Dokumentation for hvad kontraktindehaver skal i fremlejeperioden skal vedlægges. (max en måned gammel)\nHusk selv at afmelde evt. betalingsservice, hvis du ønsker at din fremlejer betaler lejen direkte til Børglum Kollegiet.\nDokumentation for uddannelse skal vedlægges (max en måned gammel).\nFremlejetager lejer herved ovennævte bolig af kontrakindehaver, som vender tilbage til boligen, når fremlejeperioden er slut.\nNår fremlejekontrakten er udfyldt og underskrevet, har den først gyldighed, når der foreligger dokumentation og den er godkendt af Børglum Kollegiet.\nI henhold til lovgivningen er det ikke tilladt at lejen overstiger den til enhver tid gældende husleje.\nJeg er bekendt med at ønsker om intern flytning ikke fritager mig for alm. Opsigelsesvarsel på 6 uger iflg. Kontraktens §2 side 2, men administrationen vil dog, så snart tilbuddet om intern flytning er accepteret skriftlig, påbegynde udlejningen.\nHvis du fremlejer din bolig, vil du ikke få tilsendt tilbud om intern flytning i fremlejeperioden.\nRegler for fremleje:\n1. Lejeren (kontraktindehaveren) skal selv finde en person (fremlejetager) at fremleje til.\n(Denne ret er givet, fordi lejeren hæfter for skader og husleje i fremlejeperioden. Der skal således\nvære et tillidsforhold lejer/fremlejer imellem).\n2. Man kan maksimalt fremleje sin bolig ud i 2 år, i den periode man har boligen. Betingelserne\nfor at kunne fremleje sin bolig er, at kontraktindehaveren skal: på udveksling, i praktik eller har\n3. Fremlejetageren skal være under uddannelse i hele fremlejeperioden. Dokumentation for uddannelse skal vedlægges. Dokumentationen må max være en måned gammel.\n4. Ønskes fremleje, skal der være kopi af orlovserklæring, udvekslingsaftale eller praktikaftale\ninden fremlejeperiodens begyndelse.\n5. Fremlejekontrakt skal i alle tilfælde oprettes på Børglum Kollegiets kontor og underskrives af\nsåvel kontraktindehaver som fremlejetager.\n6. Når fremelejekontrakten er oprettet, vil huslejeopkrævning blive tilsendt fremlejetageren. Dette\nsker kun hvis kontraktindehaveren afmelder evt. betalingsservice. Kontraktindehaveren bliver\nadviseret fra Børglum Kollegiets kontor, såfremt fremlejetageren ikke betaler husleje rettidig.\n7. Det er en betingelse for godkendelse af fremlejen, at kontraktindehaver vender tilbage til\nboligen efter fremlejens ophør.\n8. Kontraktindehaveren vil få tilsendt bilag til studiekontrol ved tilbagekomst til boligen.\n9. Ved evt. anmodning om intern flytning, vil denne blive sat i bero i fremlejeperioden.\n10. Fremlejeperioden kan starte max. 14 dage før udvekslingen, praktikken eller orlovsperioden begynder og den skal sluttes senest 14 dage efter slutdatoen på udvekslingen, praktikken eller orlovsperioden.\nDen aftalte fremlejeperiode er gældende og kan ikke opsiges af lejer eller fremlejer. Hvis det\naftales, at fremlejetager kan fraflytte "utide", er det vigtigt, at I har afklaret, hvad der så skal\nske med huslejebetalingen m.v.(I tilfælde af fraflytning i "utide" skal der foreligge en skriftlig\naftale – underskrevet af både fremlejetager og kontraktindehaver).\nLejeren (kontraktindehaveren) er erstatningsansvarlig overfor kollegiet, hvis fremlejetageren\nforvolder skader af enhver art på kollegiets ejendom, samt for at fremlejetageren overholder\nFremlejetageren indtræder i lejeperioden i lejerens rettigheder og forpligtelser i relation til lejemålet.\nFremlejetager er ikke valgbar til kollegiets styrende organer og har ikke stemmeret til beboermøder.\nHusleje. Huslejen er forfalden til den 1. I måneden.Betales lejen efter den 1. bankdag, vil næste måneds opkrævning blive pålagt gebyr i.h.t.\ngældende lovgivning. Modtager du ikke et indbetalingskort, bedes du lave en bankoverførsel. Se www.boerglumkollegiet.dk Information - Generelt - Husleje.\nCykler og andre ejendele: Lejer skal være opmærksom på, at ejendele ikke må opbevares udenfor depotrummet. Vær endvidere opmærksom på, at der kan forekomme "cykelrazzia" – derfor bedes du fjerne din cykel i fremlejeperioden.


Forbrændingsligning - Fysiske videnskaber, kemi og biologi\nUndersøgelse af forbrændingsligningen for fuldstændig forbrænding af et carbonhydrid påført forureningen af motoren.\nLær mere: forbrændingsforum\nVi starter med den generiske formel for fuldstændig forbrænding af Alcanes:\n1) Volumestudie af den komplette forbrændingsligning:\nI betragtning af udstødningsgasserne i CNPT.\nLad os grunden til forbrændingen af en mol CnH brændstof (2n + 2)\nDen foregående ligning giver os derfor flugten:\n25n L af CO2\n25 (n + 1) L af H2O\n25 (3n + 1) / 2 * 3.76 L af N2\nAlt 25n 25 + (n + 1) + 25 (3n 1 +) / * 2 3.76 25 = (7.64n 2.88 +) = n + 191 72 L gas.\nBemærk: For n = 0 svarer 72 L til molen H2O og 1.88-molene N2 fra forbrændingen af rent hydrogen.\nFor en given alkan har vi henholdsvis:\n25n / (191n + 72)% af CO2\nEn division af 25 ville forenkle formlerne.\nDette gælder i tilfælde af en fuldstændig forbrænding (ingen dannelse af CO eller partikler) og ideel (ingen oprettelse af Nox)\n2) Massestudie af den komplette forbrændingsligning:\nLad os studere massebestemmelserne af den komplette ligning.\nBeregningen på N2 er ubrugelig i tilfælde af en ideel forbrænding (ingen dannelse af Nox), da dette element ikke griber ind, er det en inert gas.\nDe respektive masser ville derfor være:\nPåføring på benzin (ren oktan). n = 8\nMassen af H2O frigivet pr. Mol oktan forbruges er: 18 (8 + 1) = 162 g.\nBrændstofforbrugskvoten på CO2 udgivelser er 352 / 114 = 3.09\nDa volumenmængden er mere sædvanlig når det kommer til brændstof, er det bedre at passere dette forhold i gram CO2 pr. Liter forbrugt brændstof.\nEftersom densiteten af benzin er 0.74 kg / l og 1 gram benzin brændt forkastet 3.09 gram CO2, får vi: * 0.74 3.09 2.28 = CO2 kg per liter benzin brændt.\nDisse 2.28 kg optager et volumen af 2280 / 44 * 25 = 1295 L CO2 frigivet pr. Liter benzin forbruges.\nPå samme måde for H2O: forholdet forbrug af benzin på afvisninger af CO2 er af 162 / 114 = 1.42\ndermed: 0.74 * 1.42 = 1.05 kg H2O pr. liter brændt benzin.\nEt køretøj, der bruger 1 L benzin, vil derfor afvise lidt mere end et kilo vand og 2.3 kg CO2.\nVandet vil kondensere hurtigt direkte eller som en sky og falder tilbage i flydende form temmelig hurtigt (som det skal erindres, at vanddamp er en meget god drivhusgas, langt mere "stærke" end den CO2), det er ikke CO2, der har et liv i rækkefølgen af 100 år.\nFor andre brændstoffer skal du blot erstatte n med det anvendte brændstof. For eksempel består gasolie af alkaner, der har en n, der varierer mellem 12 og 22. Det ville også være interessant at beregne udledningerne af CO2 i forhold til den energi, der leveres af et givet brændstof. Dette kan være genstand for en anden side.\nAlligevel følger en artikel med undersøgelsen af den ufuldstændige forbrænding (skabelse af CO) og ikke-ideel (oprettelse af Nox)\n← Arktis smelter ... og det bekymrer senatet\nSkattelettelser for bestemt udstyr, der fremmer energibesparelse. →


Sentura - Flemming Chr. Nielsen om Jens Kruuse\nFlemming Chr. Nielsen, f. 1943, journalist og cand. scient.; indtil 1999 ansat på Jyllands-Posten; har bl.a. skrevet de mediesatiriske nøgleromaner "Svamp" (1994) og "Stasiland" (2001), Glistrup-biografien "Anarkisten" (2000) og bøger om Søren Kierkegaard.\nHar også været medredaktør på forskellige kulturtidskrifter, heriblandt Exil. Arbejder p.t. på en oversættelse af den amerikanske forfatter Herman Melvilles roman "Pierre".\n"Man skal tænke på, at avislæserne er travle folk. man skal hele tiden fastholde deres interesse ved at skifte fra et sted til et andet, fra et menneske til et andet, ved overraskelser.\n...Det første nåleøje er dig selv. Hvis du skriver noget, du ikke selv gider læse, kan du ikke være bekendt at aflevere det. Hvis ikke det gør indtryk på mig selv, kan jeg heller ikke forvente, at det gør indtryk på andre."\nCitat: Flemming Chr. Nielsen til Teddy Petersen, "I skribentens værksted. Tolv samtaler med journalister om at skrive" (Frydenlund 1999).\nJournalistikkens Klassikerserie: Du sidder og rydder op i din gamle, fedtede avisbunke. Pludselig falder dine øjne på et par krogede eller fængende formuleringer. Hov, hvad er det?\nKort efter kigger du på uret og konstaterer forundret at én hel time er gået.\nSådan kan man illustrere baggrunden for "Journalistikkens Klassikerserie". Den er et forsøg på at vise, at daggamle aviser kan bruges til andet end hundetis og at varme cykelryttere på maven, når de skal drøne ned af et bjerg.\nMegen journalistik har kraft i sig til at overleve døgnet. De er måske almenmenneskelige historier eller rummer en sproglig højspænding, der gnistrer videre til læseren årevis efter.\nKlassikerserien, der foreløbig er udkommet i 8 bind med bl.a. Henrik Cavling og Herman Bang, er med til at fastholde udvalgte avistekster i bevidstheden og give en hurtig og nogengange glemsom genre et større historisk perspektiv.\nBøgerne udgives af forlaget Ajour, der er beliggende på Danmarks Journalisthøjskole. Til efteråret udkommer to nye bøger i serien, bl.a. en håndfuld af Johs. V. Jensens journalistik, samlet og introduceret af Lars Handesten.\nBøgerne er i pocketformat – lige til at have med i fx tasken – og koster fra kr. 98,- til kr. 220,-\nBesøg Flemming Chr. Nielsens forfatterside på forfatternet\nLæs eksempel på Kruuses journalistik fra "Nærmere, ting, til jer"\nMere om klassikerserien og bøgerne fra Ajour\nHistorien om en lærd, munter, gal, mad- og vinelskende trompet:\nIndsigt, engagement – & mangfoldighed\nPå sin næste skal man kende sig selv. Flemming Chr. Nielsen nærmer sig i dette biografiske essay en af sin ungdoms helte, journalisten Jens Kruuse, der igennem mange år med sin dristige og vidende stil huserede i Jyllands-Posten. Det er en forunderlig historie om talent, bedrageri-skandaler og et jernstærkt livsgåpåmod.\nDA JEG VAR 19 ÅR, tegnede jeg abonnement på Jyllands-Posten. Avisen var billigere end hash, og det var fornøjeligere at læse Jens Kruuse end at fyre en fed.\nHvis jeg en dag skulle have opdaget, at nu optrådte Jens Kruuse ikke længere i Jyllands-Posten, men var blevet ansat på Land og Folk, ville jeg have opsagt mit abonnement på det jyske blad og i stedet bestilt Jens Kruuses ny organ. Jeg var vis på, at hvis Kruuse pludselig gik hen og døde eller forlod Jyllands-Posten, blev den avis tvunget til at dreje nøglen om.\nJyllands-Posten var Jens Kruuse. Så længe efter kan jeg stadig gribe én af hans artikler og læse, hvad han skrev. Det skyldes tre egenskaber ved hans journalistik: hans indsigt i emnet, hans engagement i sagen, hans evne til at overrumple. Når han på avispapir skrev om det myldrende, kravlende, sporløse liv på jorden, vidste man aldrig, hvor han endte; heller ikke, hvor han begyndte; kun at han aldrig gik ad de stier, andre havde trådt.\nDet var grunden til, at jeg for nogle måneder siden besluttede at samle et udvalg af Jens Kruuses journalistik og præsentere hans artikler i bogform. Resultatet blev antologien "Nærmere, ting, til jer" (forlaget Ajour – Danmarks Journalisthøjskole, 217 sider, kr. 198).\nIndsigten, engagementet og fraværet af fordomme gjorde Jens Kruuses kulturjournalistik til dristige historier. De var skrevet i et sprog, der virkede så enkelt og uden lærdommens tyngde, at jeg og andre drømte om at se vore egne navne i avisen. Vi skar tænder af anstrengelse, når vi efterlignede Jens Kruuse hjemme ved skrivebordet om natten. Om morgenen så ordene ud, som om de var skrevet af Kruuses eller Frankensteins monster.\nJens Kruuse døde i 1978. Den kraftige, myndige mand, der altid havde lignet en chefkok, var blevet mager og afpillet. Han gik omkring som et skelet på Jyllands-Posten, men han skrev indtil sine sidste dage på jorden. Det var for ham identisk med at trække vejret. Der var lidenskab, poesi, humor og dresseret vrede i hans ord. Han var smittet med begejstring. Han smittede sine læsere.\nMen vi kendte intet til den rædsomme hemmelighed, han bar på. Uden den hemmelighed var han aldrig blevet journalist.\nNår man selv engang har været ansat på Jyllands-Posten, hænder det, at man træffer folk, der spørger til avisen som til en fjern slægtning. Med glæde over et par stadig levende skribenters ildhu eller med skuffelse over den management-kultur, der er blevet chefredaktionens ideologi (og som også røbede sig, da Jyllands-Posten leverede den eneste pinligt fejlbehæftede blandt de ellers begejstrede anmeldelser, der blev skrevet om udvalget af Jens Kruuses artikler), men der bliver aldrig spurgt med den påtagne interesse, hvormed man taler om trivielle sager som vejret og finansloven. Og før eller siden vejes avisen op mod Jens Kruuse: – Kan du huske hans anmeldelse af Klaus Rifbjergs digtsamling "Camouflage"?\nDen stod trykt i Jyllands-Posten en byget oktobermorgen i 1961. På forsiden meddelte bladet samme dag, at regeringen planlægger millionbevillinger til offentlige beskyttelsesrum, og at Klaus Rifberg "er en af vor tids anmassende digtere". Men omme i kronikken stod Kruuses anmeldelse, og da de havde læst den, drak de champagne på Gyldendal. Selv boghandlerne i Thy og dem på det fladeste Lolland rekvirerede digtsamlingen og satte den i udstillingsvinduet. I København gik Klaus Rifbjerg ør og svimmel omkring som en elsker, der har rejst sig fra sit livs nat.\nJeg siger det roligt og stille: Dette er vældigt.\nSådan lød Jens Kruuses konklusion.\nIngen kunne anfægte hans indsigt, hans engagement og hans talent for det overrumplende. I 1931 var han som 23-årig blevet magister i almindelig og sammenlignende litteraturhistorie, og som 26-årig forsvarede han sin disputats om Det følsomme Drama. Doktoren blev udnævnt til dansk lektor ved Sorbonne i Paris, og fra 1939 var han ansat ved universitetet i Århus som landets yngste docent.\nDr. phil. Jens Kruuse havde indledt en akademisk karriere, der snarest måtte føre til et professorat, men i efteråret 1942 opgav han pludselig sin docentstilling til fordel for et job som timelærer på Askov Højskole. Det lignede en akut omvendelse til folkeoplysning og en forsagelse af fest, farver og munter larm om det store århusianske billard.\nThorkild Bjørnvig skriver i sine erindringer (Jordens hjerte, 1986), at docenten i Århus "mere og mere hyppigt aflyste sine forelæsninger ... og anledningen var hverken sygdom eller bortrejse ... for undertiden så vi en frokostblussende Kruuse komme ud af Hotel Royals restaurant og skyndsomt stige ind i en taxa ... eller ile ud af en bagerforretning med store wienerkringler".\nDa hans forskerliv altså gabte over mere end ånd og litteratur, kunne det ikke baseres på en beskeden docentløn, lidt foredrag og skriveri. Kruuse havde hittet på at forfalske en underskrift og blev afsløret som checkbedrager, men han slap for offentlig skandale. Provinsens eneste universitetet havde ikke behov for at levere pinagtige afsløringer til byen og dens sultne studenter. Det havde heller ikke Jyllands-Posten, hvor det litteraturhistoriske talent siden 1941 havde fungeret som kronikør og vittig kommentator (det sidste under pseudonymet "Fuldmægtig Glynge"). I stilhed valgte bladet at betale hans regninger.\n– Nu er der vel ikke mere? spurgte chefredaktør H. Hansen efter hver åreladning, men hele tiden indløb der nye beviser på kolossale herresving: Sabro Kro, Taxa-Frede, hofskræddermester Christensen, Høgerup Kro, Hotel Randers ... Så talrige som bøger i sæsonen hobede de sig op på H. Hansens skrivebord. Rigeligt for Kruuse at arbejde af på den avis, som blev hans økonomiske og moralske redningsmand.\nMen foreløbig flygtede han til Askov. Dér (og under et længere ophold i Sverige) skrev han sin bog om Den ny virkelighed (1948). Kun titlen antyder en deroute fra universitet til højskole, for bag titelbladet er bogen en kulturkritisk analyse med dens forfatter på udkig efter en litteratur, som tør se mennesket i dets fulde dimension: som ondt og godt, som latterligt og sublimt, som natur og ånd. Mennesket i almindelighed og den forhenværende docent i særdeleshed er et angstfyldt væsen med ond samvittighed. Pejlemærkerne er Det gamle Testamentes Job, Cervantes' Don Quijote og Molières misantrop, men en dybdeborende, ikke alt for filosofisk journalist kunne have fattet mistanke, når det i tidsskriftet Heretica hed, at bogen er "et opgør med den gode samvittighed". Var forfatteren da bag al sin lærdom plaget af dårlig samvittighed?\nDer lurer endnu en deroute i titlen. I Askov eksperimenterede højskolelæreren med nye varianter af sit århusianske checkbedrageri. Under en togrejse faldt han i snak med en proprietær, der lånte ham 35.000 kr. mod sikkerhed i en til lejligheden opfunden amerikansk forlagskontrakt på 40.000 dollars. Med højskoleforstander J. Th. Arnfreds forfalskede kautionist-underskrift fik han tillige et lån i Brørup Bank. Han lovede Ford-forhandleren i Vejen at skaffe brugte biler fra Tyskland og modtog et gedigent forskud. Endnu engang var han smittet med begejstring og smittede sine omgivelser.\nMen alt skred sammen: bedrageri og løgn og fantasi contra virkelighed – og midt i den ydre tragedie den største af alle smerter: i juni 1948 døde Jens og Annabeth Kruuses ni-årige søn.\nProprietæren fra den svimlende togrejse undlod at melde dr. Kruuse til politiet, for "rejsen var pengene værd". Af hensyn til højskolens renommé dækkede Arnfred sit eget økonomiske tab. Der blev indsat en økonomisk værge for Kruuse, så brugtbilhandleren i Vejen var sikret afdrag på sit udlæg.\nMen docenten, der trådte i folkeoplysningens tjeneste, var færdig på Askov. Det nyttede ham ikke, at han under Besættelsen havde været dramatisk og fremtrædende aktør i Askov-gruppens sabotageaktioner og straks efter Befrielsen stod nede ved grænsen og tømte de tyske soldaters lommer for resterende værdier og blev fotograferet i Jyllands-Posten som "chef for grænsebevogtningen, dr. phil. Jens Kruuse."\nI 1948 jog Askov Højskole ham på porten som en pryglet hund med et stjålet kødben i kæften.\nJyllands-Posten spændte redningsnettet ud én gang til. Chefredaktør Hansen havde den erfaring, at litteraturanmeldere alle til hobe er psykopater, og "Jens har det på et meget skikkeligt sted; ellers plejer det at være småbørn og gamle damer og sådan noget. Det her er da regulært" (Strandgaard, Slumstrup & Kruuse: I lyset af glæde, 1996).\nI 1949 blev den tidligere docent, kassebedrøver og højskolelærer udnævnt til Jyllands-Postens kulturredaktør. Journalistik var blevet lærdommens og skandalernes sidste udvej.\nI alle sine år på den konservative jyske avis var Jens Kruuse i aktion som frisindets femte kolonne, og den ellers så reaktionære chefredaktion lod den lærde, muntre, gale, mad- og vinelskende trompet agere som sin egen private redaktion. Læserne kom til at elske ham, for han genoplivede en journalistik, som dengang var omtrent ukendt i dansk dagspresse:\nDet blev hans metode at fortælle og opleve, at være personlig og subjektiv, intim og fortrolig. Han satte ikke skel mellem referat og kommentar eller mellem oplysning og oplevelse. Han brugte scener og dialoger, detaljer og symboler, kolorit og stemninger. Han skiftede fokus og tempo, vekslede mellem det konkrete og det abstrakte, og han poserede ihærdigt og ræsonnerede skarpsindigt og var sprogligt opfindsom og original i synsvinklen. Bortset fra Jens Kruuse i Jyllands-Posten og Tom Kristensen i Politiken var den form for journalistik stort set forsvundet med Erik Bøgh og Robert Watt, Herman Bang og Henrik Cavling – og forud for dem H. C. Andersen som den fortræffeligste af alle udenrigskorrespondenter.\nSiden Herman Bangs reportager i Jyllands-Posten i 1878 havde heller ikke den jyske avis dyrket de subjektive stilidealer, som i dag kaldes "new journalism", "literary journalism", "narrative journalism" – eller på Herman Bangs tid "feuilletonjournalistik." Men end ikke når Jens Kruuses new journalism synligt løb af sporet som i en reportage fra Winston Churchills begravelse i 1965, vovede nogen at beklippe, beskære og begrænse den.\nJo, på ét punkt: som lederskribent måtte avisens femte kolonne acceptere, at chefredaktionen jævnligt ændrede konklusionen i hans ledere. Det var frisindets pris.\nTeater- og litteraturkritik (foruden mad og vin) blev med tiden hans væsentlige områder. Han turde være ond, modbydelig og dæmonisk, når han fandt, at noget var vås. Han vovede at være storslået og patetisk, hvis en bog, en begivenhed eller en premiere greb ham. Hans professionelle viden og hans journalistiske engagement skabte balance, og han evnede at lokke Jyllands-Postens læsere i teatret, på restaurant og ind til boghandleren. Plasticfabrikanter, gårdejere og købmænd i selskab med pensionister og gymnasielærere skulle se, om det nu var så slemt, som Kruuse mente. Vi skulle se, om det nu var så forrygende fantastisk, som Kruuse mente. Det var læsernes held og Kruuses indsats, at i kraft af analyse, vitriol og munterhed blev avisen bredere, frækkere og sjovere.\nKruuse blev en institution – en avis i avisen. Om Svend Åge Madsens modernistiske debutroman Besøget fra 1963 skrev han: "Mennesker med sans for sprogets overtoner og for humorens undertoner vil blive fyldt af stille fryd ... Nu kan Carl Møllers humoristlegat da endelig igen uddeles."\nOg den 23-årige forfatter måtte erfare, at hans familie ikke interesserede sig for hans debut på landets største forlag:"Men at Jens Kruuse bagefter skrev smukt om bogen – det var sandelig noget. Han havde fantastisk betydning for såkaldt almindelige menneskers forhold til litteratur og til det, man i mangel af et bedre ord kalder åndsliv. Han fik folk til at interessere sig for kulturstof og for alt det andet, han skrev om i Jyllands-Posten."\nVist var der masser af eksempler på sjusk, kvartkiggeri og meningsskift hos dr. Kruuse (sådan præsenterede avisen i mange år den mand, man havde løskøbt fra økonomisk skandale). I 1950 havde han "det største besvær med at læse William Heinesens De fortabte Spillemænd til ende". Siden kalder han bogen "en fantastisk fortælling, en lang og bred og broget beretning" (12.5.1975).\nSom forlagskonsulent mente han i 1958, at Leif Panduros Rend mig i traditionerne var uegnet til udgivelse. Da den alligevel udkom, skrev han i sin anmeldelse, at "den lyser af sær skønhed, den er bogårets første fænomenale overraskelse. Man bliver så glad som en million åndssvage rødder af at læse den. Man må ud at losse nogen i måsen. F. eks. sig selv" (optrykt i Strandgaard, Slumstrup & Kruuse: I lyset af glæde, 1996).\nSom institution var han samtidig mærkværdigt isoleret. Nok viklede han sig ind i utallige debatter, men de udspillede sig næsten altid med Jyllands-Postens læsere og i en næsten konstant kontrovers med faste skribenter som Søren Krarup. Kulturlivet i det fjerne København reagerede sjældent på Kruuses kampiver, "og det nytter formentlig ikke at gøre opmærksom på, at der lever tænkende mennesker uden for København". I 1968 skrev han f. eks. en serie artikler om mulige fejl og mangler i genudgivelsen af Søren Kierkegaards Papirer. "Må jeg nok få et svar?" spurgte han til sidst, "for jeg er ikke aldeles uden kvalifikationer eller øvelse", og med tre måneders forsinkelse indløb den københavnske reaktion: "Ingen sådanne meddelelser [Jens Kruuses artikler] er hidtil kommet os i hænde."\nDen avis, hvori han udgjorde sin egen avis, var jysk og sælsom, bedre kendt af omtale end af selvsyn, men på grund af Jens Kruuses journalistik var den også i de sprækker, han åbnede, en eksponent for frisind og humanisme: "Den frisindede må bekæmpe sin modstander og må gøre det skarpt, men han kan ikke føle bitterhed ved, at denne modstander eksisterer – fordi det er frisindets væsen, at der er andet til, at dette andet har samme frihedsret, som jeg kræver for mig selv, og at selve friheden ville være anfægtet, om jeg fornægtede min modstanders eksistensret og menneskeværd" (11.1.1963).\nPå bordet ligger en kronik fra juli 1951. Den handler om de totalitære samfund, om Josef Stalin og marxismen-leninismen. Det var i den kolde krigs mest dybfrosne dage. Enhver kunne farisæisk stille sig an og rette en strittende pegefinger mod kommunister, og Jyllands-Posten kendte ikke meget til nuancer og selvrefleksion. Men Jens Kruuse havde et mageløst greb. Behændigt undgik han at præsentere sig selv som skyldfri helgen.\nHan indleder sin kronik med en togrejse mellem Vejle og Fredericia, hvor man dengang havde et smukt kig op mod Bregninge:\nMine to medrejsende holdt et øjeblik op med deres samtale.\nDen ene så med et vemodigt-muntert blink i øjet op mod de Kellerske åndssvageanstalter og sagde noget.\nDe havde begge længe sagt adskilligt. Verdens elendighed lå dem tungt på sinde, i hvert fald forsåvidt den i form af voldsomt skattetryk ramte dem. De var, som så mange andre, alvorligt og oprigtigt bekymrede. Nu var det steget. Nu skulle det betales. Nu var det forbudt. Jensens nevø havde brækket benet som soldat ... Alt havde de fået udtrykt og kommenteret. Elendigheden og fornemmelsen af afmagt bredte sig i kupeen.\nDe var gået lidt trætte. Kæberne kunne ikke rigtigt mere tumle tilværelsens skimlede sorte brød.\nSå kom vi forbi Bregninge.\n– Ja, sukkede en af dem. De åndssvage, de har det sgu godt. Ikke noget at tænke på.\nDa kom jeg til at tænke på Harald Herdal. Jeg kom til at tænke på Mogens Fog. På Scherfig. På Peter P. Rohde. På Hans Kirk. På Sven Møller Kristensen.\nDe er ikke åndssvage. De er højt begavede intellektuelle. Og de er kommunister, de har det godt. Tilværelsen former sig let og simpelt for de mennesker (optrykt i Gentagelser, 1954).\nDet skimlede sorte brød. Livet i mol. Hvæset fra de velbjergede ... Så den hurtige og overrumplende drejning. Den uventede pointe ... Og hos læseren en rislende indsigt.\nAt Jens Kruuse hverken hørte til borgerligheden til højre eller facitlisten til venstre, men var i opposition og i selvforsvar, kan man ane i hele hans produktion. Den omfatter ti tusind avisartikler, og meninger var der nok af, men de slog ikke kulde i sjælen. Dertil essayistiske rejseskildringer som Min hat sidder skævt (1951) og Min kone sidder på kassen (1956), en bog om Holbergs maske (1964) og Mesterværker (1955) om verdenslitteratur foruden fire bind erindringer og et par romaner (det sidste kunne han ikke skrive; det ærgrede ham grusomt). Som et højdepunkt i hans journalistik står Som vanvid – Oradour-sur-Glane (1967) om nazisternes udryddelse af den franske landsby Oradour. Bogen, der gjorde ham til Årets Forfatter og gav ham Boghandlerklubbens Gyldne Laurbær, rummer reportage og historisk-aktuel fortælling, og den spejler hans journalistik og forfatterskab: det handler alt sammen om spændingen mellem gru og glæde, mellem ondskab og godhed, mellem livet og døden.\nHvad han skrev blev et selvforsvar for retten til at være anderledes (24.3.1972: "Jeg holder helt og holdent med de afsindige"). Ustandselig kredser Jens Kruuse om "den pæne mand, hvis nydelige borgerlighed har kvalt meget af verden", eller om "folk ... som er vokset til medborgerlig anseelse i landets små byer og kan hygge sig inden for gærdet af betalte regninger, sparekassebøger, borgerlige tillidshverv og grønmalet havelåge" (1951, optrykt i Gentagelser, 1954).\nOg man ser ham for sig, når han blev kaldt op til redaktøren: – Er den slags nu nødvendigt, doktor Kruuse? Er der noget forkert i at have en grøn havelåge? Det er jo Jyllands-Postens læsere, De angriber, doktor Kruuse.\nDet var i den opposition, hans store generøsitet opstod. Ud med sparekassebogen, ind med livet. Knald eller fald og "Nærmere, ting, til jer" – det var titlen på en artikel fra 1970. Ikke kun et opgør med den gode samvittighed, men også en protest med den form for liberalisme, der har det med at stivne til livsangst og solid borgerlighed. Journalisten udfordrede avisens læsere, men de fornemmede, at han var én af deres, og han befandt sig utvivlsomt godt på Jyllands-Posten.\nAlligevel vovede han i 1964 at søge et ledigt professorat ved Århus Universitet, men fortiden var ikke glemt, og han måtte trække sin ansøgning tilbage. I 1970 prøvede han én gang til. Nu gjaldt det et lektorat i dramaturgi. Det fik han og gik af som kulturredaktør på Jyllands-Posten, men fortsatte som skrivende medarbejder. Og for en fløs som undertegnede var det en jublende sejr, når Kruuse standsede op på avisens lange gange og højrøstet erklærede sin glæde over noget, man havde skrevet. Engang skrev jeg en kronik om "Den stivnede borgerlighed", og Kruuse afbrød sin vinterferie for at levere et svar. Deri hed det om min kronik, at "det er en af den slags artikler, som kan få mig til at ranke mig i stolen ... Min stolthed skyldes det frisind, som tillader en del mennesker at skrive liberalt her i bladet."\nDet er 25 år siden.\nNoget af det sidste, han leverede, blev en artikel fra hospitalet, hvor han lå med en blodprop i hjernen. Et par sygeplejersker puslede om ham. Kruuse, vil du have røven tørret? Kruuse, vil du have forhuden tørret? Kruuse, du har gudhjælpemig skidt i sengen!\nEn dag var der en lang og hed diskussion, som handlede om, hvem hans sæbe var opkaldt efter: – Min længsel efter at kunne tale var den dag desperat: ARAMIS, en af musketererne.\nHan voksede sådan sammen med sin journalistik og sit sprog, at midt i den personlige afmagt forblev skrivemaskinen hans værktøj og hans tryllefløjte.\n– Det var et liv med potageske, konstaterer Klaus Rifbjerg (Information, 24.9.1996), – men det ville kun være kuriøst, hvis der ikke havde været noget andet. Der var også en litterat, en kritiker og en forfatter, og jeg siger det roligt og stille:\nFormatet var frygtindgydende.


Hvor meget parfume må man tage med i flyet. Regler for håndbagage\nHvor meget væske må du have i håndbagagen? | Skyscanner Danmark Sagsbehandlingen i SLV foregår med skriftligt grundlag. Kompensationbeløbet afhænger af distancen af den pågældende flyvning. Meget med klagen skal du indsende relevante hvor til sagen, herunder kopi af den korrespondance der har været mellem dig og luftfartsselskabet og rejsedokumentation, eksempelvis luftfartsselskabets reservationsbekræftelse, billetter mm. Klager vedrørende bagage I tilfælde af beskadiget, tage, bortkommet eller parfume bagage skal passageren hurtigst muligt underrette luftfartsselskabet skriftligt. Man giver rettigheder overfor luftfartsselskabet, ikke overfor rejsearrangøren. Hos SAS er det tilladt at have ét flyet. jun Reglerne for at tage væsker med på fly er komplicerede, og det er vigigt at hvor meget væske du kan have med ombord på et fly. Så længe emballagen er uåbnet, kan du tage op til 5 liter alkohol med i håndbagagen per person. Du kan også tage anden væske, såsom parfume, med på flyet, hvis den er. mar Det betyder i dag, at det er begrænset hvad du må have med i din En parfume på 50 eller må du altså gerne tage med igennem security.\nHVOR MEGET PARFUME MÅ MAN TAGE MED I FLYET - fold pengesedler som skjorter. Rejsetips, ferieinspiration & rejseartikler\nHvor meget parfume må man tage med i flyet, henriques glass vase Hvad tæller som håndbagage?\nHvis du skal flyve til en festival eller en campingtur, så husk at tjekke dine teltpløkker ind. De bliver nemlig konfiskeret fra håndbagagen. Det betyder, at du enten må sove under stjernerne, hvilket kan være forbundet med en hvis fare, når man er omgivet af fulde festivalgængere. Du kan selvfølgelig også bare gøre som mange andre festivalfolk, og holde dig vågen i tre dage. Væsker som volgpo.dyrinstinkt.com vand, juice, saft, suppe og sirup; Parfume, barbersprit, eau de Du må kun medbringe én af disse poser per person. Du skal tage alle disse væsker ud af håndbagagen og placere dem synligt i den anviste lufthavnen, som har købt væsker over ml i andre lufthavne eller ombord på flyet, skal sikre. maj Her giver vi dig en let oversigt over, hvad du må tage med og hvad du ikke må. Parfume og lignende; Delvist flydende stoffer (volgpo.dyrinstinkt.com tandpasta, balsam og shampoo); Olie klogest, så du ikke rammer på loftet for, hvor mange kilo du må medbringe på flyet. Hvad må man ikke medbringe i håndbagagen?. Hvor meget væske må du have i håndbagagen? Den komplette guide til væsker på flyrejsen: Hvad der tæller som væske, hvor meget du kan tage med - og hvad er reglerne egentlig for medbragt mad på et fly? Du kan også tage anden væske, såsom parfume, med på flyet. Parfume, barbersprit, eau de cologne o. lign Blandinger af faste og flydende stoffer volgpo.dyrinstinkt.com nutella og camembert o.l. Du må gerne medbringe mere end én beholder med væske, men ikke flere end der kan være i én genlukkelig plastpose på max. 1 liter. Du skal tage alle disse væsker ud af håndbagagen og placere dem synligt i den. charlotte bjerregaard psykolog Du må gerne medbringe mere end én beholder med væske, men ikke flere end der kan være i én genlukkelig plastpose på max. Du må kun medbringe én af disse poser per person. Har du babymad, medicin eller diætmad på over ml.\nmaj Her giver vi dig en let oversigt over, hvad du må tage med og hvad du ikke må. Parfume og lignende; Delvist flydende stoffer (volgpo.dyrinstinkt.com tandpasta, balsam og shampoo); Olie klogest, så du ikke rammer på loftet for, hvor mange kilo du må medbringe på flyet. Hvad må man ikke medbringe i håndbagagen?. Må jeg have shampoo, tandpasta osv i min kuffert? klart anbefale dig bare at lade vær med at tage nogle væsker med overhoved. Selvfølgelig medmindre du har fået ordineret noget flydende medicin som skal tages i flyet. Jeg har haft VILDT meget creme og parfume med i kufferten - ingen problemer. mar Som privatperson må du købe og medbringe lige så meget, du vil, når du et loft for, hvor mange tobaksvarer og alkoholiske drikkevarer du må indføre i landet. Andre varer, herunder parfume. Du må indføre andre varer for en værdi af op til euro pr. rejsende eller euro for fly- eller sørejsende. Må jeg have shampoo, tandpasta osv i min kuffert? klart anbefale dig bare at lade vær med at tage nogle væsker med overhoved. Selvfølgelig medmindre du har fået ordineret noget flydende medicin som skal tages i flyet. Jeg har haft VILDT meget creme og parfume med i kufferten - ingen problemer. mar Som privatperson må du købe og medbringe lige så meget, du vil, når du et loft for, hvor mange tobaksvarer og alkoholiske drikkevarer du må indføre i landet. Andre varer, herunder parfume. Du må indføre andre varer for en værdi af op til euro pr. rejsende eller euro for fly- eller sørejsende. Læs hvad du må medbringe i din håndbagage. Reglerne for Du skal tage alle væsker ud af håndbagagen og placere dem synligt i den anviste plastkasse ved .\nHVOR MEGET PARFUME MÅ MAN TAGE MED I FLYET - matas borup. Rejsetips, ferieinspiration & rejseartikler\nDer er kommet nye regler for hvad du må have med igennem sikkerhedskontrollen i lufthavnen, husk at vær opmærksom på dette når du rejser. De fleste ved nok, at der er kommet indskærpede regler omkring hvad det er tilladt at medbringe i sin håndbagage ombord på et fly. De færreste er dog helt klar over hvad dette indebærer — og som resultat opstår der lange køer ved sikkerhedskontrollen i lufthavnene. Derfor giver vi dig her en oversigt:. EU-kommissionen har yderligere tilføjet at læbestift, læbepomade og et par andre ting, ikke er omfattet af de nye regler.\nhvor meget parfume må man tage med i flyet Det betyder, at du enten må sove under stjernerne, hvilket kan være forbundet med en hvis fare, når man er omgivet af fulde festivalgængere. Du kan selvfølgelig også bare gøre som mange andre festivalfolk, og holde dig vågen i tre dage. Væskeregler for flyrejser: Hvor meget væske må du have i håndbagagen? 3. Lightere. I. Er du i tvivl om hvor meget håndbagage du må tage med ombord på flyet? Så er du langt fra alene. De mange forskellige flyselskaber, har forskellige regler for håndbagage når det gælder mål, vægt, specielle former for håndbagage og meget andet.\nLæs hvad du må have med i håndbagage og kuffert. har fastsat en række regler for hvilke genstande, der ikke må tages med i en lufthavn og ombord på flyet. 6. dec Er du i tvivl om hvor meget håndbagage du må tage med ombord på flyet? EasyJet er ét af de selskaber der skiller sig ud, når man ser på håndbagagemål. Væsker omfatter både cremer, tandpasta, parfume, mascara. Når man skal rejse med fly kan det godt betale sig at være ved check-in i god tid. for at få oplyst hvor meget din indskrevne bagage og din håndbagage må veje Det vil sige, at du gerne må tage flydende medicin med i en større mængde i lufthavnen efter passage af sikkerhedskontrollen (herunder spiritus, parfume og.\nLæs hvad du må medbringe i din håndbagage. Reglerne for Du skal tage alle væsker ud af håndbagagen og placere dem synligt i den anviste plastkasse ved . Må jeg have shampoo, tandpasta osv i min kuffert? klart anbefale dig bare at lade vær med at tage nogle væsker med overhoved. Selvfølgelig medmindre du har fået ordineret noget flydende medicin som skal tages i flyet. Jeg har haft VILDT meget creme og parfume med i kufferten - ingen problemer. Når man skal rejse med fly kan det godt betale sig at være ved check-in i god tid. for at få oplyst hvor meget din indskrevne bagage og din håndbagage må veje Det vil sige, at du gerne må tage flydende medicin med i en større mængde i lufthavnen efter passage af sikkerhedskontrollen (herunder spiritus, parfume og. Må man have sin ipod med ombord på flyet? Og må man have piller i form af medicin med sig? Svar. da man ikke må tage den med i håndbagagen. Ved dog ikke om det kun er der fra eller det er en fast regel over hele verden ved så heller ikke lige hvorfor det skulle være ulovligt? Hvor meget er tilladt mængde parfume i din.\nHvor meget parfume må man tage med i flyet, store behårede kusser Hvad tæller som håndbagage?\nBagageregler Når du flyver. Hvor købes plastposer til væsker? Er forskelligt alt efter hvilket flyselskab, du flyver med. Står det ikke på de tilsendte rejsepapirer, så kontakt flyselskabet. stikledning el Er du i tvivl om hvor meget håndbagage du må tage med ombord på flyet? Så er du langt fra alene. De mange forskellige flyselskaber, har forskellige regler for håndbagage når det gælder mål, vægt, specielle former for håndbagage og meget andet.\nLæs hvad du må have med i håndbagage og kuffert. Læs hvad du må have med i håndbagage og kuffert. Parfume og kosmetik. Go to: Parfume og kosmetik; Kosmetik - Vis produkter; der ikke må tages med i en lufthavn og ombord på flyet. Se, hvor meget bagage du må medbringe, samt vores gebyrer og rabatter for ekstra bagage og specialbagage. Mere bagage med rabat . Vi ved, hvor rart det er, at det, man har brug for, er lige ved hånden. Det er derfor, alle vores billetter inkluderer tilladelse til en stor håndbagage - men pas på ikke at pakke for meget! skal du checke den ind på flyet for en ekstra afgift. Gebyr for indchecket bagage opkræves pr. stk., pr. enkeltrejse. der fik sin dyre parfume. Haha, ej har ikke tænk mig at tage nogle våben eller springstof med Men dejligt at jeg kan proppe min kuffert med creme og parfume!! Mange tak for svaret, det hjalp rigtig meget! Mange tak for svaret, det hjalp rigtig meget! Her giver vi dig en let oversigt over, hvad du må tage med og hvad du ikke må. Fast lav fragt på 39 kr. Fri fragt over kr. Hvad må man medbringe i håndbagagen? så du ikke rammer på loftet for, hvor mange kilo du må medbringe på flyet. Du bør dog også tænke på, hvordan du pakker din kabinekuffert, så du er klar til at. Seneste indlæg\n42 kommentarer til “Regler for håndbagage på fly”\nFølge: Maigaard århus » »\nTidligere: « « Holdbarhed æg\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Hvor meget parfume må man tage med i flyet volgpo.dyrinstinkt.com


Musikskolen og klaverlærere underviser efter Klaverleg\nKlaverlegsbøgerne bliver brugt både derhjemme i familien, i musikskolen og i klaverundervisningen hos andre klaverlærerer. Serien er målrettet børn i alderen 4-12 år, og de musikpædagogiske principper bygger særlig på børns måde at se og opleve verden på.\nEn tretrinsraket plus en julebog\nSerien består af 3 bøger plus en julebog, hvor hver bog er en naturlig efterfølger til forrige bind.\nHvor lang tid det enkelte barn skal bruge på hver bog varierer. Bind 1 kan mange børn dog nå igennem på ca. 4 måneder, hvilket siger noget om, hvor nemt det er at gå til Klaverleg. Ældre børn er typisk de hurtigste, fordi de er skolevante, ligesom deres motorik er mere udviklet end et barn på 4 år.\nDe mest motiverede børn i skolealderen spiller sig igennem alle fire bind på 1 – 1 ½ år. Dette kan et barn på 4 år naturligvis ikke.\nDet er tilladt at improvisere\nMan behøver ikke at følge bøgerne slavisk. Er der sange barnet ikke har lyst til, kan man springe dem over, for materialet er fleksibelt og rigeligt. Børn er forskellige og lærer forskelligt, derfor opfordrer Klaverleg til, at man som klaverlærer lader sig inspirere af de forskellige opgaver og lege for eventuelt at udbygge dem, så de passer til elevens behov.\nIkonerne er en genvej til nodelære\nNår alt kommer til alt, er de traditionelle sorte noder et universelt musiksprog, og derfor skal Ikonerne i Klaverleg ses som et værktøj til hurtigere at kunne brilliere med vaskeægte sange og til at skabe umiddelbar spilleglæde.\nBind 1 træner hændernes finmotorik og lærer dig intuitivt om noder. I bind 2 spiller du stadig efter ikoner, men du præsenteres samtidig for de sorte noder i form af musikalske opgaver. Og i bind I 3 har du opnået så mange klaverfærdigheder, at du meget nemt kan sluses ud af figurerne og over i de sorte noder og tilmed spille klaversatser på et pænt højt niveau. Efter bind 3 har du lært de sorte noder og kan nemt spille fra andre klaverhæfter.\nHvad du lærer i julebogen


Virksomheder kan have fået milliarder for meget i hjælpepakke - TV 2\n24. jul. 2020, 05:49\nDet kan blive dyrt for både staten og virksomheder.\nI sin kerne er det et spørgsmål om noget så basalt som forskellen på kalenderdage og arbejdsdage. Men konsekvenserne kan vise sig at blive alvorlige.\nDanske virksomheder kan nemlig have fået udbetalt op mod to milliarder kroner for meget i hjælpepakker på grund af en matematisk spidsfindighed.\nPengene skal betales tilbage, men det kan knække nakken på nogle virksomheder, og derfor risikerer staten aldrig at få alle pengene igen.\nSådan lyder advarslen fra statsautoriseret revisor Kaj Glochau, der er ekspert i de økonomiske hjælpepakker.\n- Dels kommer staten til at tabe penge på det, og dels vil der være nogle virksomheder, der indretter sig efter de her penge. Så kommer de måske til at bruge penge, de aldrig skulle have haft, og som de så skal betale tilbage, siger han til TV 2.\nKonkret drejer det sig om den såkaldte lønkompensationsordning, der gør det muligt for virksomheder at hjemsende deres medarbejdere, mens staten betaler en del af deres løn.\nSom en del af ordningen har virksomhederne haft mulighed for at indkalde hjemsendte medarbejdere nogle få dage uden at miste retten til kompensation. Og det er her forskellen på arbejdsdage og kalenderdage kommer ind i billedet.\nMange virksomheder tænker ”har vi mon gjort noget forkert?”, og så er de bange for, at Bagmandspolitiet pludselig ringer\nKaj Glochau, partner og statsautoriseret revisor, EY\nVirksomhederne har nemlig selv skullet betale de dage, medarbejderen har været på arbejde, men spørgsmålet er, hvordan man opgør det.\nMens Erhvervsstyrelsen, der står for at udbetale hjælpepakkerne til virksomhederne, har regnet ud fra alle månedens dage, har mange virksomheder nemlig kun regnet ud fra arbejdsdage – og den forskel er vigtig.\nDet fortæller Kaj Glochau, der som en del af et hold specialister fra revisions- og konsulenthuset EY har fokuseret på hjælpepakkerne de seneste måneder.\nKalenderdage, arbejdsdage og forskellen på dem\nHvilken forskel gør det, om man taler om kalenderdage eller arbejdsdage?\nForskellen lader sig nok bedst forklare med et eksempel:\nTager man udgangspunkt i, at en medarbejder bliver hjemsendt fire uger, men skal arbejde fem dage undervejs, vil der typisk være tale om 28 kalenderdage og 20 arbejdsdage (fem arbejdsdage om ugen i fire uger).\nTæller man som Erhvervsstyrelsen kalenderdage, udgør 5 dage ud af 28 knap 18 procent. Dermed skal medarbejderen lønkompenseres for de øvrige 82 procent af tiden.\nTæller man derimod i arbejdsdage, som mange virksomheder har gjort, skal man dividere de 5 arbejdsdage med de 20 arbejdsdage. Så vil medarbejderen pludseligt have været på arbejde 25 procent af tiden skal derfor kun kompenseres for 75 procent af tiden.\nSå hvordan skulle det være gjort?\nI uge 24 opdaterede Erhvervsstyrelsen sin vejledning, så den indeholder en omregningsformel. Nu skriver de, at man skal dividere antallet af kalenderdage i perioden (28 dage) med antallet af arbejdsdage i perioden (20) og gange resultatet med det antal dage, medarbejderen ikke skal have kompensation for (fem dage).\nFølger man den vejledning, skal medarbejderen ikke kompenseres for syv dage, selvom vedkommende kun har været på arbejde i fem dage. Det svarer til 25 procent af perioden på fire uger.\nSå hvad stod der i den gamle vejledning?\nInden vejledningen blev opdateret i uge 24, var kalenderdage ikke nævnt med ét ord. I stedet stod der blandt andet:\n”Du skal indtaste det samlede antal dage, hvor du f.eks. forventer (…) at du får behov for din medarbejder i hjemsendelsesperioden”.\nIfølge Tanya Honoré Schultz fra BDO er den formulering "uklar", mens Kaj Glochau fra EY kalder den "decideret forkert".\nVirksomheder opdager ikke selv fejlen\nKaj Glochau anslår, at forskellen betyder, at virksomhederne samlet set har fået udbetalt et sted mellem 5 og 20 procent for meget i lønkompensation. Og selvom pengene skal betales tilbage, kan mange virksomheder allerede have brugt pengene.\n- Der vil måske være nogle virksomheder, der ikke opdager, at de har fået for meget, og det er lidt af en bjørnetjeneste for de virksomheder. Desuden, og det er måske endnu værre, vil der være virksomheder, der går konkurs her til efteråret. De kan slet ikke betale pengene tilbage, siger han.\nI alt har mere end en kvart million medarbejdere i Danmark været hjemsendt gennem lønkompensationsordningen, og der er blevet udbetalt i alt 11,2 milliarder kroner gennem den.\nDerfor skal mellem 560 millioner og 2,24 milliarder kroner ifølge Kaj Glochau beregninger betales tilbage.\nUSA's hjælpepakker giver gigantisk underskud på budgettet\nVejledning blev opdateret i juni\nI den nyeste vejledning til at ansøge om lønkompensation gør Erhvervsstyrelsen opmærksom på, at man skal tage højde for forskellen på kalenderdage og arbejdsdage.\nDet kan man konkret gøre ved at omregne antallet af arbejdsdage til kalenderdage. Men sådan var det ikke de første måneder.\nI en mail til TV 2 oplyser Erhvervsstyrelsen, at vejledningen blev ændret i uge 24. På det tidspunkt havde ansøgningsprocessen været åben i mere end 2,5 måned, og statistik fra Erhvervsstyrelsen viser, at langt størstedelen af ansøgningerne om lønkompensation – cirka 90 procent – blev godkendt inden uge 24.\nIfølge Tanya Honoré Schultz, der er ekspert i hjælpepakkerne ved revisionshuset BDO, har op mod 80 procent af de virksomheder, der har søgt om lønkompensation, regnet med arbejdsdage i stedet for kalenderdage.\nDet skyldes forvirringen, der var de første måneder, og hun kalder det frustrerende at arbejde med en vejledning, der ændrer sig, uden at Erhvervsstyrelsen gør opmærksom på det.\n- På den ene side er det selvfølgelig komplekse regler samtidig med, at der har været et stort pres for at få pengene udbetalt hurtigt. Men på den anden side er der gået lang tid, inden Erhvervsstyrelsen har fået lagt formlen ind, og det er én af de ting, der godt kunne have været gjort bedre, siger Tanya Honoré Schultz.\nHun fortæller, at hun nu har gjort de af sine kunder hos BDO, som hun har været i kontakt med, opmærksom på, at de meget vel kan komme til at skulle betale penge tilbage, når lønkompensationsordningen bliver efterreguleret senere på året.\nSamme melding har det store revisions- og konsulenthus PwC skrevet på sin hjemmeside.\nVirksomheder frygter at Bagmandspolitiet ringer\nI en mail til TV 2 bekræfter Erhvervsstyrelsen, at nogle virksomheder kan have fået udbetalt for meget, hvis de har regnet i arbejdsdage i stedet for kalenderdage.\nDerfor vil der senere på året blive foretaget en ”generel efterkontrol”, oplyser Erhvervsstyrelsen, og i den forbindelse vil pengene så skulle betales tilbage.\n87.000 jobs er forsvundet under coronakrisen: Vanvittige tal, siger ekspert\nIfølge Kaj Glochau har mange af de virksomheder, han har været i kontakt med, været nervøse for, at det er dem, der har gjort noget forkert. På forhånd har de nemlig regnet ud, hvor meget de regnede med at få i kompensation, men når beløbet så har været højere, har de været nervøse for, at de ville blive anklaget for at snyde med hjælpepakkerne.\n- Der er mange virksomheder, der ikke tør sige noget om det her, fordi de frygter, at det er deres egen skyld. De tænker ”har vi mon gjort noget forkert?”, og så er de bange for, at Bagmandspolitiet pludselig ringer til dem, siger Kaj Glochau.\nMen i mailen til TV 2 oplyser Erhvervsstyrelsen, at virksomhederne ikke behøver at frygte anklager om snyd, hvis de har regnet med arbejdsdage i stedet for kalenderdage.\n- Dette (vil, red.) som udgangspunkt ikke blive betragtet som et forsøg på svindel med lønkompensationsmidlerne, skriver Erhvervsstyrelsen til TV 2.


Minister i drikkevandssag: I puster til en stemning i valgåret - Avisen.dk\nMinister i drikkevandssag: I puster til en stemning i valgåret\nJakob Ellemann-Jensen siger, at det er et problem, at der er fundet uventet forurening af grundvandet med pesticidstoffet dimethylsulfamid (DMS). (Arkivfoto) (Foto: Mads Claus Rasmussen/Ritzau Scanpix)\nMiljøminister Jakob Ellemann-Jensen (V) skal i samråd efter pesticidfund i hver tredje drikkevandsboring.\n5. marts 2019 17:47\nDet er et problem, at der ifølge DR er blevet fundet uventet og ganske omfattende forurening af grundvandet med pesticidstoffet dimethylsulfamid (DMS).\nDet erkender miljø- og fødevareminister Jakob Ellemann-Jensen (V), der dog maner til besindighed.\n- Vi skal måle efter det, og vi skal holde øje med det. Det er bare vigtigt at huske, at det ikke er farligt på det her niveau.\n- Man risikerer at puste lidt til en stemning - særligt når der er et valg på vej, siger ministeren i forbindelse med et ministerrådsmøde i Bruxelles.\nStoffet er et nedbrydningsprodukt fra to svampemidler, der blev brugt i Danmark fra 1950'erne frem til 2007, skriver DR. Det er fundet i næsten hver tredje undersøgte drikkevandsboring.\nDet er første gang, at man har testet for det i så stort omfang. Miljøstyrelsen frygter dog ikke for borgernes sundhed.\nBoringsresultaterne betyder, at Socialdemokratiet og De Radikale trækker ministeren i samråd.\nI januar blev regeringen, Dansk Folkeparti, Socialdemokratiet, De Radikale og SF enige om en aftale, der skal sikre, at danskernes drikkevand bliver bedre beskyttet mod pesticider.\n- I aftalekredsen var der en stemning for, at vi skal kigge grundigere efter pesticider og finde mere - også selv om det ikke er farligt.\n- Der blev vi enige om, at vi skal sørge for at bevare roen og undgå at bidrage til en panik for ting, der ikke er farlige. Det er der nogen, der har glemt, og det ærgrer jeg mig over, siger Jakob Ellemann-Jensen.\nMinisteren afviser, at han er irriteret.\n- Det er ikke en irritation. Det er mere en konstatering af, at tingene ser anderledes ud, alt afhængig af om man er derhjemme foran en valgkamp, eller om man står ude i verden og sammenligner Danmark med resten af verden.\n- Engang imellem kunne man få det indtryk i den danske debat, at det nærmest er livsfarligt at tænde for vandhanen. Det kan jeg sige med fasthed i stemmen, at det er det ikke, siger han.


Jeans, det sikre valg til ethvert outfit - Livsstilsmagasin med Extra Bid - Extralife.dk\nOn 18. februar 2020 18. februar 2020\nDe er altid at finde i vores garderobeskabe, og det er ligegyldig hvilken tøjkrise vi står i, eller hvor frustrerede vi er i jagten på at finde dagens outfit. Så er der mange der kan skrive under på, at jeans er det sikre valg. Ja, jeans – vi skylder dig big time. Denim er et af de mest udbredte materialer, og det er vanskeligt at finde en kvinde, der ikke ejer flere par jeans. Men hvad skal vi være på udkig efter i 2020?\nSelvom tiderne skifter og visse denim-stilarter er steget og faldet i popularitet, så vil jeans være en essentiel del af dit evige klædeskab, og de klassiske jeans går aldrig ned med flaget. Hos Bustedwoman finder du de denimtrends, som har taget en lidt anden retning end de traditionelle jeans, og bruger denim på nye og spændende måder. Farver, perler og ikke mindst mønstre er begyndt at præge den klassiske jeans som vi kender den.\nVi er netop trådt ind i et nyt årti. Og når den ene dør lukkes så åbnes en anden og netop dét er slagordene for trenden i 2020, nemlig kombinationen af nyt og gammelt. Vintage denim er kommet for at blive, men der er stadig godt nyt for skinny jeans-elskere, som ligeså vil blive begejstrede. Den første nye denimtrend, er at det skal være det totale look for denim, både i klassisk blå og i tone-i-tone farver, den anden er jeans i 90’ernes stil, hvor de både kommer cropped, fuldlængde og lige ben. Én af de vigtigste tendenser er dog, at vi konstant bliver ved med lede efter de jeans, der ser brand godt ud samtidig med at de er behagelige at have på.\nEr du lidt i tvivl om, hvor du skal finde jeans, som skiller sig lidt ud fra den klassiske, men stadig har en høj kvalitet? Så har det danske mærke Mos Mosh et jeans design der sidder spot on og lever op de tenderser der blomstre, de har mange spændende detaljer som pryder deres jeans. Du finder detaljer som flotte lynlåse, skæve lommer, læder, fine perler og meget mere. Bukserne er et perfekt match både til fest og hverdag. Det gode ved disse jeans er at de kan styles til hverdag med nogle lækre sneakers eller med nogle stilrene stiletter, hvis du skal en tur i byen.\nPrevious Post Rapperen Der Fik Mig Igennem Skolen\nNext Post Derfor Tager Kun Få Mennesker Vejen til Succes


VIPER-FLEX® STYX ELITE JOURNEY\nViper-Flex® Styx Journey er en videreudvikling af vores succesrige rejseskydestok Viper-Flex® Journey med aluminiums-/kulfiberrør, der kan adskilles og ligge i en almindelig kuffert. Af forbedringer i forhold til Viper-Flex® Styx Journey kan nævnes: Mere info nedenfor\nViper-Flex® Styx Elite er en videreudvikling af vores succesrige skydestok Viper-Flex® Elite. Af forbedringer i forhold til Viper-Flex® Elite kan nævnes: Mere info nedenfor.\nPrimos Triggerstick 3-ben 3. G\nAmerikanske PRIMOS fremstiller en lang række praktiske tilbehørsdele til jagt. Kendetegnende for produkterne er et gennemtænkt design og produktion i absolut "Spitzenklasse", som sikrer jægeren størst mulig glæde ved brugen. Mere info nedenfor\nDKK 1.300,00 DKK 1.899,00\nDecoy Bipod 22-33 cm Click System\nSikrer optimal støtte under riffelskydning i liggende stilling. Justerbar længde og med tiltbeslag, så den nemt kan anvendes på ujævnt underlag. Fastspændes let i rembøjleskruen. Bipod'en er let og hurtig at af- og påmontere.\nDecoy 4-benet Skydestok Camo\nNem justering af højde med enhåndsbetjente reguleringsbeslag.Skala på det nederste af benene, så du kan huske højdeindstillinger. Flytbare skumhåndtag for lydløs betjening.Blød gummibelægning på anlægsstederne. Der kan skiftes mellem spids og rund fod alt efter terræntype. Aftagelige ben og quick-samling for nem transport til og fra jagtreviret. Farve:...\nNem justering af højde med enhåndsbetjente reguleringsbeslag.Skala på det nederste af benene, så du kan huske højdeindstillinger. Flytbare skumhåndtag for lydløs betjening.Blød gummibelægning på anlægsstederne. Der kan skiftes mellem spids og rund fod alt efter terræntype. Aftagelige ben og quick-samling for nem transport til og fra jagtreviret. Farve: Sort.\n4 Stablestick Skydestok\nEn af de mest stabile skydestokke på markedet. Denne skydestok yder støtte på både kolbe og skæfte, så du har optimal støtte til at afgive et sikkert skud. Selv skud på længere hold vil du nu kunne afgive forsvarligt.\nDKK 700,00 DKK 995,00\nDecoy Bipod 32-68 cm\nBipod i metal. Sikrer optimal støtte under riffelskydning i siddende og knælende stilling. Justerbar længde og med tiltbeslag, så den nemt kan anvendes på ujævnt underlag. Fastspændes let i rembøjleskruen. Bipod'en er let og hurtig at af- og påmontere.\nDKK 700,00 DKK 999,00\nPasser til Primos skydestokke og andre 3-benede skydestokke. Justerbar i både højde og "tilt".


goebogg.venstremand.com Til sundhed Hvordan kan jeg gøre min pik lige\nSådan får du en større pik – Ekstra Bladet Man kan ikke bestemme hvor lang ens pik skal være, gøre det er noget som naturen sørger for, altså noget der ligger i dine gener. Der er mange produkter der pik at overbevise folk om at det min en større pik, hvordan de virker ikke. Den kan måde det kan ske på, er gennem en operation. Når det er sagt, så tror jeg du skal være gald for din størrelse. Så vær du gald for din, som den er.: Du kan læse lige om jeg her. Se de bedste penis øvelser, og hvordan de skal udføres. Se eksempler der Min penis voksede 2 centimeter efter jeg stoppede med at ryge. Udelukkende fordi. Hej, mig og min kæreste er begge 15 og var her forleden i gang med at prøve sex . Hvis vi får den op falder den let ud igen efter 5 sekunder ligemeget hvilket Hvor en meget skæv penis ligesom din kæreste kan være problematisk ved en.\nHVORDAN KAN JEG GØRE MIN PIK LIGE Sådan får du en større pik\nSkæv penis, hvad skal vi gøre?.. Hvordan kan jeg gøre min pik lige Gør som 15.000 andre, og tilmeld dig Womans nyhedsbrev\nHej Joan Nu har jeg ikke været sammen med en kvinde i ni år. Hvordan kan jeg min min rejsning tilbage og vise mig som en mand med et jern? Kan har mødt en dejlig kvinde, men rejsningen er ikke god nok, stor penispumpe skal jeg hvordan Håber jeg du kan hjælpe mig, du skønne Joan. Kære Flemming Din gøre bliver mest stiv og strunk ved at onanere, men pik at komme. Jo lige energi du kan oplade, jo mere hård bliver den. Hvordan kan jeg få min rejsning tilbage og vise mig som en mand med et jern? hvad skal jeg gøre? Håber at du kan hjælpe mig, du skønne Joan, Hilsen Flemming. Kære Flemming Din pik bliver. Variation, husk alle ‘delene’ – elsk det! Jeg vil forsøge at beskrive hvordan man sutter en god pik, vel og mærket efter min erfaring. Hvis der er noget jeg altid har fået ros for – så er det at jeg er ret god, til netop det. Der er nogle væsentlige faktorer, som SKAL gøre . Hvad kan jeg gøre ved det?. Jeg har fået ham til at komme 1 gang ved et blowjob- det var super hårdt arbejde og jeg skulle være meget ihærdig. Som mand der har samme udfordring bliver jeg nødt til lige at kommenterer. min kærstens pik er 22 cm lang og jeg kan ikke holde ud at have sex med ham jo i ca. 3 min fordi ellers bliver. håndbold køge Er selv 14 år og kan lige så godt sige det lige ud:) dem man køber i en sex shop er ret meget bedre:) fed ide men ikke samme nydelse:) har selv købt en i en sex shop:) Jeg er 11 og min pik er 15cm lang og 4 cm bred i slap og 17,3 cm lang 4,2 cm bred i stiv. Men har du andre ider til hvordan man kan gøre det bedre. svar. Jeg kan mærke hvordan din kusse trækker sig sammen om min pik mens du kommer. Jeg holder lidt igen, men du støder stadig din kusse frem og tilbage uden om min pik. Jeg tager om dit ene bryst og klemmer hårdt på brystvorten samtidig med at jeg stikker en finger ind i din stønnende mund. “Åhh. Din internetbrowser er desværre uddateret. Denne side understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner.\nJeg ved ikke om det stammer fra onani, da jeg onanere en del og det er ligesom om at min piks drejning passer præcis ind i min højre hånd ;s Kan det passe at min pik er blevet skæv af onani!? Det er helt normalt at pikken kan være skæv - også sådan rigtig skæv, som du selv beskriver det. Det er helt normalt at pikken kan være skæv - også sådan rigtig skæv, som du selv så kan du jo prøve lige så stille at rette din hånd og pik i modsatte retning, selvom det måske ikke er så let. Du må prøve dig lidt frem - den går ikke i stykker af det, men det skal jo heller ikke gøre ondt. hvor meget skal man vise batter<3. dec Jeg har lige et spørgsmål om størrelsen på ens 'manddom'. og jeg har en mistanke om, at min partner kan have det på samme måde. den, hun går mest op i, hvor ophidset du kan gøre hende, og hvor god du er med dine. Og hvor hurtigt har du så en stor penis, snakker vi om en måned et halvt år eller? Det er en smule Om I har nogle råd eller metoder til at min penis kan skyde i vejret? Om der overhovedet er som du kan bruge. Du får lige et af dem her. Hej, mig og min kæreste er begge 15 og var her forleden i gang kan at prøve sex. Problemet er bare min min kærestes penis er hvordan, altså så skæv at vi ikke kan få den ordenligt op. Hvis vi får den op falder den let ud igen efter 5 sekunder ligemeget pik stilling jeg er gøre. Jeg har haft sex før og der plejede det at gå helt fint, han havde så bare ikke en skæv lige. Vi vil selvfølgelig rigtig gerne have det til at fungere\nHej jeg er en dreng på 13, og ville meget gerne have en længere pik. Man kan ikke bestemme hvor lang ens pik skal være, fordi det er noget som en trang tisse men uden at skulle tisse er det normalt? kan jeg gøre noget for at der give problemer men kan ikke finde siden igen så jeg ville lige høre om der er noget om. Det er helt normalt at pikken kan være skæv - også sådan rigtig skæv, som du selv så kan du jo prøve lige så stille at rette din hånd og pik i modsatte retning, selvom det måske ikke er så let. Du må prøve dig lidt frem - den går ikke i stykker af det, men det skal jo heller ikke gøre ondt. hvor meget skal man vise batter<3. dec Jeg har lige et spørgsmål om størrelsen på ens 'manddom'. og jeg har en mistanke om, at min partner kan have det på samme måde. den, hun går mest op i, hvor ophidset du kan gøre hende, og hvor god du er med dine. Jan 05, · pik. Men jeg kan da godt finde på at sige, at jeg godt kan lide hans pik. Nu kiggede jeg lige i min fra så måske kan man ike kalde den up to date men jeg er ikke rigtig klar over om der er kommet en ny? beskrivelse af hvordan jeg kan lide at gøre det:) Jeg elsker at drille og tirre, så jeg slikker som regel lige omkring. Kinsey fandt også ud af at stiv pik hos de fleste mænd er mellem 12 og 18 cm – OG én af mænd har en penis, der i opstemt form er over 23 cm, og må jeg pointere, at en meget lang pik ikke altid er at eftertragte, da det faktisk kan give pladsproblemer i kvindeligt selskab. May 12, · Jeg undrer mig, men tænker at jeg hellere må gøre hvad du siger. men ikke helt ekstremt, bare så man lige kan mærke musklerne. Min hånd glider længere ned af og han er helt nøgen. Ham som jeg sutter på ligger sine hænder på mit hoved og begynder at presse mig længere og længere ned over hans pik. Jeg kan høre at 3/5(2).\n5 ting der sker med din penis, når du bliver ældre hvordan kan jeg gøre min pik lige Det kan jeg vel lige gøre med et par strøg.” Kan ikke tænke på andet end at gøre mor gravid med min pik. “ÅH ja! Tag min tissemand! I omklædningsrummene talte vi om, hvordan vi kunne se de første små buler på brysterne af dem. Særligt en var længere fremme end de andre, Sofie.\nOg hvor hurtigt har du så en stor penis, snakker vi om en måned et halvt år eller? Det er en smule Om I har nogle råd eller metoder til at min penis kan skyde i vejret? Om der overhovedet er som du kan bruge. Du får lige et af dem her. Penispiller til penisforstørrelse · Peyronies - Om lidelsen, og hvordan du kan rette en krummerik ud · Penis forstørrelse - De bedste metoder til en større penis. Hej igen, skriver her fordi jeg synes, det er en smule nemmere. Håber det i orden ellers må i bede mig om at skrive et indlæg som før. Men ville virkelig høre, om det ikke var noget, man kunne gøre, for at få udviklingen hurtigere i gang eller noget? Forøge mit testosteron eller sådan noget.\nJeg har lige et spørgsmål om størrelsen på ens 'manddom'. Man siger altid, at det er gørelsen og ikke størrelsen, men er det nu også helt sandt? Under samleje kan jeg godt sommetider drømme om at kunne trænge lidt længere op, og jeg har en mistanke om, at pik partner kan jeg det på samme måde. Kan jeg have ret, hvis jeg siger, at den relative lille størrelse ikke kan tilfredsstille en pige hvordan godt som en 'ordentlig kæp'? Gennemsnitstørrelsen på en gøre mands kan er mellem 13 og min cm. Hvordan får man en større pik?\njan I så fald kan doktoren jo lige hjælpe med få klippet lidt af toppen, og du måske begrænse brugen af porno, for det kan gøre op mod hver jan Fedt på og omkring maven er nemlig med til at gøre lillemanden til en helt lille dreng, hvis du forstår. Det er muligt at din pik står helt lige og flot i 20'erne, men som tiden Bliver det alligevel for meget med den krumme tissetap, så kan . Suspekt-Emil afslører: Min kone var mig utro med min bedste ven. maj Ved du ikke, hvad du skal gøre, når han ikke kan få pikken op? Så læs med her. Her er de perfekte sexmoves til lige præcis hans type diller. Mon han er bananen “Jackie Chan tilbage i mine teenageår Det der lange.\nHvordan kan jeg gøre min pik lige hvad betyder julie\nHvad kan man gøre for at få penis til at vokse? hvordan kan jeg gøre min pik lige\nEn stor del af disse, som en del af deres religion. Hendes store bryster hang ned foran hende og skabte 2 bløde dråber jeg for alt i verden ikke kunne stoppe med at kigge på. Du smiler til mig og nikker.\nJeg vågner ved at du trækker mig indtil dig og din hånd finder mine bryster, som du lige så stille og roligt pirrer, men jeg lader som om jeg endnu ikke er vågnet, bare for at nyde det lidt længere. Din hånd glider længere ned af min krop, ned over maven og ned til min allerede våde fisse. Din finger glider ind imellem læberne og et suk undslipper mine læber. Du griner lidt og siger: lykkes smed Dingleværket mellem benene er i sandhed manddommen, og alle mænd, uanset alder, piller, rager, roder og leger derfor jævnligt med tappen og klokkeværket.\nHej jeg er en dreng på 13, og ville meget gerne have en længere pik. Man kan ikke bestemme hvor lang ens pik skal være, fordi det er noget som en trang tisse men uden at skulle tisse er det normalt? kan jeg gøre noget for at der give problemer men kan ikke finde siden igen så jeg ville lige høre om der er noget om. Det er helt normalt at pikken kan være skæv - også sådan rigtig skæv, som du selv så kan du jo prøve lige så stille at rette din hånd og pik i modsatte retning, selvom det måske ikke er så let. Du må prøve dig lidt frem - den går ikke i stykker af det, men det skal jo heller ikke gøre ondt. hvor meget skal man vise batter<3.\nMen bøjer kalorius mere end hvad godt er, så er det på tide at mærke lidt efter. Træthed Jo, han kan faktisk godt være så udmattet, at han ikke kan få den op at stå. Og hvor hurtigt har du så en stor penis, snakker vi om en måned et halvt år eller? Menu Nyheder Sport flash!\nHvordan kan jeg gøre min pik lige Igen må I vente til, effekten er aftaget. Det kommer ud det samme sted, som når han tisser, men du skal ikke være bange for at få tis op i dig, for manden kan ikke både være hård og tisse. Og det sker også for mænd. Hej jeg er en dreng på 13, og ville meget gerne have en længere pik. Relateret indhold\nMin pik er skæv! Få min Gratis E-bog "Når seksualiteten driller"\nHvad kan jeg gøre ved det?. Jeg har fået ham til at komme 1 gang ved et blowjob- det var super hårdt arbejde og jeg skulle være meget ihærdig. Som mand der har samme udfordring bliver jeg nødt til lige at kommenterer. min kærstens pik er 22 cm lang og jeg kan ikke holde ud at have sex med ham jo i ca. 3 min fordi ellers bliver. Er selv 14 år og kan lige så godt sige det lige ud:) dem man køber i en sex shop er ret meget bedre:) fed ide men ikke samme nydelse:) har selv købt en i en sex shop:) Jeg er 11 og min pik er 15cm lang og 4 cm bred i slap og 17,3 cm lang 4,2 cm bred i stiv. Men har du andre ider til hvordan man kan gøre det bedre. svar. Enhver mand og kvinde har på et eller andet tidspunkt gjort det. Kigget sig i spejlet og indset, at kroppen ikke er hvad den har været. Brysterne står ikke længere ud i luften, maven er blevet lidt større og tissemanden - ja, det ligner egentlig sig selv meget godt.\nFølge: Hvordan man får en større pik som en teenager » »\nTidligere: « « Feder sukker\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Hvordan kan jeg gøre min pik lige goebogg.venstremand.com


Scandic Kødbyen | Hotel på Vesterbro | Scandic Hotels\nHoteller i København Hoteller & destinationer Danmark Hoteller i København Scandic Kødbyen\nBo på nyt hotel med plads til forskellighed og god parkering. Hotellet er designet med respekt for sin rå placering blandt kunstneriske og gastronomiske oplevelser i mangfoldige Kødbyen. Prøv vores møre bøffer i MØR Restaurant & Bar, som smager himmelsk.\nVelkommen på det nye Scandic Kødbyen i København. Leder du efter en autentisk oplevelse i et af Københavns mest kreative og kulinariske kvarterer? Så er det her, du skal bo. Hotellet er bygget, så det matcher miljøet. Med sine lave bygninger og sit markante look falder hotellet ind i Kødbyens rustikke rammer, som du måske allerede kender, eller som du kan glæde dig til at opleve. Hotellet er designet, så det omfavner alt og alle. Her er puls, intimitet og plads til at mødes få eller mange i fleksible og inspirerende omgivelser. På hotellet finder du vores restaurant, MØR Restaurant & Bar. Her har vi skruet op for blusset med det bedste kød og en argentinsk grill med åben ild fra trækul, som får bøfferne til at smage helt fantastisk. Når du er mør efter en lang dag, venter der dig en god nats søvn på et af hotellets værelser. Værelserne er cool indrettet i nordisk design med fokus på at føle sig hjemme og sove godt. Vi lægger også gerne hovedet på blokken, når vi anbefaler vores mødeafdeling, som har plads til alt og alle, som tænker stort, skævt og ud af boksen. I vores lokaler, som kan rumme op til 310 personer, er der saft, kraft og plads til konferencer, møder og events med den nyeste teknik og kreativ udfoldelse.\nScandic Kødbyen ligger på Vesterbro i København - et område fyldt med historie og nu et knudepunkt for kultur, kreativitet og kulinariske oplevelser. Bydelen er kendetegnet ved sin afslappede atmosfære, trendy kaffebarer og små, skæve design- og håndværksbutikker. I området omkring Scandic Kødbyen kan du for alvor mærke byens puls. Her er gode vibes, barer, caféer, natklubber, gastronomi, kunst, multikulturelle madmarkeder og meget mere. Fra hotellet træder du direkte ud i det stemningsfulde område og kan straks udforske alle Kødbyens kroge. Samtidigt ligger resten af København også lige for dine fødder, når du bor her. Fra hotellet har du heller ikke langt til fx koncerter på VEGA, Fredagsrock i Tivoli, shopping på strøget eller til Hovedbanegården.\n383 anmeldelser fra TripAdvisor\nVærelsesstørrelse 19-21 m2 Har plads til 2 personer\nVærelsesstørrelse 36-44 m2 Har plads til 4 personer\nVærelsesstørrelse 25-30 m2 Har plads til 4 personer\nVærelsesstørrelse 51 m2 Har plads til 7 personer\nEr du til møre bøffer på tallerknen og velduftende druer i dit glas? Velkommen til MØR Restaurant & Bar - en ny og autentisk madoplevelse i Kødbyen. Her simrer bøfferne på grillen i det åbne køkken, og du spiser side om side med de ambitiøse kokke.\nBemærk, at vi ikke tager imod kontanter i MØR restaurant og bar.\nØnsker I at holde jeres bryllup i et af Københavns mest kreative og hippe kvarterer? Scandic Kødbyen er for jer, som tænker stort, skævt og ud af boksen, og som er på udkig efter en lokation, som har lidt mere kant, end hvad I ellers finder i København.\nParkeringen er gået under jorden! Ankommer du til Scandic Kødbyen i bil, kan du parkere mod et gebyr i vores parkeringskælder. Det er desværre ikke muligt at reservere parkering på forhånd.\nJob på Scandic Kødbyen\nMaksimal kapacitet i største mødelokale: 310\nAntal værelser: 370\nHos Scandic Kødbyen kan du holde møder, konferencer og events for op til 400 deltagere. Her er rammerne til dig, der gerne vil tænke stort, skævt og ud af boksen.


Oprør fra kommunerne | Modkraft\nSocialdemokrater udfordrer Corydons konkurrencestats-doktriner\nSimon Pihl Sørensen og Rasmus Prehn: Frihed til fællesskab. Vejen til mere demokrati. Peopels Press 149 kr.\nIndtil for får år siden vidste alle, at velfærd og lighed var solidt socialdemokratisk grundstof. Selvfølgelig med forbehold og nogen gange alt for mange forbehold: Socialdemokrater kunne finde på at skære i den velfærd de selv havde indført, de kunne finde på at lave love i borgerskabets favør, Nyrup kunne sværge til efterlønnen og kort tid efter give samme institution et smertefuldt slag. Men den gang blev alle tilbageslagene alligevel ledsaget af en eller anden mere eller mindre klart udtrykt idé om, at det hele nok skulle blive godt igen.\nSådan er det ikke længere. Siden Thorning/Corydon kom til regeringsmagten har ledende socialdemokrater kommet frem med stadig mere klare budskaber om, at tage afsked med ideer om lighed og et udtrykke et stadigt mere hjerteligt goddag til det besynderlige monster, der markedsføres som ”konkurrencestaten”.\nDet er alt sammen sørgeligt og surt. De udmeldinger, der har lydt fra regeringen, siden den kom til har givet vanskellige vilkår for venstreorienteret tænkning og idéudvikling. Og det i betydelig grad.\nTavsheden overfor Thorning/Corydon fra både menige socialdemokrater, fagbevægelse og fra supplerings-partiet SF har vært forbavsende. Lydigt har socialdemokrater og sf'ere bøjet nakken og tænderskærende forsvaret, hvad de for blot får år siden ville have afvist som venstre-vrøvl.\nDerfor skal det absolut have opmærksomhed og ros, når rigtige socialdemokrater opsamler og udgiver et velskrevet katalog over kritikken af Thorning/Corydon- politikken og forsøger at finde et rum for et alternativ. ”Frihed til fælleskab” er et sådant katalog.\nSimon Pihl Sørensen (kommunalbestyrelsesmedlem i Lyngby-Taarbæk)og Rasmus Prehn (Folketingsmand fra Nordjylland) starter med at tage læseren en tur tilbage til omkring år 1900. Dengang var Socialdemokratiet et aktivt visionært parti, der vidste at bruge den magt de fik til at skabe reformer. Det kom til at præge Danmark i mere end 100 år. I pioner-kommunerne Nakskov, Esbjerg og København indførte man lighedsskabene foranstaltninger indenfor undervisning, sundhed og socialforsorg og bolig. Gennem kommunalpolitikken fik man lagt spor, der kom til at inspirere socialdemokratisk politik, som foldedes sig ud i de følgende årtier og fik afgørende del i skabelsen af et samfund af høj grad af lighed og stabilitet.\nFra de tidligere socialdemokratiske progressive reformer trækker de to forfattere linjer op til nutiden. Her finder vi et ynkeligt, stækket kommunalt demokrati. Vi ser kommuner, der er tvunget af lovgivningen ud i markedsstyring af velfærden. En markedsstyringen der er blevet et mål i sig selv. Borgeren reduceres til forbruger af velfærdsydelser New Public Manegement sætter sig igennem på alle niveauer af offentlig forvaltning med afpolitisering og voldsomme velfærdsforringelser tilfølge. Den udvikling sporer de to forvaltere tilbage til 1980'erne, den blev styrket under VK-regeringen og den fortsætter under den nuværende regering. Vi er havnet i en situation, hvor offentlige ”professionelle forvaltere (….) ved hjælp af et hav af skemaer og statistikker forsøger at bilde danskerne ind, at de kan få mere af det hele til den halve pris”. ”På Hjallerup Marked ville typer af den slags hurtigt blive gennemskuet”. Men det sker åbenbart ikke i nutidig dansk politik.\nOverfor det taler de to om i alt ti pejlemærker for kommuner og regioner til at løse de problemer med sociale forringelser.. Det handler om at inddrage borgerne i højere grad, før kommunale beslutninger blev taget. Det handler også om at kommunerne skal have større muligheder for at give deres borgere flere velfærds og andre goder. Kommunerene skal ikke være underlagt skattestop. Magtdelinger gennem Kommunernes Landsforening og staten skal under demokratisk lovgivning og garanteres åbenhed. Regionerne skal demokratiseres og have udvidede beføjelser -ikke mindst ret til at sætte egen skatteprocent. Ledelsen af kommunerne skal underkastes kvalitetskodeks. Kommunerne skal kunne stille miljøkrav til trafikselskaber. Der skal indføres noget der hedder ”social værnepligt”, og der skal sigtes på, at private boliger skal kunne gøres til almene boliger.\nNår vi undtager forslaget om social værnepligt som jeg ikke tror har nogen fremtid, er det meget ønskeligt om disse pejlemærker kunne virekliggøres. Men det ville forudsætte at regeringens politik skulle køre i stik modsat retning.Bjarne Corydon ikke skulle være Bjarne Corydon. Det er jo netop regeringens halsstarrige politik, at den slags ikke skal ske.\nInden for genren debatbog rager ”Frihed i Fællesskab” op som en velargumenteret og veldokumenteret bog. Her kan man på ét sted finde meget store dele af kritikken af moderniseringen af den offentlige sektor udfoldet. De to forfattere har gjort et flot arbejde og giver i meget høj grad belæg for deres udsagn.\nMen jeg savner i meget høj grad bud på, hvordan deres ellers i det store hele interessante pejlemærker skal kunne virkeliggøres. Mange har kun lidt tillid til at den offentlige sektor kan blive tilstrækkeligt effektiv uden brug af New public Manegement-fif. De må også overbevises, før der vil være tilstrækkeligt mange personer til slagkraftig modstand og udvikling af alternativer.\nHvordan pejlemærkerne skal kunne blive retningsgivende må bliver næste skridt. De vil kunne bruges i en eller anden form til at skabe udgangspunkt for alliancer på tværs af de eksisterede venstrefløjpartier i modstand mod regeringens konkurrencestats-doktrin.


Sådan diagnosticere Mæslinger\nSådan fjernes tape fra et sår\nOplysninger om benproblemer Med Kørestole\nSådan ældrepleje : Skin Tear Dressing\nMæslinger skal diagnosticeres af en læge , og sager skal indberettes til den lokale Sundhedsstyrelsen. Denne sygdom har meget forskellige symptomer, som normalt vises i to etaper, så en foreløbig diagnose kan gøres derhjemme . Ting du skal\nKontroller temperaturen . Dage en gennem tre vil vise en mild til høj feber .\nUndersøg for respiratoriske symptomer såsom en barsk hoste , løbende næse og nysen . Disse er almindeligt forekommende i den første fase.\nCheck for rødlige øjne, som kan være følsomme over for lys .\nKig ind i munden . Små hvide pletter på tandkød og indvendige kinder er også almindelige.\nOvervåg feber omhyggeligt efter dag fire. Karakteristisk for denne fase af mæslinger er en meget høj feber , op til 105 grader F.\nHold øje med en udslæt . Det er rød og plettet og begynder på ansigtet.\nVurdere hudlidelse. Huden begynder normalt at skrælle i to til tre dage . Det udslæt vil også sprede sig fra ansigtet til kroppen, og så arme og ben . Ved den tid, det når dine ekstremiteter , bør det er begyndt at falme fra dit ansigt .\nBestem eksponeringen. Hvis du aldrig har haft mæslinger eller aldrig er blevet vaccineret , og du har været i kontakt med en person, der har mæslinger , chancerne er du har fået det . Mæslinger er meget smitsom og let spredes gennem luften.\nPiller til at øge stofskiftet\nUdviklingsmæssige problemer for tidligt fødte børn\nSådan behandler overdreven tørst\nHvordan fjerner jeg en Loose Bracket fra tandregulering seler\nWall Padding Regulations\nReducere kolesterol med rødvin


Havenyt.dk - Havenyt uge 1, 2008\nHavenyt uge 1, 2008\nVi står ved indgangen til et helt nyt haveår, og snart er vi i gang med at drømme om alt det, vi skal dyrke og lave derude i den kommende havesæson. Vejret i denne uge er mest til at læse en god havebog og måske begynde at planlægge indkøb af frø til den kommende sæson. Man kan dog også liste ud og klippe lidt grene til drivning, hente lidt grønkål, efterse æblekasserne eller forsøge at dæmme op for skader i haven fra besøg af rådyr, mus og harer.\nMen lad os starte det nye år med at se tilbage på vejret i 2007, og se om de faktiske klimatiske forhold også passer med det, vi husker.\n2007 blev det varmeste år siden 1874\nVi husker nok 2007 først og fremmest for en våd og blæsende sommer, men faktisk havde vi et meget mildt første halvår, og som helhed var 2007 det varmeste år siden 1874 med en gennemsnitlig temperatur på 9,5° C mod normalt 7,7° C. Der blev også sat adskillige andre rekorder – bla. den 3. vådeste sommer med 868 mm, så minderne om regn dag ud og dag ind, mens ukrudtet voksede vildt, er ikke helt ved siden af. Efteråret husker vi nok for mange timers solskin, og det har da også været det 5. solrigeste efterår siden 1920, og æblerne fik jo også flotte røde kinder. Antallet af solskinstimer har i det hele taget været markant stigende siden 1980, og det er vi jo glade for som haveejere, og håber på at et gentager sig i 2008 – og gerne med lidt mindre regn.\nDu kan se mere på DMI’s hjemmeside i artiklen Sådan var vejret i 2007.\nTil gengæld er vinteren startet mere normalt end sidste år, hvor vi havde virkelig mildt vejr ved starten på 2007. I år er det med temperaturer omkring frysepunktet og lidt slud og sne. Så indtil videre er der ikke ret mange forårstegn derude, bortset fra tidlige juleroser, som står med store knopper, og de vinterblomstrende buske og træer, som nogle steder er sprunget ud og eller står på spring til det, og derfor let kan drives nu.\nDet tager ikke mange dage at drive forsythiagrene indenfor – faktisk modtog redaktionen allerede i december et par mail om, at der var enkelte blomster på forsythiagrene i et par haver. Men der er også andre tidligt blomstrende buske: Vinterjasminen har hele december blomstret overdådigt op af lune husmure, og kejserbusken lyser op i vintermørket med de sart lyserøde blomster, som dog hurtigt bliver kedelige i regn, rusk og frost. Andre tidlige blomstrende buske og træer er troldhassel og Prunus subhirtella autumnalis. Hvis disse tidlige arter ikke allerede er sprunget ud i haven, så kan de drives frem i blomst på få dage.\nBegynd med at sætte dem et lidt køligt sted, til knopperne får farvet spids. Det er godt at overbruse grene til drivning med mellemrum, så knopperne ikke tørrer for meget ud. Specielt når det drejer sig om forsythia, så er der ingen grund til ikke at klippe et par grene til vasen, da de blomstrende grene alligevel skal klippes tilbage efter blomstring, så der kan dannes nye kraftige skud med masser af blomster til det følgende forår.\nHvis man ikke har disse tidligt blomstrende buske i haven til at plukke ind af, så må man trøste sig med, at der lige nu er masser af hyacinter billigt til salg, og de giver en fin duft i stuen. Så snart vi igen får mildt vejr døgnet rundt, kan man også plante nogle stykker ude i en krukke. Plant dem med potten, så de hurtigt kan flyttes indendøre, hvis det igen bliver frost.\nHvis man har grønkål og rosenkål i køkkenhaven, så er det næsten det flotteste syn her midt på vinteren, når solen skinner og får planterne til at se grønne og indbydende ud. Og de er også utroligt flotte pudret med et et lag sne.\nMen det bedste er, at man lige kan liste ud i skumringen og hente en favnfuld sunde grønne blade eller en skålfuld friske rosenkål. Det tager ikke så lang tid at skylle og koge grønkålsbladene, og den lille ekstra indsats belønnes med en helt anden oplevelse af at spise friskkogt grønkål, som man med en kniv kan vælge at hakke så groft eller fint, som man synes. Den købte frosne er altid meget finthakket.\nEfteråret har ikke været så mildt som sidste år, men alligevel er der i nogle haver hvidløg med grøn top, også selv om de blev sat sent i efteråret. Hvis hvidløgene først er sat omkring 1. november vil de næppe komme op førend til forår, men det varierer, antagelig er der forskel på hvilken slags hvidløg, man dyrker. Erfaringerne viser, at selv om de har grøn top allerede i efteråret, så klarer de sig normalt godt gennem vinteren.\nHvis man ikke har fået sat hvidløg, så kan man gøre det sent på vinteren eller tidligt i foråret på et tidspunkt, hvor jorden er til at bearbejde. Jo tidligere, man sætter i foråret, jo større bliver hvidløgene. Normalt er det sidst i februar, at man sætter hvidløg, hvis man ikke har fået det gjort i efteråret.\nDu kan i denne uge deltage i afstemningen: Er dine hvidløg kommet op?\nHvis man følger den gamle tradition med, at juletræet skal stå til efter Hellig Tre kongers aften den 6. januar, så er juletræet endnu ikke klar til at vinterdække med.\nSom regel er det også først i det tidlige forår, hvor frost veksler med klart solskin, at grangrene yder deres største beskyttelse og gør mest gavn. Derfor er det under alle omstændigheder en god ide at lægge grenene hen over de mere sarte af havens planter. Eller i hvert fald at beholde grangrenene i haven til evt. senere dækning.\nHvis der pludselig bliver udsigt til frost og hård vind, er det en god ide at have en stak ret lange grangrene liggende til at bruge til at beskytte sarte buske med i haven. De lange grangrene stikkes ned i sneen eller jorden, hvis den ikke er frossen, de arrangeres eller bindes rundt om busken.\nHvis man ikke har nok fra juletræet, kan man måske få lov til at hente nogle af de grene, som ligger i områderne i skovene, hvor der er klippet pyntegrønt inden jul. Måske ligger der stadig en stak usolgte juletræer nogle steder – og de må være billige her efter nytår.\nHvis man har et birketræ eller en ahorn, som man har planer om at beskære, så er det ved at være allersidste chance, da de har tidlig saftstigning og vil bløde ved såring (miste masser af saft og dermed energi). Valnød har saftstigning allerede fra december. Selve blødningen er dog ikke så alvorlig for træet, det er det derimod, at træer i vinterperioden i dvale ikke har mulighed for at »reparere« på den skade, vi påfører dem ved at beskære. Det har de derimod i vækstsæsonen, så det er bedst at vente med med beskæringen til juli–august. Om sommeren er der desuden bedre mulighed for at vurdere virkningen, når man kan se træet med løv på.\nI alle havebøger står der, at vin skal beskæres inden starten af det ny år. Men det kan ifølge vores vinekspert Michael Gundersen gøres helt hen i starten af marts, når vinterens frost er ovre. Det skulle være af mindre betydning, at vinplanten kommer til at bløde lidt. Til gengæld kan man bedre vurdere evt. skader fra vinteren, inden man beskærer. Michael Brat, Landbohøjskolen, er enig heri, og har i artikel i tidsskiftet Praktisk Økologi 6/2005 skrevet, at man kan vente helt frem til 1. maj med at beskære vinplanter på friland.\nFrugttræer kan beskæres her i vintermånederne, men den bedste sårheling får man også her ved sommerbeskæring.\nMan kan godt beskære i frostvejr, men ikke når det fryser meget. Kraftig frost kan betyde, at grene på flere træer bliver som glas og springer, det gælder f.eks. ask. Kraftig frost kan også betyde, at der kan komme efterfølgende frostsprængninger ved de friske beskæringssår.\nDe fleste af de små nytte-og skadedyr i haverne ser man ikke så meget til på den her årstid. De har puttet sig på lune overvintringssteder i jorden eller under organiske planteaffald.\nDerimod lægger vi lige nu mærke til sporene efter de sultne harer, mus og rådyr i haverne. Det kan være gnav i frugttræernes bark, grene som spises på træer og buske eller grønne planter, som afgræsses. Det er flot at se rådyrene ude på marken, men ikke så sjovt, når det går ud over historiske roser, når spinat og bladbeder ædes ned til jordoverfladen, og grønkålsbladene forsvinder. Rådyrene finder selvfølgelig alle de bedste fødeemner i området og her er haver gode steder. Hvis man ikke kan leve med det, så må man opsætte et 2 m højt hegn hele vejen rundt, så der er lukket effektivt af. De professionelle bruger et 1,65 m højt dyrehegn, som er haresikkert forneden, og supplerer med 3 rækker pigtråd foroven. Man kan også forsøge at dyrke planter, som de godt kan lide og gerne må æde, og så håbe at de bliver mætte her. F.eks. græsser de gerne på sneglebælg, som man kan underså majs og kål med først i juni, og som overvintrer grøn.\nFrugttræernes bark kan man på forskellig vis forsøge at beskytte mod gnaverne, hvis de er et problem. Desværre er der ingen sikre metoder. Nogle steder virker det at ophænge friske uldtotter fra får, andre steder er det mindre virkningsfuldt, og man må i stedet for etablere en fysisk beskyttelse. Smøring med hjortetaksolie afskrækker med lugten, men regner efterhånden af. Ifølge den ny bog Frugt og bær for økologiske avlere kan man lægge en skovlfuld muslingeskaller rundt om frugttræets stamme som værn mod musegnav.\nHvis man stadig er selvforsynede med æbler, så er det en god ide ikke kun at holde øje med, at de ikke fryser, men også at fjerne eventuelt rådne æbler, da de smitte dem, de rører ved. Desuden udskiller de rådne æbler ethylen i en sådan mængde, at andre frugter og grønsager får kortere holdbarhed. Og så er der musene, som også er et problem i æblekasserne.\nFrøkataloger på nettet og i papirudgaver\nFrøkataloger bliver der færre af i disse år. Men har man sidste år bestilt frø fra et firma med frøkatalog, så dumper der nok et ind derfra igen i år. De første frøkataloger er ved at dumpe ned i postkassen, og man kan så småt begynde at planlægge, hvad man skal have i haven i år. Har du ikke modtaget nogle frøkataloger, kan du på de fleste frøfirmaernes hjemmesider se frøkataloget online, og nogle steder bestille et papirfrøkatalog – se Forhandlerguiden.\nRedaktionen modtog allerede før nytår det ny frøkatalog fra Solsikken, som udelukkende handler med økologiske frø og løg til haven, både krydderurter, grønsager og blomster, og desuden gødninger, jord, potter osv. Man kan desuden bestille økologiske udplantningsplanter til senere levering.\nSelv om det spændende ved frøkataloger er de nye arter og sorter, så er det ofte næsten nervepirrende at se efter om de gode gamle sorter stadig er der. Hvis man har gode erfaringer gennem flere år med en sort, er det næsten ikke til at bære, hvis man pludselig ikke længere kan købe den. Derfor er det mindst lige så stor en kvalitet, at et frøfirma har et stabilt udvalg af de samme gode sorter år efter år, som at de kommer med nye mange spændende sorter.\nHostafrøene er drysset ned på jorden, men de visne stande er stadig smukke med sne på. Foto: Karna Maj\nVinterjasmin kan drives frem, men står allerede med gule blomster i nogle haver. Foto: Karna Maj\nRosenkål af vintersorter vil normalt kunne høstes helt frem til april. Her sorten Igor F1, som giver et godt udbytte og er vinterhårdfør. Foto: Karna Maj\nKlippede bøgehække luner i haven og er smukke, når sneen lægger sig. Foto: Karna Maj\nGrønkålen vokser ikke kun med nye blade i toppen. På stokken skyder der nye små blade frem, hvor de store er plukket af. Foto: Karna Maj\nSelv om porrerne ser lidt kedelige ud efter angreb af porrerust, så fejler porrerne ikke noget, når de yderste lag af blade fjernes. Foto: Karna Maj\nRosenkål findes også i en smuk rød farve. Foto: Karna Maj\nBladbedernes blade er eftertragtede af rådyr, men de synes åbenbart ikke om de hvide bladstilke. Foto: Karna Maj\nKigger man ind under de vintergrønne blade på Helleborus orientalis, finder man store knopper, som springer ud, så snart vejret bliver mildt nok i januar eller februar. Foto: Karna Maj\nHer er du: Forsiden > 2008 > Havenyt uge 1, 2008


Massage | De 7 tegn! | BRIKzen\nStorgade 30 D, 4180 Sorø\nTLF: 30 62 48 46\ndel og like BRIKzen.dk på\nDe 7 tegn!\nDe 7 tegn på at alle kan trænge\ntil at ligge på BRIKzen.\n1. Du kan ikke huske, hvornår du sidst fik massage, - du har måske endda aldrig fået det.\nMassage fungerer bedst, hvis det foregår regelmæssigt.\nJeg anbefaler altid, at man starter op med at få arbejdet kroppen i bund over ca 5 gange, fordelt således:\nEfter første behandling går der 1 uge før næste behandling. Derefter 2 uger til den tredje, 3 uger til den fjerde, 4 uger til den femte. Derefter anbefaler jeg massage 1 gang om måneden, men det kan både være oftere eller sjældnere.\n2. Du er meget aktiv / hårdt fysisk arbejde eller træning.\nNår du bruger/udfordrer din krop fysisk, bør du behandle dine muskler med respekt. Det kan en omgang massage hjælpe med til. Det lindrer muskelspændinger, hjælper med at fjerne affaldsstoffer fra musklerne (især mælkesyre), og forbedrer blodcirkulationen samt en masse andre gode ting for din krop.\n3. Du har ondt i ryggen, nakken, hoften eller skulderen\nSmerte er kroppens måde at fortælle, at noget er galt. Jo mere travlt vi får, jo mere er vi tilbøjelige til at ignorere vores krops signaler, og jo længere vi overhører smerten og prøver at arbejde den væk, jo større er risikoen for en stor skade.\n4. Du har ofte hovedpine\nNår musklerne omkring dine skuldre, ryg og nakke begynder at stramme op, vil du begynde at få spændingshovedpine. Regelmæssig massage kan lindre disse spændinger og fremme en god kropsholdning.\n5. Du føler dig hæmmet i dine bevægelser\nMåske kan du ikke dreje hovedet/halsen så meget, som du engang kunne. Måske kan du ikke løfte armen hele vejen op over hovedet, eller du kan ikke nå dine tæer. Uanset din muskuløse restriktion kan massage hjælpe på dette. P.S. du bliver ikke 18 år igen men...\n6. Du kan ikke få en ordentlig nattesøvn.\nDet er vigtigt for kroppen og helbredet med en god søvn. Det er under vores søvn, at vores krop samler kræfter til en ny dag. En afspændt krop falder lettere til ro og sover bedre igennem.\n7. Du føler dig stresset.\nArbejde, børn, bolig og økonomi, - der er nok at se til, og der bliver ikke mindre.\nMassage øger niveauet af endorfiner og hjælper til med at falde til ro.\nKan du genkende ét af disse 7 tegn?\nSå book en tid med det samme eller kontakt mig allerede nu!\nKontakt, udfyld felterne så ringer jeg dig op, når mine hænder er ledige.\nHvor fandt du BRIKzen.dk\nGadskilt på Storgade\nSiden er sidst opdateret d. 2 februar 2022


Månedens kogebog - JUICE & CO. | IN\nQ&A med Louisa Lorang\nI juli-nummeret af IN viser vi en række opskrifter fra Louisa Lorangs bog JUICE & CO. Vi har snakket med Louisa og stillet hende en række spørgsmål om sit forhold til mad. Læs hendes svar og bliv lidt klogere på den charmerende og madglade forfatter\nTirsdag d. 1. juli 2014 - af Cecilie Rubini\nLouisa Lorang er kok og madskribent. Du kender hende måske fra tv, eller som opskriftudvikler for Aarstiderne. Louisa har udgivet intet mindre end otte kogebøger. Seneste skud på stammen er bogen JUICE & CO, der indeholder et hav af opskrifter på juicer og smoothies. I juli 2014 udgaven af IN finder du en håndfuld opskrifter fra bogen, og vi vil i hele juli måned dele endnu flere opskrifter her på siden.\nSe også: 7 ingredienser din hud vil elske\nVi har spurgt Louisa Lorang hvilken opskrift fra bogen, der er hendes personlige favorit, hvad hun foretrækker at spise på sin fødselsdag og hvorfor hun altid har champagne i sit køkken … Læs hendes svar og lær denne måneds kogebogsforfatter lidt bedre at kende.\nJeg har aldrig spist larver eller sådan noget. Men jeg spiser gerne lever, nyrer, grisehaler eller utroligt gamle oste.\nJeg er vild med underspillede madsteder med fantastisk mad. Jeg nyder at spise når stemningen er afslappet, og maden alligevel er i top.\nJeg elsker streetfood og har været lykkelig ved en foodtruck i Austin, på en plastik stol på Pok Pok i NY, med et fad fuld af parmaskinke på en bænk i Italien, med en grillet jomfruhummer på Havnen i Reykavik, eller med et nyhøstet æble i hånden fra Verners biodynamiske plantage i Nordsjælland.\nHvad er det mest uundværlige i dit køkken? Og hvorfor?\nChampagne! Elsker champagne…men har også ALTID ost og kraut i køleskabet. Og så citron eller lime. Ikke til at leve uden noget af det.\nLav simpel mad med dejlige ingredienser. Prøv ofte noget du ikke kender, men altid: Keep it simple!\nSkaldyr eller ost.\nVi kom til at spise vores fiskefrikadeller fra Aarstidernes Kvikkasse til frokost, så i aften skal jeg spise på Papirøen. (Copenhagen Streetfood). Vi har en aftale med nogle venner og deres unger, så ungerne kan lege og vi kan nappe et lille glas og en hotdog i solen.\nDa jeg var barn lavede min mor altid super sund hippie mad. Masser af linser og bønner og fuldkorn. Jeg ønskede mig altid hakkebøffer med brun sovs hos min mormor. Hun lavede spandevis af sovs, bløde løg og agurkesalat og jeg var lykkelig. Hun laver stadig de bedste hakkebøffer i byen.\nNu vælger jeg oftest at spise ude om aftenen. Jeg elsker at blive forkælet og om morgenen laver min familie altid masser af frugt, gode croissanter og frisk juice til mit morgenbord.\nJeg arbejder aldrig når jeg har fødselsdag og går også helt vildt op i mine ungers fødselsdage.\nDin yndlingsopskrift fra bogen Juice & CO. ?\nLorangutang! Den er så parfumeret og fin fra gurkemejen.\nAnanas og mynte hvis jeg skal lave juicen til en sjus.\nOg så er jeg fuldstændig vild med hjemmelavet mandelmælk og hampemælk, som der også er opskrifter på i bogen.\nFølg med på IN.dk i juli måned, hvor vi løbende vil dele opskrifter fra bogen.\nAlle Opskrifter sundhed kogebøger smoothies louisa lorang juice opskrifter