstrækkelig stor Skudvidde, ikke behøve at flytte sit Skyts, naar blot det med sin Observation (Fremskydning af Observationsstader) kan følge Kampens Gang og derved paa sikreste og mest virkningsfuld Maade lade sine Projektiler gaa forud for Fodfolket. I Forsvaret, hvor det gælder om at opholde Fjenden paa lang Afstand, overspænde store Afsnit og kunne virke ind i eget Terrain, er en stærk Gruppering af Artilleriet i Dybden altid nødvendig. Hvis man kan tiltræde disse Betragtninger, behøver man heller ikke at nære Betænkeligheder ved, at det lette Feltartilleri forlader Hestetrækket og — naar det ikke kan mekaniseres — bliver motoriseret, og da navnlig ikke naar Talen er om en Hær med udprægede Forsvarsopgaver og ens sandsynlige Krigsskueplads har faste Jordbundsforhold og er vel forsynet med Veje. Men det maa ikke glemmes, at en absolut Forudsætning maa være, at der tillige forefindes et stærkt Fodfolksartilleri, som mekaniseret eller hestetrukket med selve Skytset tæt kan følge Fodfolket og øjeblikkelig bekæmpe alle opdukkende Punktmaal. Har man ikke et saadant egentlig Fodfolksartilleri, vil disse Opgaver ogsaa i højeste Grad lægge Beslag paa det lette Feltartilleri, hvorfor det for de Afdelingers Vedkommende, der maa underlægges Fodfolket (Ledsageartilleri), bør være hestetrukket (eller mekaniseret). Medens der kan strides om Berettigelsen af de fremførte Anskuelser for det lette Feltartilleris Vedkommende, saa synes Sagen afgjort med Hensyn til det tunge Feltartilleri. Selv om man iøvrigt er Tilhænger af Hestetrækket, saa er Vægtene her i Reglen saa store, at man alene af den Grund maa ty til Motorisering, hvis man vil opnaa tilstrækkelig strategisk Bevægelighed. Det tunge Artilleris meget store Skudvidder gør det i endnu højere Grad end ved det lette Feltartilleri muligt fra de samme Stillinger Dagen igennem at kunne støtte Fodfolket. Givet er det, at grundet paa dette Artilleris Faatallighed og meget tidskrævende Stillingsskifter samt store Saarbarhed overfor Luftangreb, vil Stillingsskifter her i endnu højere Grad end ved det lette Feltartilleri svække den samlede Virkning af dets Ild. For det tunge Artilleris Vedkommende kan der derfor næppe herske Tvivl om, at det kun nødtvungent maa skifte Stilling om Dagen, og derfor kan motoriseres, men denne Motorisering maa til Gengæld være saadan, at man er sikker paa under alle Vejr- og Terrainforhold at kunne faa det tunge Skyts slæbt ind i brugelige Stillinger. Muligheden for at lade Artilleriet danne „den faste Rygrad“ i Kampen — det være sig saavel under Angreb som i Forsvar — staar og falder med Meddelelsestjenestens sikre Funktionering.\nTelefonen er endnu det primære Forbindelsesmiddel, men at udlægge, forlænge og vedligeholde saa lange Forbindelser med Traad, som navnlig et fremadskridende Angreb — der skal følges med Observationsstademe, men ikke med Skytset —- vil medføre, kræver en alt for stor Indsats af Mandskab og Materiel. Og Traaden er meget saarbar saavel overfor Fjendens Ild som egne Troppers Bevægelser i Terrainet. Under Kamp vil man derfor aldrig kunne forlade sig udelukkende paa Telefonforbindelser, og her maa Haabet staa til, at det vil lykkes at fuldkommengøre Radioen saaledes, at den virker sikkert over tilstrækkeligt lange Afstande. Først naar den kan det, vil der kunne drages den fulde Nytte af Artilleriets lange Skudvidder, og dets samlede Ildmanøvrer vil kunne blive hurtige og smidige, idet man efter Situationens Bydende hurtigt kan skifte mellem centraliseret og decentraliseret Udledelse. Kan det ikke lykkes Teknikken at gøre Radioen til det sikre Forbindelsesmiddel, som Artilleriet og de andre Vaaben saa varmt haaber paa, saa vil Følgen være, at det lette Feltartilleri fortsat maa affinde sig med, at Skytset stadig skal flyttes efter Observationsstademe for at bevare saa korte Forbindelser, at de kan holdes med de forhaandenværende Meddelelsesmidler. Dette fører til, at Hovedparten af det lette Feltartilleri i Virkeligheden altid kommer til at virke som underlagt Artilleri, og derfor kun kan kæmpe med Ilden spredt og afbrudt af hyppige Stillingsskifter. Hurtig Samling af hele dets Ild som Led i Troppeførerens Ildmanøvrer vil ikke kunne finde Sted, og Bevægelighed maa gaa langt forud for Kravet om Virkning. Vægtene og dermed Kaliberstørrelseme maa holdes lave, og lange Skudvidder bliver noget af en overflødig „Luksus“. Underlagt Artilleri kan ikke anvende Observation fra Luften eller Maaletroppe, men er udelukkende henvist til egne Observationsstader paa Jorden. Der vil i almindeligt Terrain i Reglen ikke kunne faas brugelig Observation paa Afstande større end 5—6 km for Feltartilleriets lette Kalibre. Da Skytset af Hensyn til Forbindelserne maa holdes indenfor et Par Kilometers Afstand fra Observationsstadet, vil der ikke være Anvendelse for Skydning paa mere end højst ca. 8 km’s Afstand, da Bekæmpelse af de for Jordobservation skjulte Maal ikke kan udføres af dette Artilleri med rimelig Udsigt til Virkning. Har Skyts, der skal anvendes som underlagt Artilleri, en væsentlig større Skudvidde, maa det betragtes som „død Kapital“, ja kan endog anses for direkte skadelig, da det uden at give Nyttevirkning medfører større Vægt og Størrelse og nedsætter Bevægeligheden, medens Udslidning og Krudtforbrug øges. Ved Bekæmpelse af fjerne fra Jorden skjulte Maal og for en samlet planmæssig Anvendelse af Artilleriets Ild — ubrudt af Stillingsskifter — er derimod lange Skudvidder af største Betydning, men ogsaa her vil de kun fuldt ud kunne komme til deres Ret, hvis Skytset under Kampen kan blive staaende og „arbejde i Ro“, medens Observationsstaderne følger Fodfolkets Bevægelser, og Forbindelserne kan taale at „strækkes“ uden at blive usikre. Kan de det, vil Artilleriet fuldt og helt kunne løse alle Opgaver som underlagt Artilleri og som Støtteog Frontartilleri. Kravet om Virkning kan sættes i Højsædet, og med Hensyn til nødvendig Bevægelighed vil Motorisering kunne slaa til. Naar Kampen er i Gang, raabes der paa Virkning. Denne og navnlig den moralske Virkning stiger i 3. Potens med voksende Kalibre. Man ser da ogsaa, at Artilleriet i mange fremmede Hære gaar over til de større Kalibre, uanset at dette kun kan ske paa Bekostning af den taktiske Bevægelighed, grundet paa den øgede Vægt. Ser man paa de tilgængelige Oplysninger fra de sidste Krige, maa det indrømmes, at Motoriseringen har staaet sin Prøve uanset, at de paagældende Krigsskuepladser Abessinien, Spanien, Kina og Polen ingenlunde kan betragtes som værende gunstige for Anvendelse af Motorkøretøjer i stor Stil. I Spanien blev Tropperne paa begge Sider altid ført frem til Slag pr. Motortransport, alle Troppeforskydninger og hele Forsyningstjenesten var baseret herpaa. Indtil 20 Mand blev læsset paa een Lastvogn. Transporternes Gennemførelse viste sig i højeste Grad afhængig af Chaufførernes Duelighed. Der blev altid om Dagen kørt med meget store Afstande (op til 500 m) og lige saa stærkt, som Vejens Beskaffenhed overhovedet tillod det. Lastvognene kørte saaledes ofte mellem 60 og 80 km og Personvognene mellem 80 og 100 km i Timen. Chaufførerne blev afløst hyppigt, medens Vognene blev holdt i Gang Døgn efter Døgn kun afbrudt af den højst nødvendige „Service“. Langs alle de vigtigere Transportveje var der oprettet ambulante Tankstationer og Reparationsværksteder. Resultaterne fra Polen, der paa Forhaand blev betragtet som et Land, hvor motoriserede Tropper vilde have meget vanskeligt ved at gøre sig gældende, har vist overrasket de fleste — ogsaa Fagfolk. Selv om Vejret og Føret har været meget gunstigt, og Luftvaaben og Pansertropper har ført Bevægelsen frem, saa maa det alligevel virke forbløffende at se, med hvilken Hurtighed og tilsyneladende uden betydende Vanskeligheder, de motoriserede Tropper er fulgt efter disse særlige „Stødtropper" og har fuldendt Kampens Afgørelse og Landets Besættelse.\nDer klæber megen Romantik og Tradition ved Hesten — denne Menneskets ældste Kampfælle, der kan følge i tykt og tyndt. Men i den moderne Krig er Hesten saa langsom, saarbar og vanskelig at holde i Kraft, at man paa alle de Pladser, hvor det er muligt, uden Hensyn til Traditioner bør søge at afløse den med Motorkøretøjet. For en lille Hær, der skal have stor strategisk Bevægelighed, og som i Hovedsagen er henvist til at føre sin Kamp defensivt, er Motoriseringen særlig tiltrækkende. Hvor Kravet om Evne til at bevæge sig i Terrainet maa sættes over andre Hensyn, er det dog nødvendigt at bibeholde Hesten som Kombattant, hvis man ikke kan gaa over til fuldstændig Mekanisering. I alle andre Tilfælde bør man søge at udnytte Motorens særlige Fordele og Egenskaber. Luftvaabnet er født med Motoren. For at imødegaa Truslen fra dette for alle yderst farlige Vaaben maa de, der er bundet til Jorden, af yderste Evne selv søge at udnytte Motoren.\nPubliceret den 29. jul. 1940\nMilitærteknologi Teknologi Teknik Teknologisk udvikling Motor 1940 Årgang 1940\nNogle Krigserfaringer med Magasingeværer\nHizbollah og det Arabiske Forår\nForsvarsforlig fra eskadrilleperspektiv


Hvordan åbner Jeg Filen TAK? Filendelsen .TAK - File Extension .TAK\nHvordan åbner jeg filen TAK?\nGrundlægende informationer om filen TAK\nFilen TAK er en af filer af kategori Lydfiler. Dens fulde navn er Music Maker Take File. Filformatet TAK blev skabt af MAGIX. Hvis du har ankommet til os, søger du sandsynligvis på programmer, der vil hjælpe Dig at arbejde med netop filendelsen. I den yderligere del af siden vil du finde en liste over programmer, der understøtter filen TAK, sorteret efter styresystemer. Hvis oplysninger om konvertering af filen TAK befinder sig i vores database, vil du helt sikkert finde dem her.\nTags: Endelsen TAK, hvordan åbner jeg filen TAK, hvordan konverterer jeg filen TAK, åbning af filen TAK\nProgrammer, der understøtter filen TAK\nVi håber, vi har hjulpet dig med at løse problemet med filen TAK. Hvis du ikke ved, hvor du kan hente en app fra vores liste, klik på linket (som er programmets navn) - du vil finde der flere oplysninger om stedet, hvorfra kan du hente den sikre installation version af den nødvendig app.\nHvordan åbner jeg en fil med endelsen TAK?\nHvad er endelsen af filformatet TAK?\nHvilke programmer understøtter filen TAK?\nHvis efter gennemgang af materialerne på denne side, har du stadig ikke modtaget et tilfredsstillende svar på nogen af de spørgsmål, der præsenteres ovenfor, betyder det, at de oplysninger, der præsenteres her om filen TAK er ikke fuldstændige. Kontakt os ved brug af kontakt formular og skriv, hvilke oplysninger har du ikke fundet.\nGrunde til at beslutte, at du ikke kan åbne filen TAK kan være mere (bortset fra manglen på den installerede relevante app).\nFor det første - filen TAK kan være forkert forbundet (tilknyttet) med den installerede app til dens håndtering. I dette tilfælde skal du selv ændre dette link. For at gøre dette, skal du højreklikke på filen TAK, som du vil redigere, klik på optionen "Åbn med" og derefter vælg fra listen programmet, som du har installeret. Efter en sådan udført handling, skal problemer med at åbne filen TAK skal forsvinde for altid.\nFor det andet - kan filen, som du vil åbne, simpelthen være beskadiget. Så den bedste løsning vil være at finde dens nye version eller at hente den igen fra den samme kilde som før (måske download af filen TAK på en eller anden grund i den foregående session er ikke afsluttet og kan ikke korrekt åbnes).\nHvis du har yderligere oplysninger om filendelsen TAK, vil vi være taknemmelige, hvis du deler dem med brugerne af vores service. Brug formularen placeres her og sende os dine oplysninger, der bekymrer filen TAK.


Hvordan laver kinesisk papir blomster - Tips for you - Tipsed.Com\nHvordan laver kinesisk papir blomster\nfarvestrålende og smukt designede papir blomster er en tradition for det kinesiske nytår.Normalt lavet af crepepapir, bliver hver blomst individuelt håndlavede, komplet med stilk og blade.Du kan lave dine egne kinesiske papir blomster ved at følge disse trin.\nFarvede ruller af crepe papir\nHeavy gauge blomstret wire\nBeslut hvilke farver, du gerne vil gøre dine blomster, og købe din crepe papir i overensstemmelse hermed.Det er OK at have et sortiment af farver.\nCut fem 4-tommer strimler af den ønskede crepe papir farve.Da du kommer til at arbejde i strimler, vil crepe papir, der er på et kast (ligesom du ville af til fest udsmykning) fungerer bedst.\nFold hver strimmel i halve og derefter i halve igen.Endelig fold crepe papir på sig selv en sidste gang.(Du gør det folde fordi du vil være at skære crepe papir i kronblad formationer med den samme metode, der anvendes i påkl\nTag en af de foldede stykker og i bunden af hver åben ende, skære slidser med dinsaks omkring en halv tomme lang.Du ønsker at oprette en frynsede look.\nFortsæt den samme skæring metode på resten af de foldede stykker.Når du er færdig, udfolde hvert stykke og lægge dem ud på din arbejdsplads.\nWrap et stykke tyk gauge blomstret wire med blomster tape.Denne ledning vil fungere som din stammen, så det skal skæres til den ønskede længde.\nPåfør lim langs crepe papir på enden modsat dine afskårne kronblade.Dette er, hvordan du vil lægge de blomsterblade til din stamme.\nTag hvert stykke limet crepe papir og vedhæfte dem til din stamme af indpakning det omkring sig selv igen og igen, indtil det er stramt sikret.Gør dette med hvert stykke, indtil du har en fuld blomst.\nGør dine blade ved at skære bladformer fra din crepe papir og knytter dem med lim langs stilken.\nFortsæt hele trin-for-trin proces, indtil du har nok kinesiske papir blomster at gøre din buket.\nHusk, at crepe papir er en meget tynd.Vand vil ødelægge dine blomster.\nHvordan at disciplinere en Hyperactive Child\nHvordan man kan rette Dårlig adfærd hos børn\nDisciplin for et barn med Sensory Integration Disorder


Kulturpolitikken dør ud - Kristeligt Dagblad\nPolitikerne prioriterer ikke kunst og kultur, mener eksperter. -\nAf Katrine Barslev og Benjamin Krasnik\nKunst- og kulturlivet nedprioriteres af politikerne, mener eksperter. Uden en fornyet diskussion om kulturens rolle ender kulturpolitikken som en parentes i dansk politik\nDet går ikke godt for den danske kulturpolitik.\nDet mener en række eksperter, som undrer sig over politikernes mangel på mål og visioner for kulturpolitikken. Som en konsekvens af dette risikerer danskernes kulturelle liv at tage skade, mener Jørn Langsted, professor i dramaturgi på Aarhus Universitet. Ifølge ham har kulturpolitikken altid haft en lav prioritering, men særligt den nuværende regering har fjernet fokus helt væk fra kulturen.\n- Der har været flere markante ministre og ordførere, som har formået at skabe en diskussion. Jytte Hilden var for eksempel god til at ruske op i folk med sin udtalelse om, at også morgenbajere og mågestel er kultur. Nu er man passiv og afventende, og der føres bogholderpolitik uden visioner. Og der er ikke en fremtrædende opposition, siger Jørn Langsted.\nKonsekvensen bliver ifølge ham, at kulturpolitikken bliver mindre levende og dynamisk, og til sidst vil kulturpolitikken langsomt dø ud.\nProfessor i statskundskab på Københavns Universitet Tim Knudsen deler samme frygt.\n- Kulturpolitik har fået en ret lav prioritering i flere partier. Mogens Jensen fra Socialdemokraterne dominerer blandt oppositionens politikere. Jeg husker slet ikke, hvem der er ordfører for Dansk Folkeparti. Og hvor er SF henne? spørger Tim Knudsen, som savner kultur som en mærkesag ved valgkampene.\n- Kulturpolitik flytter ikke mange stemmer, og det er ikke toppolitikere, der bliver ordførere på området, siger han.\nKristeligt Dagblad indleder i dag en interviewserie med politiske partiers kulturordførere, som ifølge Jørn Langsted, Tim Knudsen og flere iagttagere af kulturpolitik er blevet alt for usynlige. Forsker i kulturpolitik ved Københavns Universitet Peter Duelund er enig.\n- Når det kommer til valgkampe, bliver kulturpolitik skubbet ind under gulvtæppet. Det er kedeligt for værdier og livskvaliteten, siger Peter Duelund.\nIfølge ham er der brug for en kvalitativ opgradering af hele det kulturpolitiske område.\nIfølge Peter Duelund har der trods alt været en positiv udvikling siden midten af 1990'erne mod en mere værdipræget kulturpolitik.\n- Det er sundt med en kulturpolitisk debat, der ikke kun handler om kroner og ører, og som viser, at pragmatiske argumenter også er benhård ideologi. Der er dog en fare for, at diskussionen ender i populisme.


Nogen pige offentlig sex copenhagen cruise – Lars von trier erotisk film\nNogen pige offentlig sex copenhagen cruise\n26/07/ · Nøgne kvinder midt i København: Derfor smider vi tøjet. I første omgang var udstillingen af nøgne kvinder blevet forbudt af politiet – mandag blev den åbnet af kulturministeren. Den Estimated Reading Time: 2 mins. 30/05/ · årig pige blev filmet topløs – og så blev hun sexafpresset i to år. En video fra datterens Instagram, hvor hun rider på hesten Sebastian. En flirt på en videochat blev begyndelsen på et Estimated Reading Time: 6 mins.\nDet nåede Julie aldrig at finde ud af.\nHvis du accepterer cookies, er dit samtykke gældende i ét år. Du kan dog til enhver tid trække dit samtykke tilbage. Har du behov for et nyt nøglekort, kan du bestille et på nemid. Vælg kommune for at se selvbetjening og information, der gælder dig. Hvis du allerede har et NemID og skal have et nyt nøglekort, er det bedst pga.\n10/09/ · Cecilie Hother har netop klaret at tilbringe fire døgn alene i en skov, og onsdag i Frihuset stod hun så over for endnu en udfordring, da hun forsøgte sig som naturist på Solbakken Naturistcamping. Som du kan se i videoklippet øverst, så ved Cecilie Hother ikke helt, hvor hun skal kigge, da hun første gang møder Helle Ringsholm, der er. 03/07/ · Advarsel stærke billeder: Festivalgæster danser nøgen linedance. Der foregår mange specielle ting på årets Roskilde Festival. Der foregår mange specielle ting på årets Roskilde Festival. Men en af dem, der potentielt kunne være den mest specielle, er en omgang nøgen line-stop-dans. Omkring ti personer var troppet op for at deltage i.\nKontrol og hård straf redder liv på vejene Risikoen for at blive opdaget, når man kører råddent, er vokset, mens antallet af ulykker falder. Danskerne er igen begyndt at lette foden fra speederen, og det kan ses: Antallet af døde og tilskadekomne i trafikken har i årets første måneder været op mod en tredjedel lavere end i Ifølge nye tal fra Vejdirektoratet er 44 personer omkommet i trafikken i januar og februar i år mod 67 personer i Antallet af tilskadekomne er faldet fra personer i januar og februar til personer i samme periode i år.\nHastigheden er faldet, og ulykkerne er både færre og oftere ikke så alvorlige,« siger specialkonsulent Søren Troels Berg. Den positive tendens bliver i den kommende uge fulgt op af en kampagne fra Rådet for Større Færdselssikkerhed for at få farten yderligere ned. På længere sigt håber vi, at indsatsen vil få flere folk til at indse, hvor farligt det er at køre for hurtigt,« siger Søren Troels Berg.\nI Sverige og Tyskland har lignende metoder også fået nedbragt antallet af trafikdræbte. Risikoen for bøde og klip i kørekortet betyder ifølge trafikforsker på RUC Per Homann Jespersen meget for folks opførsel i trafikken. Alligevel viste det sig, at en massiv politiindsats sammen med klippekortordningen fik antallet af uheld til at falde.\nForrige Forrige indlæg: Nøgne pige i danmark en nøgen arminsk ung pige\nNæste Næste indlæg: Pige far udblokket sin fisse gift pige hillerød


Makeup til hjerteformede ansigter - SKØNHED\nVoldt og sødt, hjertet ansigtet form begynder bredt på panden og kinderne, og fejer ned i en spids vinkel. Og alle vores skønhedseksperter er enigt enige: Et hjerteformet ansigt giver den perfekte baggrund til at fremhæve en farvefarve på læberne.\nLæber: "Der er intet som en klassisk rød læbe på et hjerteformet ansigt. Noget med at bringe Betty Boop i gal ud, får mig altid til at smile, "siger berømthedsmageren Molly Stern. Vælg en blå-baseret rød på mere retfærdige og mellemtonede farver, og se efter et strejf af koral i din røde, hvis din hudfarve er dybere. Nøglen til at fjerne enhver lys skygge er at sikre, at farven læser levende mod din hud. For den mest moderne udgave af en fed pout, start med en base af concealer blandet med læbepomade, så den skygge du anvender, forbliver tro mod dens nuance.\nSpring over liplineren (som let kan komme ind i dateret "Melrose Place" område) og i stedet anvende farve med en læbebørste. Pas på først at skitsere en skarp linje på ydersiden af læberne, inden du fylder med farve. kan spille med en lyserød-rød skygge, som egner sig til enten en fuld eller ren gengivelse. "Forestil dig et barn, der vandrer i et bæredyr, og deres hjerteformede ansigter har jordbærfletter på deres dyrebare læber. Udseendet er sødt og uimodståeligt! "Siger New York makeup artist Nicole Bryl. Prøv en skinnende læbestil for et flirtigt udseende, der kun tager sekunder at skubbe på eller en creme flydende læbestift til en mere voksen og poleret finish.\nØjenvipper: Definerede øjenvipper kompletterer ikke kun en fed læbe, men kan gøre for et kasketbrunt, bredt øjet udseende, især hvis du har skarpe smæk, der yderligere understreger dine øjne, siger makeup artist og frisør Eva Scrivo, forfatter af "Eva Scrivo On Beauty. "For maksimal fladderi, vil du gerne køre en spoolie børste (dem der ligner lange mascara børster) gennem vipper mellem jakker af forlængende mascara. Du kan så gå tilbage og røre en volumiserende formel til det ydre hjørne af vipper for ekstra oomph.\nKinnene: Dine æbles æbler er et andet spotlight på det hjerteformede ansigt, så det vil straks genoplive glansen og give dig en sund glød, siger en kendte makeup artist og YouBeauty Makeup Advisor, Fiona Stiles .\nSådan laver du contouring | How To (November 2020).\nTags: ansigt, ansigt, ansigtsform, hjerteform, makeup


Sort væglampe STICKS GOLD II\nVæglampe STICKS GOLD II\nFor dem der kan lide vintage design, anbefaler vi væglampen STICKS GOLD II. En lille serie væglamper i guld og kobberkonstruktion. Lampen har en bredde på 36,5 cm og en dybde på 10 cm. 2x max 60W E27 pærer skal købes. Brug dekorative pærer for de bedste resultater.\nVæglampe STICKS er en unik lampe, der er perfekt til moderne indretninger med vintage-elementer. En lampe med et simpelt, men meget interessant design.\nVæglampe Sticks Gold II har to arme, der strækker sig fra en base, og du kan variere dens udseende ved at bruge forskellige dekorative pærer efter dine ønsker og justere stangens vinkel. STICKS er elegante og passer ind i flere forskellige indvendige stilarter.


Lån-et-spil tråden - Page 8 - GermanGames.dk\nPost by digter » Tue Sep 23, 2014 9:51 am\nKhaniyan wrote: Jeg kunne virkeligt gerne tænke mig at prøve Battlelore 2nd edition. Så hvis nogen har det og er villige til at låne det ud i københavnsområdet, så lad mig vide\nJeg låner gerne mit eksemplar ud. Jeg kan træffes ved nørreporrt 8:45 og 14:45 man-ons-fre og ellers ved IT-universitetet samme dage.\nPost by Mikkel » Tue Sep 23, 2014 12:10 pm\nJeg er lidt på forkant - men hellere det end for sent på den!\nDen 24/10 til den 26/10, skal vi have spilweekend og i den forbindelse kunne vi rigtig godt tænke os at låne Lords of Waterdeep - evt. med udvidelse.\nJeg har pt. et-fra-biblioteket-lånt-eksemplar som jeg desværre snart skal af med igen - og det tog mig en hel de måneder før jeg fik det efter at have reserveret det. Så det tør jeg ikke satse på at have igen den tid.\nJeg bor I Helsingør, så er der en i det område som vi låne sit eksemplar til mig, ville det være rigtig godt. Og selvfølgelig låner jeg også ud hvis der skulle være noget spændende i min samling.\nJoined: Wed Dec 18, 2013 12:25 pm\nPost by Khaniyan » Tue Sep 23, 2014 1:06 pm\nDu er en champ, jeg sender en PM!\nPost by Gunness » Wed Sep 24, 2014 8:58 am\nPost by digter » Wed Nov 05, 2014 1:46 pm\nJeg kunne godt tænke mig at låne:\nRoskilde, Taastrup og omegn eller københavn\nPost by Larsine » Wed Nov 05, 2014 3:08 pm\nJeg har et RoboRally, men det er ikke komplet. Der mangler 4 plader, reference kort og regler, men de kan sikkert findes på nettet. Kort, figurer og chits er 100% som de skal være, og jeg tvivler på at de nogensinde er blevet brugt.\nMin kone arbejder i Roskilde, så hvis du er interesseret, kan vi finde ud af noget i den forbindelse.\nPost by digter » Wed Nov 05, 2014 3:14 pm\nLarsine wrote: Jeg har et RoboRally, men det er ikke komplet. Der mangler 4 plader, reference kort og regler, men de kan sikkert findes på nettet. Kort, figurer og chits er 100% som de skal være, og jeg tvivler på at de nogensinde er blevet brugt.\nPost by Goblen » Wed Nov 05, 2014 3:38 pm\nJeg har et komplet Roborally hvis det er?\nPost by digter » Wed Nov 05, 2014 4:00 pm\nEndnu bedre! sms sendt\nPost by Stunke » Wed Nov 05, 2014 10:22 pm\nEr der nogen der ligger inde med Keyflower eller The Golden Ages, saa vil jeg maegtigt gerne proeve dem.\nLast edited by Stunke on Sat Jan 17, 2015 7:00 pm, edited 1 time in total.\nPost by digter » Wed Nov 12, 2014 11:12 am\nJeg kunne godt RIGTIG godt tænke mig at låne:\nCash N Guns. Uanset version\nPost by Gunness » Wed Nov 12, 2014 11:38 am\nBor på Amager - du må meget gerne låne mit eksemplar. Hvis det ikke er for langt væk.\nPost by digter » Wed Nov 12, 2014 11:46 am\nGunness wrote: Bor på Amager - du må meget gerne låne mit eksemplar. Hvis det ikke er for langt væk.\nPost by digter » Wed Nov 12, 2014 12:58 pm\nJeg er stadig interesseret i at låne Cash N Guns\nPost by Stunke » Sat Jan 17, 2015 7:01 pm\nJeg vil stadig gerne laane: Poseidon og Golden Ages. Er der nogen der ligger inde med een af disse?


Burr på hans finger - et fænomen ikke behageligt.Desværre, næsten alle mindst én gang i sit liv stod over for en lignende problem.Revner og lægte ned huden omkring neglen pladen levere en masse besvær og smerte.Så er det muligt at fjerne grater, og hvorfor de ser ud?Svarene på disse spørgsmål vil være af interesse for alle.\nHvorfor får jeg en grat på hendes finger?\nDer er mange årsager til sådanne skader - nogle af dem er ganske harmløse og let at fjerne, mens andre peger på behovet for at ændre magten og tilmelde dig en fuldstændig undersøgelse af kroppen.\nmest almindelige grater på fingeren - resultatet af manglende pleje til dine hænder eller endda sit fravær.Af den måde, så en lignende problem ofte står over for mænd, der mener, regelmæssig pleje af hænderne på kvindelig luksus.\nDesuden er dette problem ofte forbundet med udsættelse for kemikalier på huden.Rengøringsmidler, rengøringsmidler og endda nogle kosmetik - alt dette kan føre til en gradvis skader på huden, får det til at blive tørrere og dækket med revner.Det er derfor, vi ikke skal glemme de gummihandsker, der er afgørende, mens vaske op, våd rengøring mv\nI nogle tilfælde grater på tappen angiver tilstedeværelsen af meget alvorlige overtrædelser i arbejdet af kroppen.Til en start er det værd at nævne den forkerte kost.Selvfølgelig mangel på vitaminer og mineraler påvirker hudens tilstand, men fordi det er det mest almindeligt fingre kan underkastes traumatiske virkninger af miljøet, er der hudlæsioner opstår i første omgang.\nPå den anden side, tilstedeværelsen af revner og skader på huden af fingrene kan indikere og nogle lidelser i fordøjelsessystemet, hvor næringsstofferne simpelthen ikke absorberes, selvom nok af dem.Risikofaktorer omfatter og struma.\ngrater på tæerne: behandling og forebyggelse\nHvis en sådan skade at genere dig hele tiden, og der er ingen indlysende grund til at tro, at deres udseende skyldes manglende pleje, er det stadig nødvendigt at konsultere en hudlæge.Hvis grater er relateret til nogle interne forstyrrelser af kroppen, den første ting er at fjerne dette symbol.\nværd at bemærke, at i alle tilfælde kan de ikke være "riv" med fingeren - en procedure for at fjerne en strimmel af hud bør ske under sterile forhold.Efter alt, hvis du forsøger at forstyrre de grater, kan du skade sundt væv.Desuden kan gennem revner og sår på huden trænger de patogene bakterier, som igen fører til inflammation og endda purulente processer.Så hvordan man behandler grater på fingrene på højre?\nat begynde at blødgøre huden skal være godt - til dette formål anbefales det at udarbejde et varmt bad for hænderne.I øvrigt, i vandet kan du tilføje et par dråber tea tree æterisk olie, som har antiseptiske og anti-inflammatoriske egenskaber.Dyp fingrene i vandet i femten minutter, og først derefter forsigtigt skåret væk huden ved hjælp af en speciel neglesakse eller "kuttere."Efter proceduren, til resten af såret behandles med vodka eller hydrogenperoxid.\nSom for beskyttelsesforanstaltninger, den bedste forebyggelse i dette tilfælde er den korrekte og konstant pleje.Positiv effekt på huden af hænderne varme bade finger fra vegetabilsk olie (du kan tage det sædvanlige, solsikke).Hvis huden omkring neglen er for tør, regelmæssigt behandle det med fed creme eller olivenolie.\nOsteoporose rygsøjlen farlige komplikationer\nSådan behandler betændelse i lungerne?


Der er mange nuancer i kultursammenstødet\nForfatter Emne: Der er mange nuancer i kultursammenstødet (Læst 450 gange)\n« Dato: Juli 03, 2018, 09:03:35 pm »\n"Nye Borgerliges spidskandidat raser over en video, der viser unge med indvandrerbaggrund kaste æg mod en studentervogn. Videoen har vakt stor vrede blandt politikerens mange tusinde Facebook-følgere, men nu forklarer manden bag videoen, at det bare var et stunt på sociale medier."\nLige som sidste skoledag har medført skæg og ballade, ud over karamel kast. Så har "kulturberigerne" opfundet en ny tradition, som er "skæg og ballade", men har de så gennemtænkt om denne nye tradition, kunne tænkes at skabe utryghed? Et kanonslag kan da være mægtigt festligt, men hvornår er det ikke festligt mere? Nej tak, siger jeg til disse brune barbarer, hvis eneste "positive" bidrag til den danske kultur er, "skæg og ballade".\nSv: Der er mange nuancer i kultursammenstødet\n« Svar #1 Dato: Juli 03, 2018, 09:38:06 pm »\nDet ser ud til, det bliver godt vejr imorgen, men så bliver det lidt koldt på torsdag.\n« Svar #2 Dato: Juli 03, 2018, 09:47:30 pm »\nCitat fra: homofaber efter Juli 03, 2018, 09:38:06 pm\nSå er muggierne vel rigtig ude nu\n« Svar #3 Dato: Juli 03, 2018, 09:59:07 pm »\n"Flere af de studenter, der var ombord på studentervognen, har også kommenteret videoen. De hævder, at æggekastet var aftalt på forhånd."\n"Studenterne har selv bedt ham komme, og det er nogle piger fra klassen, der har taget æggene med."\n« Svar #4 Dato: Juli 03, 2018, 10:05:47 pm »\nCitat fra: Evalu efter Juli 03, 2018, 09:59:07 pm\nDet kunne jeg også have citeret, men jeg valgte at citere minimalt Har du selv en holdning til historien?\n« Svar #5 Dato: Juli 03, 2018, 10:44:37 pm »\nStudenterkørsel er en gammel dansk tradition.\n........men det er en tradition, der stammer fra en tid, hvor kørslen foregik i hestevogn, hvor det kun var studenterne, og hvor de unge drak mindre den dag.\nNu er det unge fra alle ungdomsuddannelser af mere end 2 års varighed, der ved afslutningen køres plørefulde rundt i åbne lastbiler.\nDer sker hvert år alvorlige uheld i forbindelse med disse "studenter"-kørsler, så jeg mener, at denne "hyggelige" danske tradition har større problemer end det tilfælde af æggekast, som du linkede til, og som de pågældende studenter selv havde arrangeret.\n« Senest Redigeret: Juli 03, 2018, 11:06:05 pm af Evalu »\n« Svar #6 Dato: Juli 04, 2018, 10:19:21 am »\n« Svar #7 Dato: Juli 04, 2018, 10:52:55 am »\nI det mindste kan man se at det er en arisk lort.\n« Svar #8 Dato: Juli 04, 2018, 12:06:06 pm »\n@Evalu drukkulturen har taget overhånd herhjemme, men studenterkørselschaufføren skulle gerne være ædru. Måske er traditionen ændret til det værre. Men det gør det ikke bedre med perkernes "bidrag" til traditionen.\n« Svar #9 Dato: Juli 04, 2018, 12:11:15 pm »\nCitat fra: Licensnægteren efter Juli 04, 2018, 10:52:55 am\nDu får en like fordi det faktisk var sjovt sagt