Fra amt til hjemmestyre | Gyldendal - Den Store Danske\nLink til "Fra amt til hjemmestyre"\nFra amt til hjemmestyre\n„Et grønlandsk Grø... Landbrug og fisker... „Et grønlan... Landbrug og... Danmarkshistorien\nDe færreste unge grønlændere nærede illusioner om, at Grønland uden videre kunne klare sig på egne ben, det være sig økonomisk eller politisk. En fuldstændig løsrivelse fra Danmark blev udtrykkelig afvist af Moses Olsen få dage efter EF-afstemningen som en ren ønskedrøm i mange år fremover. Hvad der derimod tiltrak, var en løsnelse af båndene til Danmark i form af en ordning, som lignede den færøske hjemmestyreordning fra 1948. Mod Landsrådets forventning accepterede Anker Jørgensen-regeringen i januar 1973, at det nedsatte udvalg til behandling af hjemmestyrespørgsmålet fik ren grønlandsk sammensætning, nemlig fem landsrådsmedlemmer og de to grønlandske folketingsmedlemmer. For første gang kunne grønlænderne dermed formulere deres grundlæggende ønsker til landsdelens fremtidige udvikling uafhængigt af danskerne. Udvalgets kommissorium var også ganske bredt formuleret som opstilling af forslag til, hvordan Landsrådet i højere grad kunne få direkte indflydelse på og ansvar – også økonomisk – for landsdelens fremtidige udvikling og forvaltning, dog vel at mærke under respekt for rigsfællesskabet og rigsenheden.\n© Claus Bruun/Polfoto\nDronning Margrethe og Prins Henrik fejrer sammen med medlemmer af det nye grønlandske landsstyre i Nuuk Hjemmestyrets ikrafttræden den 1.maj 1979. I Hjemmestyrelovens paragraf 9 hed det: „Det grønlandske sprog er hovedsproget. Der skal undervises grundigt i dansk. Begge sprog kan anvendes i offentlige forhold”. På grønlandsk kom Hjemmestyret til at hedde Namminersornerul-lutik Oqartussat, dvs. „de, der har noget at sige med udvidet selvstændighed/beføjelser (i forhold til tidligere)”.\nUdvalgets forhandlingsoplæg og delbetænkning forelå i begyndelsen af 1975. Man lagde sig ikke fast på nogen bestemt model for hjemmestyre, men pegede dog på Færøerne som muligt forbillede. Den nye grønlandske selvbevidsthed afspejledes især i udvalgets understregning af de etniske forskelle mellem danskere og grønlændere og af de senere års arbejde for at styrke det grønlandske sprog som led i den generelle bestræbelse på at komme bort fra, at grønlænderne indtog en tilskuerrolle til udviklingen i deres eget land. Med hensyn til fordelingen på sær- og fællesanliggender mellem Grønland og Danmark under et kommende hjemmestyre placerede udvalget udenrigspolitikken, herunder fiskerigrænser og fiskeriaftaler, som fællesområde, mens bl.a. rådigheden over råstofferne ønskedes som et grønlandsk særområde.\nPå denne baggrund nedsatte den nye socialdemokratiske regerings grønlandsminister Jørgen Peder Hansen med Landsrådets tilslutning i oktober 1975 en egentlig Hjemmestyrekommission, som i modsætning til udvalget var ligeligt sammensat af syv grønlandske og syv danske politikere og med en neutral – dansk – formand, nemlig juraprofessoren Isi Foighel. Kommissoriet var derimod stort set det samme som udvalgets.\nI den endelige kommissionsbetænkning, som forelå i forsommeren 1978, var den afgørende oversigt over opgavefordelingen tredelt: for det første de fælles rigsanliggender, som skulle omfatte statsforfatning, udenrigs- og forsvarspolitik, rigets finanser, strafferetspleje, familie- og formueret m.m. For det andet de selvfinansierede særanliggender uden noget dansk ministeransvar, herunder bl.a. kommunestyre, skatter og afgifter, landsplanlægning, fiskeri, jagt og konkurrencelovgivning. For det tredje de tilskudsfinansierede særanliggender, som inden 1984 gradvis skulle overføres til grønlandsk styre efter særlige af Folketinget vedtagne bemyndigelseslove, der fastlagde hovedprincipper og tilskuddenes størrelse; sådanne områder var folkekirken og andre trossamfund, sociale anliggender og arbejdsmarkedsforhold, undervisning og kultur samt erhvervsforhold. Senere kunne andre områder følge efter, bl.a. sundhedsvæsen, boliglovgivning, intern transport og miljøbeskyttelse.\nFiskefabrikken Bacalao i Torshavn, Færøerne, 1974, hvor der blev tilberedt tørfisk. Den færøske økonomi fik fremdrift i 1970'erne og 1980'erne takket være både righoldige fiskeforekomster og opbygningen af en betydelig forarbejdende fiskeindustri. I 1984 stod fiskeriet og fiskeindustrien tilsammen for mere end 99% af Færøernes hurtigt voksende eksportindtægter.\nBetænkningen og dens opgavefordeling blev grundlaget for den endelige Lov om Grønlands Hjemmestyre, som Folketinget med bredt flertal vedtog i november 1978. Kun Fremskridtspartiet og VS stemte imod – og med modsatrettede begrundelser, idet det første parti fandt loven for vidtgående i retning af delvis løsrivelse fra moderlandet, mens det sidste ikke fandt den vidtgående nok, fordi den ikke gav det grønlandske folk fuld selvstændighed. Tilsvarende argumenter fremførtes imod loven fra højre- og venstrefløj forud for den vejledende folkeafstemning om den i Grønland i januar 1979. Her blev loven dog vedtaget med et stort flertal på 70 procent, mens 26 procent stemte imod. Stemmedeltagelsen var imidlertid kun 63 procent, til dels på grund af dårlige vejrforhold, men også fordi mange fastboende danskere undlod at stemme. Resultatet afspejlede under alle omstændigheder, at begge de to store politiske partier i Grønland, det borgerligt orienterede Atássut og det socialdemokratisk orienterede Siumut, som begge var blevet dannet som egentlige politiske partier i 1977, gik ind for hjemmestyreloven. Det mindre venstrefløjsparti Inuit Ataqatigît, stiftet som landsforbund i 1978, var imod.\nVed valget i april 1979 til den nye repræsentative forsamling med betegnelsen Landstinget (Grønlands 'Folketing'), som sammen med forvaltningen under ledelse af Landsstyret (Grønlands 'regering') kom til at udgøre Grønlands Hjemmestyre, blev Jonathan Motzfeldt fra Siumut-partiet formand for Landstinget og Landsstyret og dermed den første leder af hjemmestyret, som officielt trådte i kraft den 1. maj 1979. Grønland var ikke længere et dansk amt, men ifølge Hjemmestyreloven „et særligt folkesamfund inden for det danske rige”. Titlen på den danske stats øverste repræsentant i landsdelen blev samtidig ændret fra landshøvding til rigsombudsmand, samme betegnelse som brugtes på Færøerne. Rigsombudsmandens beføjelser skulle gradvis reduceres i takt med, at hjemmestyret overtog flere opgaver i medfør af loven.\nTo væsentlige og kontroversielle spørgsmål endte helt uden for Hjemmestyreloven: råstofproblemet og EF-medlemskabet. Hvad angår de mineralske råstoffer i Grønlands undergrund – ud over den næsten opbrugte kryolit var der især tale om muligvis betydelige forekomster af bly, zink, olie og uran – havde delbetænkningen fra det grønlandske udvalg som nævnt udtrykkeligt ønsket dette som et særområde for det kommende hjemmestyre. Ikke mindst bladet Siumut, som var talerør for den bevægelse, der i 1977 blev til Siumut-partiet, krævede allerede i begyndelsen af 1975, at grønlændernes ret til råstofferne blev kædet sammen med opfattelsen af den oprindelige befolkning i Grønland som et særskilt folk med egne rettigheder, herunder retten til at eje Grønlands naturgivne rigdomme og ressourcer. Kravet om, at Grønlands rigdomme burde tilhøre den fastboende grønlandske befolkning var populært, og inden Hjemmestyrekommissionens forhandlinger startede i efteråret 1975, fandt Grønlands Landsråd det nødvendigt at udtale sig i samme retning.\nFra dansk side var der imidlertid en klar politisk og økonomisk interesse i at fastholde kontrollen med udviklingen på dette område. Såfremt mineraludvindingen i Grønland for alvor skulle vise sig økonomisk indbringende, burde udbyttet ikke udelukkende tilfalde grønlænderne. Der øjnedes i så fald en mulighed for, at den danske statskasse ikke alene kunne hente nogen af de tidligere store statstilskud til Grønland ind igen, men at man også i fremtiden kunne slippe for yderligere tilskud. Hertil kom, at specielt den mulige olie- og uranudvinding i Grønland måtte virke lovende i en situation, hvor Danmark i energikrisens og de kroniske betalingsbalanceproblemers skygge søgte øget energiforsyningssikkerhed, eventuelt også i form af atomkraft.\nI løbet af 1976 blev fronterne trukket skarpt op. Grønlandske ungdomsforeninger og politiske bevægelser, som stærkt støttede grønlandsk kontrol med råstofferne, brugte i stigende grad kravet som en løftestang for at forlange „et frit og selvstændigt Grønland”. I november 1976 fandt statsminister Anker Jørgensen det påkrævet at stille tingene umisforståeligt op i et interview med Grønlands Radio: „Der er ikke noget at rafle om. Hvis man vil have ejendomsretten til undergrunden på Grønland, så må man sige, at man ønsker at kappe båndene over til Danmark.” De danske medlemmer af Hjemmestyrekommissionen udtalte sig samtidig med et tilsvarende ordvalg.\nSiumut havde i høj grad været med til at rejse og fastholde råstofspørgsmålet, bl.a. med henvisning til FN-konventionen af 1966 om alle folks ret til frit at disponere over deres naturgivne ressourcer, men partiet blev også den aktør, der løste op for den fastlåste konfrontation. I maj 1977 foreslog Siumut kommissionen, for at sikre „det grønlandske folks grundlæggende rettigheder til Grønlands ikke-levende ressourcer”, at efterforskning og udnyttelse af disse skulle ske efter aftale mellem det grønlandske landsstyre og den danske regering under hensyn til det eksisterende rigsfællesskab. Fra dansk side kunne udtrykket „det grønlandske folk” dog ikke accepteres, og den endelige formulering i Hjemmestyreloven blev, at den „fastboende befolkning i Grønland” – underforstået: herunder også danskere – havde „grundlæggende rettigheder til Grønlands naturgivne ressourcer”. Folketinget vedtog herefter en særlig lov om mineralske råstoffer i Grønland, hvori der blev fastsat gensidig vetoret vedrørende efterforskning og udvinding, samt oprettet dels et ligeligt sammensat råstof-fællesråd med oplysnings- og rådgivningsopgaver, dels en særlig råstofforvaltning under ministeren for Grønland. Indtægter fra råstofudvinding skulle ifølge loven anvendes til udligning af statstilskuddene til Grønland, mens anvendelsen af eventuelt udbytte herudover skulle aftales nærmere.\nLøsningen på råstofproblemet tilfredsstillede langtfra alle grønlændere og var formentlig et væsentligt argument for den fjerdedel, der stemte imod hjemmestyreloven ved folkeafstemningen i 1979. Også EF-spørgsmålets behandling i loven bidrog givetvis hertil. Den folkelige opbakning til EF-medlemskabet i Danmark i disse år var noget usikker, og EF-modstanden i Grønland var formentlig fortsat stor – dette uanset trecifrede milliontilskud til landsdelen fra EF's regional- og socialfonde. Der var derfor intet dansk regeringsønske om at puste vind i EF-modstandernes sejl ved at skrive en formel udmeldelsesprocedure ind i loven. Denne fastsatte således alene, at regeringen efter samråd med Landsstyret skulle fastlægge retningslinierne for varetagelsen af de særlige grønlandske interesser i EF. I kommissionens betænkning hed det mere udtrykkeligt, at en eventuel ændring af Grønlands status i forhold til EF ville kræve „medvirken af rigsmyndighederne”. Det var altså ikke et spørgsmål, det kommende hjemmestyre selv kunne afgøre. På den anden side lovede den danske regering, at den ville respektere udfaldet af en senere grønlandsk folkeafstemning om EF-medlemskabet, hvilket i hvert fald Siumut anså for en tilstrækkelig garanti.\nVed det første direkte valg til Europa-Parlamentet i juni 1979, måneden efter hjemmestyrets ikrafttræden, fik Grønland indvalgt Siumut-repræsentanten Finn Lynge. Grønlændernes interesse for valget var dog meget behersket: Kun en tredjedel af samtlige grønlandske vælgere afgav deres stemme. Lynges umiddelbare hovedopgave blev at forberede en kommende folkeafstemning i Grønland om fortsat EF-medlemskab samt at skabe forståelse i Bruxelles for, at fiskeriet ved Grønland hovedsagelig blev forbeholdt grønlandske fiskere.\nI modsætning til Grønland blev Færøerne i kraft af sin hjemmestyreordning (fra 1948) ikke automatisk medlem af EF samtidig med Danmark i 1973. Gennem 1960'erne var der sket en kraftig udbygning af den færøske fiskeriflåde, og industrier til tilvirkning af fangsterne var skudt op overalt på øerne. I 1970 androg den samlede færøske fiskefangst, med sild som en stærkt stigende andel, gennemsnitligt seks tons pr. indbygger. Øernes eksport på 250 mio. kr. årligt var for over 98 procents vedkommende fisk og fiskeprodukter – en andel, som holdt sig næsten uforandret gennem 1970'erne. Med de stabile priser på fisk fandt de knap 39.000 færinger ved indgangen til 1970'erne således sig selv midt i en lang økonomisk højkonjunktur. EF-medlemskab med heraf følgende udsigt til at skulle følge reglerne om et fælles EF-hav med konkurrence fra andre EF-landes fiskere på havet nær Færøerne var i denne situation ikke nogen tiltrækkende mulighed. Ved en enstemmig beslutning i Lagtinget i 1974 valgte Færøerne at forblive uden for EF og indgik i stedet både en frihandelsaftale med EF og en 10-årig rammeaftale med EF om fiskerisamarbejde mellem parterne. Aftalerne indebar, at Færøerne fik ret til at fiske i Nordsøen, i farvandet ved Grønland og vest for Storbritannien, mens skibe fra EF-landene kunne drive et vist fiskeri ved Færøerne.\nPr. 1. januar 1977 fulgte Færøerne efter andre kyststater ved det nordlige Atlanterhav og udvidede sin fiskerigrænse fra 12 til 200 sømil. Herefter indgik Færøerne aftaler om gensidigt kystfiskeri i nærmere bestemt omfang med Norge, Island, Canada og Sovjetunionen. Trods det intensiverede fiskeri blev 1978 i kraft af de righoldige fiskeforekomster i de færøske farvande et hidtidigt rekordår for fiskeriet ved øerne.\nFærøernes gunstige økonomiske forhold gennem 1970'erne og den politiske ligevægt tiåret igennem mellem de partier i Lagtinget, der ønskede øget selvstyre i forhold til Danmark – især Folkeflokken og Republikanerne – og de, der ønskede de eksisterende bånd bevaret – især Socialdemokratiet og Sambandspartiet – medvirkede til, at forholdet mellem Færøerne og Danmark i denne periode forblev forholdsvis uproblematisk. Hertil kom, at det under de langstrakte EF-fiskeriforhandlinger lykkedes de danske forhandlere at tilgodese færøske interesser i et omfang, som det overvejende flertal af færinger fandt tilfredsstillende.\nPoul Villaume: Fra amt til hjemmestyre i Gyldendals og Politikens Danmarkshistorie, Olaf Olsen (red.), 2002-2005. Hentet 17. juni 2019 fra http://denstoredanske.dk/index.php?sideId=306552\nForrige afsnit„Et grønlandsk Grønl...Næste afsnitLandbrug og fiskeri ...\nNæste afsnitLandbrug og fiskeri ...\nForrige afsnit„Et grønlandsk Grønl...\nDronning Margrethe og Prins Henrik fejrer sammen med medlemmer af... © Claus Bruun/Polfoto\nFiskefabrikken Bacalao i Torshavn, Færøerne, 1974, hvor der blev ... © Scanpix


Baldakin Fremstillet Af Plast » Leverandører, Priser & Tips - 2019 | Tips guiden\nTræbeskyttelsesmiddel - lille materialevidenskab\nVigtigste Tips guidenBliv ikke i regnen med en plastikkappe\nBliv ikke i regnen med en plastikkappe\nPlast til baldakiner er\nPriserne på udbyderne er helt forskellige\nEn baldakin, især i design som et pent tag, er den ideelle beskyttelse mod regn, sne og vind. Det er kombinationen af beskyttelse og blikfanger for indgangsområdet. En stabil understøtningsstruktur og det rigtige fastgørelsesmateriale er forudsætningen for et fast greb.\nModerne baldakiner af plast er ikke kun praktiske, men sætte visuelle accenter i indgangsområdet. Højkvalitets polycarbonat i forbindelse med pulverlakeret aluminiumsstøtter er billigt. Rustfrit stålbeslag er også tilgængelige.\nPlast er rustfrit og let at rengøre, det har lang levetid. Med beslag af rustfrit stål ser det diskret og ædelt ud på samme tid. På plastområdet er alternativerne polycarbonat, akrylglas og cellulære plader.\nUd over egenskaberne af UV og vejrbestandigt polycarbonat er også flammehæmmende og ubrydeligt. Baldakens plastmateriale er normalt lavet af flervægsark og er enten tilgængelige i mælkefarve, tonede eller i farvede nuancer, der er kommercielt tilgængelige.\nmodstandsdygtige mod UV-stråler\nFor at vandet skal afløb, har nogle af beslagene en integreret rende. Dette er forsynet med en lille åbning, så vandet løber fremad.\nEt telt tag lavet af polycarbonat i størrelsen 90 x 150 cm, der allerede er tilgængelig fra 80, - Euro, højkvalitets baldakiner med rustfri stålbøjle er fra 500, - Euro, der tilbydes.\nobi.de tilbyder billige canopies.\nvorach-fabrikverkauf.de har forskellige materialer på tilbud.\nhellweg.de er en leverandør, der har materiale til selvopbygning af baldakiner i sortimentet.\nMange producenter tilbyder komplette pakker til et baldakin fremstillet af plast. Installationen er ganske enkel og kan udføres af kunden selv. Vær opmærksom på det rigtige fastgørelsesmateriale.\nVideo Board: SCORER EN PLAYER MED KID!! - Dansk Fortnite\nMineralbeton - hvilke priser betaler du?\nHvilke priser gælder for mineralbeton, hvor omkring de anbefalede priser er, og hvad der er vigtigt ved levering af mineralbeton, læs her.\nBalancerende garagegulv - de har disse muligheder\nMuligheden for at kompensere betongulve og årsagerne til støt kan findes her i detaljer.\nSmuk farverig: Hvordan kan jeg tynde min silicatmaling?\nSilikatmaling kan også være vidunderligt tonet, men du bør ikke ty til de forkerte pigmenter! Her kan du læse, hvordan du gør det rigtigt.\nMistede nøgler - dækker dette ansvarsforsikringen?\nMistede nøgler og ansvarsforsikring. Det betyder mange forskelle og forskelle. Her giver vi dig værdifulde tips og informationer.\nHvad skal jeg vide om bundpladen?\nBasepladen er en uundværlig del af det præfabrikerede hus. Lær her, hvad du skal være opmærksom på bundpladen.\nRenover kælderen - alt dette er muligt\nHvilke foranstaltninger kan der kræves i kælderrenoveringen, hvad der er vigtigt, og hvad man skal se efter, fortæller denne vejledning.\nByg dit eget infiltrationssystem - du har disse muligheder\nHvordan man laver en percolation system selv, hvilke muligheder der er, og hvad man skal kigge efter, læs vores artikel.\nFjern pletter med blegemiddel\nHvis du bruger blegemiddel forsigtigt, kan du nemt fjerne individuelle pletter fra tøj eller andre tekstiler. Vi giver dig ansøgningstips.\nHvilket peger på at sikre hoveddøren vigtig og skal overholdes, og hvordan gerningsmænd på hoveddørene normalt går videre, læses i dette indlæg.\nRengør keramik i husstanden forsigtigt\nProfessionelt renovere garage tag\nSprækkorrosion - hvad er det?\nRengør plænetæppet og hold det tørt\nHæld en beton fortov selv: er det muligt?\nBetonformationsblokke - oversigt og fordele


Michael Moore afslører hemmelig filmscene - Avisen.dk\nMichael Moore afslører hemmelig filmscene\nFilminstruktøren Michael Moore afslørede søndag aften en hidtil hemmeligholdt scene, der var klippet ud af dokumentarfilmen Sicko , fordi den ifølge Moore var for vild .\n26. august 2007 21:29\nScenen var filmet i et så fantastisk land, at ingen amerikanere ville forstå det.\nDerfor blev den klippet ud af filmen.\nSådan ræsonnerede instruktøren bag den ny omstridte dokumentarfilm Sicko , Michael Moore, da han søndag aften holdt foredrag i Sønderborg.\n- Hvis jeg tog vores scener fra det land med, ville ingen tro på filmen, sagde Moore.\nLandet var Norge.\n- Det var så vildt, at jeg ikke kunne have det med. De har et års barsel, de giver to ugers tropisk ferie til syge mennesker, de har masser af kvinder i regeringen, sagde Moore.\nI klippet, der varede cirka 10 minutter, fortalte Moore om, at det meste af Norges politi er ubevæbnet, og han glædede sig også over, at oliebranchen havde spurgt en filosof til råds om de moralske aspekter af oliepolitikken. Desuden lavede han en reportage fra en norsk fængselsø, hvor indsatte kunne gå frit omkring.\nMoore hæftede sig også ved, at Norge har verdens laveste mordrate.\nDet fik ham til at stille følgende spørgsmål til forsamlingen i Sønderborg:\n- Jeg ville ønske, at jeg kunne gå tilbage til USA og stille dette spørgsmål: Hvis jeg kunne garantere jer den laveste mordrate og komplet tryghed – ville I så tillade maksimalt 21 år i fængsel og ingen dødsstraf ligesom Norge? For i Norge har de verdens laveste mordrate, sagde Moore.\nMen klippet var altså for vildt til at have med i biografversionen af Sicko . Filmen har dansk premiere 21. september.


Fordele ved progesteron til mænd - allentownrayco.com\nFordele ved progesteron til mænd\nProgesteron er et af de vigtigste hormoner, der påvirker en kvindes menstruationscyklus. Dette hormon spiller også en mindre, men vigtig rolle i mænds sundhed, især under modningen. Selvom emnet er kontroversielt og ikke alle læger mener i hormonbehandling for mænd, andre læger Bemærk fordele lige fra regulering blodsukkeret til reduktion kræftrisiko. Vær sikker på at se en sundhedsperson, hvis du mener, at dine progesteron niveauet er lavt.\nHjælper Ease Depression\nSupplere med progesteron kan hjælpe med at lette depression hos mænd, ifølge Dr. Michael E. Platt, i sin bog, "The Miracle of Bio-identiske hormoner." Dette skyldes, progesteron virkninger neurotransmittere i hjernen, især humør-styrke dopamin. Det hjælper også med produktionen af serotonin, som hjælper med at regulere humør og lindre angst. Platt anbefaler at bruge cremen formen i stedet for oral progesteron, så det er i stand til at omgå leveren.\nReducer Symptomer på Andropause\nMænd oplever en lignende hormonelle forandringer senere i livet kaldes "andropause" mindre diskuteret end overgangsalderen. Sænket progesteron og testosteron niveauer er relateret til Barnløshed, som omfatter bivirkninger såsom irritabilitet, træthed, angst, søvnløshed og en forstørret prostata, ifølge Dr. Michelle Tonkin og ernæringsekspert Melissa Tonkin i deres bog, "Det er den nøgle: Frigørelse af døren til sundhed og frihed på alle områder af dit liv. " Øget progesteron og testosteron og reducere østrogen niveauer kan hjælpe med at lette disse symptomer.\nEn anden fordel af progesteron for mænd er, at det hjælper med at regulere blodsukker, hvilket reducerer risikoen for diabetes. Dr. Platt bemærker i sin bog, "Naturlig hormonbehandling for mænd, kvinder og børn," at lave progesteron kan bidrage til hyperinsulinæmi, et alt for højt niveau af insulin cirkulerer gennem blodbanen. Dette kan føre til fedme og fedmerelaterede komplikationer. Testosteron er ofte lav, sammen med progesteron, i denne situation; således, så sørg for din læge tester alle hormon niveauer.\nKan Forhindre prostatakræft\nDr. Platt mener, at tage progesteron efter 50 år kan hjælpe mænd forebygge prostatakræft, selvom dette er udokumenteret. Han bemærker, at som mænd bliver ældre, deres progesteron niveauet falder, mens deres østrogenniveau stige, hvilket falder sammen med den tid i livet, at prostatakræft bliver en risiko. Også, sænkes progesteron niveauer i kvinder knyttet til øget risiko for flere kræftformer, herunder brystcancer. Dette kan være den samme tilfældet for cancere specifikke for mænd.\nFordele ved Sauna til Hud\nFordele ved Watermelon til mænd\nFordele ved havregryn til at sænke kolesterol\nHvorfor Guys tabe sig hurtigere end piger?\nMandlige overgangsalder tegn og symptomer\nMåder at hjælpe mentalt udfordret\nHvordan man kan genkende symptomer på hjernebetændelse\nRelief til menstruationssmerter\nSwimmingpool Kemiske Farer\nKalorier i Brød budding\nHvordan til at lindre stress, så mit hår Won & # 039; t Fall Out\nOplysninger om hjertekateterisation\nSådan forhindrer vitamin B12-mangel


CRATA REPOA af Manley P. Hall. Crata Repoa − de egyptiske indvielser i den hemmelige orden - er et resultat af forfatterens store interesse for uddannelser og indvielser i de gamle kulturer – i dette tilfælde Egyptens mysterieskoler. (Side 5 af 13)\nCRATA REPOA (5 af 13)\nKompetence og god opførsel kvalificerede Neocoris til denne grad. Neofytten fik tidspunktet for optagelsen meddelt, og ritualet blev indledt med, at neofytten blev ført ind i en tempelsal af Thesmophores. Over indgangen til salen stod ordene "Dødens Port". Salen var fyldt med ligkister, og rundt omkring lå der desuden adskillige balsamerede lig. På væggene hang der billeder med tilsvarende temaer. I denne sal blev ligene af afdøde afleveret til balsamering, og i midten stod Osiris’ ligkiste overstænket med blod. Man ønskede nu at vide, om den nye Melanephores (mester) var medskyldig i sin herres død.\nNeofytten nægtede, og blev straks grebet af to Tapixeyten (balsameringspræster). De førte neofytten ind i en sal, hvor alle de øvrige Melanephores sad. Alle var klædt i sort. Faraoen, der altid selv var til stede ved denne handling, tiltalte neofytten meget venligt, sådan som det blev krævet i ritualet, og faraoen bad neofytten nøje overveje, om der var betænkeligheder ved at gennemgå den krævende prøve, der ventede forude. Hvis neofytten nægtede, tilbød faraoen den gyldne krone, som faraoen selv rakte til neofytten. Den nye Melanephores var i forvejen orienteret om, at kronen blot var et symbol på ydre herskerskab, og neofytten ønskede at herske over sin indre natur. Neofytten skulle derfor kaste kronen fra sig og træde på den. I samme øjeblik neofytten gjorde det, råbte faraoen: "Majestætsfornærmelse! Jeg forlanger hævn!" Faraoen greb en stor offerøkse, svingede den og slog Melanephores svagt på hovedet, hvorefter de to Tapixeyten kastede neofytten baglæns til jorden.


Køb Less Is More Lavender Smooth Balm - Matas\nForside Hår Hårpleje Leave-in Conditioner Less Is More Lavender Smooth Balm 150 ml\nDenne eksklusive og økologiske Lavender Smooth Balm er en meget nærende leave-in conditioner, som giver en vægtløs pleje til kraftigt og tørt hår og efterlader håret dejlig blødt.\nDen er ideel til krøllet hår og beskytter mod varme under styling og forebygger spaltede spidser.\nAfslappende, beroligende. Lindrer hovedbunden.\nEnhedspris: 1.333,00 kr./l\nKategori: Less Is More Leave-in Conditioner\nEr du til luksuriøs hårpleje med aromatiske effekter? Så er Lavender Smooth Balm og Rose Serum fra Less is More en drømmekombination med feminine noter af lavendel og rose. Lavender Smooth Balm leave-in produkt giver vægtløs pleje til kraftigt, tørt og krøllet hår. Blander du en smule af multi-produktet Rose Serum i din Lavender Smooth Balm får du ekstra næring og håret efterlades silkeblødt. Psst.. Manden bag de legendariske Mason Pearson børster anbefaler 100 strøg om dagen - en investering i et godt hår hele livet!\nMason Pearson BN2 er den mellemste størrelse i sortimentet og er lavet i et mix af vildsvinehår og nylon. Mason Pearson børsten i et mix af vildsvinehår og nylon anbefales fra normalt til kraftigt hår\nLavender Smooth Balm, 150 ml\nØkologiske certificeret leave-in produkt, som giver vægtløs pleje til kraftigt, tørt og krøllet hår og efterlader håret silkeblødt. Ydermere beskytter den mod varme under styling.\nRose Serum, 30 ml\nRose Serum, et luksuriøst og økologisk serum som giver intensiv pleje til både hud og hår. Et sandt multi-produkt der er uundværlig på badeværelseshylden! Rose Serum har en elegant duft af blomster.\nBN2 Sart Rosa\nPris i alt 1.669,90 kr.\nOptjen 168 point at handle for\nKøb alle 3 for 1.669,90 kr. Skjul produktinfo\nKristine 46 år , Hesselager\nJeg fik den aldrig i håret da den stank så voldsomt af lavendel.


10 overnatnings skønhedstips: hvordan bliver man smukkere om morgenen? | DK.MichaelrMccartySpalmBeach.com\nPleje til dit hår, mens du sover\nNå, der er mange skønhedsbehandlinger som du kan bruge om natten. En af mine favoritter er at gøre en natlig nærende og foryngende hår behandling: tage din favorit leave-in hårbalsam eller hår maske og anvende det på din allerede vaskede, fugtige hår (gælder kun på længden undgå de rødder) og lad det sidde natten over. Du kan ombryde dig hår i et tørklæde for at beskytte dine pudevår. Når du vågner op, skyl dit hår med vand og nyde silkeagtig, glat og næret låse!\nSådan laver dit hår bølget natten?\nDenne "old school" trick er meget let at bruge og meget effektiv: fletning fugtigt hår før de går i seng og vågne op med smukke bølger i morgen.\nSådan får bløde hænder?\nHvis dine hænder er meget tørre, dehydreret og selv, har smertefulde revner, så prøv denne skønhed teknik: anvende en tyk håndcreme (eller nærende olie) på hænderne, sætte på lette bomuldshandsker og efterlade denne behandling på natten. Når du vågner op dine hænder vil føle sig meget blød, fugtet og glat.\nDu kan gå videre og gøre lignende nærende behandling for dine fødder, så godt. Massage en tyk creme i hele dine fødder, sat på hyggelige bomuld sokker og sove. Om morgenen vil dine fødder sige "tak"!\nIkke flere bumser!\nDu kan behandle dine pletter, mens du sover: anvende en tea tree olie på toppen af din bums og se det mindske og forsvinde!\nFå dig en silke pudebetræk! Ikke alene er det en sand luksus oplevelse, men også, at sove på en silke pudebetræk kan være gavnligt for dit hår, reducerer spaltede spidser; silke kan også hjælpe med at holde dit ansigt ser frisk og krølle-fri om morgenen!\nNår du sover på din side eller på maven, du er mere tilbøjelige til at få de uønskede facial linjer, samt under øjne poser, der kan blive permanent, hvis man holder sig til den samme sovestilling hver nat! Prøv at sove på ryggen i stedet og sige farvel til ansigts linjer.\nPleje til dine læber\nExfoliate dine læber før overskriften til seng og derefter, anvende din foretrukne læbepomade eller en nærende olie (olivenolie, kokosolie eller mandelolie) på dine læber. Gør dette ofte vil hjælpe dig til at glemme alt om sprukne læber for evigt!\nOpbevar din øjencreme i dit køleskab og anvende det køle lige derfra, når du forbereder at gå på vågeblus. Ikke alene vil det hjælpe forlænge levetiden for dit produkt, men også, kølende effekt vil bidrage til at de-pust og lindre dine øjne. Du kan også anvende avocado eller sød mandelolie lige under øjnene før man skal sove. Disse olier er meget nærende og kan tage stor omhu for sarte område under øjnene, så du vil vågne op søger friske og forynget!\nHvis du bor i et tørt klima, sove med en luftfugter kører løbet af hele natten, vil det hjælpe tilføre fugt og opfriske huden, mens du sover.\nNu er fuldt bevæbnet med disse natlige skønhed tips, du vil, helt sikkert, være i stand til at vågne op ser fantastisk hver morgen! Hvad er din favorit overnight skønhed tips? Del dine tanker i kommentaren sektion nedenfor.\n10 fantastiske tips om hvordan du får dine bryster til at se vidunderlige ud\nHvordan man får silkeholdigt hår? hvordan man laver dit hår skinnende 11 tips\n5 enkle tips til at hjælpe dig med at holde dig i god form


Unboss af Lars Kolind m.fl. Priser og anmeldelser\nAndre bøger fra Jyllands-Postens Forlag\nStorm af Orla Borg\nKammerherrens nye klæder af Niels Sandøe\nOperation Mermaid af Thomas G. Svaneborg\nUnboss af Lars Kolind\nKleopatra af Stacy Schiff\nBloodlands af Timothy Snyder\nAf Lars Kolind og Jacob Bøtter (Der er 9 andre titler af samme forfattere)\n3 anmeldelser af Unboss.\nIndbundet bog udgivet af Jyllands-Postens Forlag - find de aktuelle bogpriser\nIndbundet bog, 311 sider, ISBN: 9788740005455\nUdgivet 31.05.2012 af JP/Politiken / Jyllands-Postens Forlag. Vejledende pris: kr. 300,00\nEbog (ePub), 320 sider, ISBN: 9788740007053\nUdgivet 24.05.2012 af JP/Politiken / Politikens Forlag. Vejledende pris: kr. 105,00\nForlagets beskrivelse af Unboss\nUnboss er en bog om arbejde og ledelse, du ikke har set mage til. Den sætter spørgsmålstegn ved alt det, du troede var en selvfølge: Troede du, at virksomheders formål var at tjene penge? Nej, de skal først og fremmest gøre nytte. De skal blive til bevægelser, der forandrer verden. Du er ikke mere ansat i dit job. Du er partner i et team. Din leder har ikke alle svarene, men hun kan stille de gode spørgsmål. Du arbejder ikke for at tjene penge til nogle ejere, du ikke kender. Du arbejder for en sag. Og du får selv en rimelig del af den gevinst, du skaber. Du går ikke på arbejde fra 8 til 16. Du arbejder der, hvor du er og hvornår det passer dig. Din virksomhed sælger ikke produkter til kunderne. Den skaber værdi sammen med kunderne. Og arbejder du i det offentlige, er det ikke budgettet der tæller. Det er den værdi, du skaber for borgerne. Unboss er skrevet i samarbejde med 100 visionære personligheder fra hele verden. De er kommet med nye ideer og konkrete eksempler. Det hele er bundet sammen af Jacob Bøtter og Lars Kolind. Resultatet er blevet en bog, der ikke bare vil skabe debat. Den vil skabe revolution.Om forfatterne:Lars Kolind (f. 1947) er cand.scient. i matematik og HD i organisation. Kolind har blandt andet været managementkonsulent, underdirektør på Forskningscenter Risø og finansdirektør i Radiometer. Lars Kolind blev for alvor kendt for sin omstilling af Oticon, hvor han var koncernchef fra 1988 til 1998. Han er, eller har været, bestyrelsesformand for World Scout Foundation, Grundfos, Wemind og Unimerco. Kolind står bag bestselleren Kolind Kuren og er adjungeret professor ved Århus Universitet. Jacob Bøtter (f. 1986) er autodidakt management konsulent. Bøtter drev i gymnasiet et virtuelt designbureau med mere end 300 designere i over 50 lande. I 2005 stiftede han konsulentvirksomheden Wemind, hvorigennem han nu har rådgivet mere end 100 virksomheder, herunder bl.a. to statsministre, om hvordan man radikalt forbedrer sin organisation ved at blive inspireret af hvad der er sket på internettet de sidste 15 år. Han har tidligere udgivet bestselleren NQ og er i dag en efterspurgt foredragsholder i ind- og udland. Detaljer\nForfattere: Lars Kolind og Jacob Bøtter\nRedigeret af Anne-Mette Futtrup\nSeneste udgave: 31.05.2012\nLæs et uddrag af Unboss (kræver Flash)\nVideoklip: Lars Kolind og Jacob Bøtter fortæller om bogen 'Unboss'\nVideoklip: Jacob Bøtter fortæller om Unboss-virksomheden Threadless\nVideoklip: Lars Kolind fortæller om Unboss-websitet KhanAcademy Find andre bøger ud fra denne bogs stikord\n3 anmeldelser af Unboss\nAnmeldelser af Unboss\nSøg efter andre bøger af Lars Kolind\nFind andre bøger fra Jyllands-Postens Forlag\nFind en anden bog om "Internet"\nFind flere bøger om "Organisationer"


Den ultimative rejseplan i Japan, som en rejseblogger sværger ved\nDet er tid til at føje Japan til din liste over rejsespande- det er, hvis det ikke allerede er tilfældet. Alle fra rejsebloggere til rejseditorer har udpeget dette land som et must-see destination for 2019, og det ser ud til, at dets popularitet som et feriested kun fortsat vil få fart. Hvis du taler med nogen, der allerede har besøgt landet flere gange, er det let at se hvorfor.\n"Japan er et land forankret i tradition og dedikation til et liv levet med lidenskab og omsorg, der udspringer af smitsom energi," forklarer Jessica Wright, rejsebloggeren bagved Bon Traveler. "Dette matches med deres ægte venlighed og hensyn til den anden, det skaber en fredfyldt midt i det, der let kan være kaos," fortsætter hun.\nRejseproffen beskriver også landets energi som en grund til, at Japan er en så speciel rejsedestination. "Du kan mærke denne energi, når du passerer gennem historiske templer eller sidder ned til en traditionel kaiseki-middag... Det er denne form for visceral følelse, ”siger Wright.\nDer er ingen tvivl om, at Japan fortjener en plads på din bucket-liste, men hvorfor har det tilsyneladende overtaget som et trendy sted at besøge pludselig? Wright påpeger to grunde til denne stigende interesse. Først og fremmest har Japan længe været en dyr rejsedestination, men det er ændret i de senere år. "Da flyvninger er mere omkostningseffektive, alternative valg for indkvartering og et arrangement af spisemuligheder, er det mere tegnebogvenligt nu," siger hun.\nFor det andet mener Wright, at det at påtage sig opgaven med at planlægge en rejse til landet kan virke mindre skræmmende nu takket være en tilstrømning af indhold, der byder på placeringen. ”Jeg finder mig selv at have set mere digitalt indhold fra Japan de sidste to år end før,” siger hun. ”Det reducerer stresset” hvordan planlægger jeg en rejse til Japan ”, når man ser andre rejsende fortælle om deres oplevelser,” fortsætter verdens rejsende.\nHvis du planlægger dit næste store eventyr og ikke ved, hvor du skal starte, skal du overveje dette din ultimative rejseplan i Japan. Fremad giver Wright dig den indvendige scoop om, hvor du skal bo, spise og lege i Japan.\nBeliggende uden for Kanazawa i Yamashiro-området, Beniya Mukayu udstråler japansk tradition. Du vil være klædt i yukatas (japanske klæder) under dit ophold på denne Relais & Chateaux ejendom for en fordybende oplevelse. Japansk filosofi spiller også en rolle i hotellets opholdsrum. Ifølge hotellets hjemmeside oversættes ordet "Mukayu" til "ikke-eksistens" og spiller ind i ideen om, at tomme ting, såsom fritid i din kalender, kan være den mest meningsfulde. Hvis du leder efter et foryngende ophold i en smuk beliggenhed, er dette stedet at gå.\nFor et mindeværdigt ophold anbefaler rejseprofilen også Ritz-Carlton Kyoto. Det blev for nylig udnævnt til et af de bedste hoteller i Japan ved Condé Nast Traveler og med god grund. Her handler det om "stille luksus." Du kan nyde uovertruffen udsigt, slappe af med spa-ritualer inspireret af Japanske traditioner og gåafstand fra nogle af Kyotos bedste shopping og underholdning distrikter.\nAman Tokyo er Wrights bedste valg for et hotel i Tokyo. For moderne og sofistikerede boliger i hjertet af byen er dette bestemt stedet at reservere. Det ligger i finansdistriktet og tilbyder en smuk udsigt over den kejserlige have, Tokyo Skytree og Fuji-bjerget. Selvfølgelig er der også en imponerende spa og mange fine restauranter at vælge imellem.\n"Min favorit ting at gøre i Japan er at spise," indrømmer Wright. Hun anbefaler Fuku, et yakitori-sted, hvis du leder efter noget intimt og eksklusivt. Det ligger i Tokyo og har specialiseret sig i grillet kylling lavet med traditionelle metoder. "Det, jeg elsker mest, er, at restauranter specialiserer sig i en madstil," tilføjer hun.\n"Spise i Japan er fængslende," ifølge Wright. For uovertrufne retter med fisk og skaldyr, foreslår hun at gå til Kaikaya ved havet i Tokyo. Fisken kommer lige fra Sagami Bay til fisk og skaldyr, der er lige så frisk som den bliver. Stilen beskrives også som øst møder vest takket være ejeren og kokkens fusion af asiatisk og vestlig mad.\nHvis du er i Kyoto, kan du besøge Chao Cho Sanjo Kiyamachi for at få den bedste gyoza - stegte dumplings, der traditionelt er fyldt med svinekød og kål - i byen. Det er et lille sted, der helt sikkert har travlt, uanset hvornår du stopper. Dette fører Wright til et af hendes bedste rejsetips til folk, der er på vej til Japan. "Benyt hotellets concierge til at hjælpe med at booke madoplevelser," siger hun. Da der er behov for reservationer på de fleste restauranter, kan du stole på, at dit hotel hjælper dig med at få en plads.\nWright foreslår at vove sig uden for byen for at opleve Kiso-dalen. Når du er der, skal du booke et ophold i en traditionel ryokan og komme ud for en fantastisk vandretur. Rejsebloggeren anbefaler at vandre den historiske Nakasendo-sti gennem skoven, der forbinder byer som Tsumago og Magome for at få mest muligt ud af din oplevelse.\nI Kyoto er en tur ned ad Philosopher's Path et must. "Det er fantastisk lige før solnedgang, da folkemængderne normalt dør ned," forklarer Wright. ”Du vil arbejde dig ned ad en sti med en kanal med kirsebærtræer, drysset med butikker, keramikforretninger og et par restauranter,” fortsætter hun.\nNæste op: De 6 internationale destinationer rejseeksperter vil have dig til at udforske i 2019.\nHvordan man laver ab-øvelser uden hoftebøjere\nSaksøvelse: Sådan gør du det korrekt for lavere ab-styrke\nSoulCycle lancerer kollab med Ultracor


Stop nedskæringerne! Protest ved byrådsmøde i Århus | KPnet\nStop nedskæringerne! Protest ved byrådsmøde i Århus\nÅrhus Kommunes planlagte nedskæringer på næsten en milliard kr. for budgetterne 2016-19 blev behandlet på byrådsmødet d. 20. januar. Besparelserne rammer bredt og hårdt og særligt synligt på børneområdet. Det er også her protesterne er bedst organiseret. Demonstrationen foran rådhuset, hvor omkring 100 mødte frem var indkaldt i sidste øjeblik af ‘Århus mod velfærdsforringelser’. Der er hårdt brug for en øget organisering af modstanden.\nDer er ikke engang sat navn på alle besparelserne, som kommunalpolitikerne ‘forestiller sig’ kan ske gennem urealistiske effektiviseringer i bl.a. ældresektoren. Så det kan ende med at blive endnu værre, når dette viser sig ikke at være ‘nok’ til at opfylde regeringens sparekrav, som byrådsflertallet har sat sig for at leve op til.\nGro Nielsen, en af demonstranterne siger til FOA TV:\n– Man kan gå en anden vej end at blive ved med at hærge de her velfærdsområder. Vi snakker ikke engang velfærd mere. Vi er helt nede i nogle basale behov, hvor folk der har brug for hjælp og omsorg – det er både børn og mennesker med handicap og ældre, de får ikke den hjælp de har krav på og som er anstændig. Det er ikke godt nok.”\nFormand for FOA, Kirsten Normann Andersen talte. Klik på billedet og se video fra FOA TV.\nLegeland er et af de tilbud for børn, som regering og kommunalpolitikere truer med lukning. Legeland er en mulighed der er skabt for børn, der ikke går fast i en daginstitution og er bygget op som et helt specielt tilbud gennem mange år. Alle er velkomne og Legeland er integration i praksis. På facebooksiden Red Legeland kan man bl.a læse\n– Hvis man besøger Legeland vil man opleve, at der samtales på alverdens sprog her, og at børnene mødes og leger på tværs af sprog og andre forskelligheder.\nLegeland repræsenterer alt det, som børn har brug for; ro, nærvær, eventyrlige rammer for leg, plads til motorisk og kreativ udfoldelse, gode og tydelige regler for, hvordan man er sammen og bruger stedet. Legeland er modsætningen til byens puls, rastløshed, flimmer, larm og ballade.\nBlindes hverdag er truet\nEn af de planlagte besparelser er en halvering af midler til undervisning i hjælpemidler, der kan gøre handicappede selvkørende. Besparelser vil også lukke de blindes Aktivitetshus, hvor der både foregår undervisning, gensidig hjælp og samvær. For mange den eneste mulighed for kontakt med andre. Huslejetilskuddet fjernes og gør det umuligt at drive dette samlingssted.\nEt skandaløst spareforslag\nAf Connie Frandsen, på Dansk Blindesamfunds side\nKamp mod den samlede nedskæringspolitik fremfor skattestigninger\nPå demonstrationen fremførte Enhedslisten parolen “Ned med besparelserne – op med skatten”.\nMåske kan dette virke som en umiddelbar løsning og hjælp til at undgå den sociale massakre, som vil være ødelæggende for hverdagen for kommunens børn og ældre og en lang række særligt udsatte grupper. Problemet er bare at der ikke skabes en kamp mod den samlede nedskæringspolitik. Samfundets overklasse vil blive ved med at kræve ind og omfordelingen til fordel for erhvervslivet og storbønderne vil kunne fortsætte uantastet.\nAngreb fra politisk side kommer både fra regering, den såkaldte opposition, der har godkendt besparelserne, fra politikerne i regioner og kommuner og i sidste instans fra EU der kræver denne politik.\nSkal det stoppes er det nødvendigt at samle kræfterne mod den samlede politik, samle alle de enkeltgrupper der bliver ramt og modgå forsøgene på at splitte os ud mod hinanden.\nAt sætte kommuneskatten op vil i virkeligheden være en accept af nedskæringerne, der blot fordeles lidt mere bredt, men uden at der på nogen måde siger fra overfor de fortsatte nedskæringsangreb. De vil kun fortsætte og blive værre, hvis modstanden ikke organiseres.\nSociale grupper forbereder samlede initiativer mod de asociale reformer\nKPnet 21. januar 2016\nD. 4. februar samles protesterne mod det samlede angreb fra regering, kommuner og regioner.\nET VÆRDIGT LIV FOR ALLE\nRådhuspladsen 16.30 – 18\nSig NEJ til Aarhus Kommunes milliardnedskæring: Protestér ved byrådsmødet 20. januar!\nKPnet 19. januar\n‘Omprioriteringsbidrag’ i Aarhus Kommune: 1 milliard tages fra børn og ældre\nKPnet 11. januar 2016\nDokumenteret: Kommunerne vil spare millioner på børnene i år\nKPnet 16. januar 2016\nKommunal sparemassakre i gang: Vi får EU’s discount velfærd\nKPnet 10. januar 2016\nOdenses nedskæringspolitikere under pres: Reportage fra demonstration 18. januar\nKPnet 18. januar 2016\nKPnet 22. januar 2016\nEn brudt samfundskontrakt: Minimumsnormeringer handler om rettigheder\nAarhus: Optagelser fra virkelighedens systemsvigt


Købe Bioflutikazon uden recept, Køb Advair Diskus Online\nBioflutikazon (Advair Diskus) Almindelig brug\nBioflutikazon anvendes til behandling af astma og kronisk obstruktiv lungesygdom (COPD) forbundet med kronisk bronkitis. Det sælges i form af en oral inhalator og indeholder 2 lægemidler, fluticasonpropionat (Flovent) og salmeterol (Serevent). Fluticasonpropionat er et kortikosteroidsubstans, som reducerer inflammation i lungerne. Salmeterol, en beta2-agonist (LABA), slapper af glatte muskler af bronchi, udvider dem og har langvarig aktivitet. Gensidig arbejde af de to ingredienser forhindrer hvæsen og åndenød.\nBioflutikazon skal bruges to gange dagligt: om morgenen og aftenen, 12 timer fra hinanden. Tag det ikke oftere end foreskrevet, overdreven brug kan forværre hjertet uregelmæssigheder. Forsigtighed er nødvendig, hvis du behandles med denne medicin og har nogen form for hjerteforstyrrelse eller højt blodtryk.\nPludselig afbrydelse af regelmæssigt Bioflutikazon indtag er risikabelt ved forværring af din tilstand, hvis du behandles for astma og andre vejrtræknings problemer (som emfysem eller bronkitis). Dette lægemiddel er ikke vant til at stoppe et pludseligt angreb af akut astma eller bronkitis. Tag ikke denne medicin, hvis din astma er godt kontrolleret med et andet lægemiddel eller kun lejlighedsvis brug af kortvirkende lægemidler er nødvendig. Informer din læge, hvis du tager ritonavir, et anti-HIV-lægemiddel, hvis du har haft en historie med allergi, diabetes, hjertesygdomme, højt blodtryk, problemer med immunsystemet, lever eller nyresvigt, hvis du er gravid, ammer, hvis du lider af en skjoldbruskkirtel, anfald, osteoporose, eller du er udsat for vandkopper eller mæslinger.\nBioflutikazon (Advair Diskus) Kontraindikationer\nBioflutikazon kan ikke anvendes til primær behandling af astmatisk astma, akutte episoder af astma eller KOL. Administration af Bioflutikazon er kontraindiceret hos patienter med overfølsomhed over for lægemidlet. Lægemidlet kan ikke gives til børn under 4 år. Mulige bivirkninger Denne medicin kan øge risikoen for lungebetændelse. Hvis du oplever symptomer som feber, kuldegysninger, stigning i slimproduktion (sputum), ændring i slimfarve, forhøjet hoste eller øget vejrtrækningsproblemer, kan de være tegn på lungebetændelse. Kontakt straks din læge, så godt som om dine vejrtrækninger forværres under behandling med Bioflutikazon.\nBioflutikazon (Advair Diskus) Interaktioner\nBioflutikazon (Advair Diskus) Manglende dosis\nBioflutikazon (Advair Diskus) Opbevaring\n>> Købe Bioflutikazon <<\nKøbe Bioflutikazon (Advair Diskus) - Copyright ©2021


Kildekritik på Internettet | Holocaust dk\nKildekritik handler om hele tiden at være kritisk over for sine kilder, både hvad de fortæller en, hvem afsender er, og hvad formålet med kilden er. I alle sammenhænge, hvor man anvender kilder til at finde information, er kildekritik vigtig. Især er det vigtigt at være kildekritisk ved materiale fundet på internettet, da stort set alle forholdvis frit kan lægge materiale ud på internettet. Det betyder, at meget indhold på nettet kan være af tvivlsom kvalitet.\nEn jungle at fare vild i\nMan hører tit udtrykket: ”Internettet er en jungle”. Det siger man, fordi der findes et utal af websider på internettet – indimellem så mange, at det kan være svært at afgøre, hvilke man skal stole på, og hvilke man ikke skal stole på. Der er så meget tilgængeligt materiale, og hvis man ikke ved noget om det emne, man søger information om, kan alt i princippet synes rigtigt. Det er det langtfra altid. Derfor skal man aldrig “nøjes” med at bruge internettet som eneste kilde, men supplere den viden, man finder på nettet, med fagbøger og i øvrigt støtte sig til fagpersoner, fx lærere eller bibliotekarer.\nInternettet giver frit spil\nFor Holocaust-benægterne er internettet noget af det bedste, der er sket. Det er fx vanskeligt at kontrollere, hvad der bliver lagt ud på internettet, og hvis en webside dømmes til lukning, er det noget nær problemløst at oprette en ny. Holocaust-benægterne har på den måde frit spil til at sprede deres påstande, og der er da også masser af Holocaust-benægtende materiale på internettet.\nGrundig og omhyggelig kildekritik skal forhindre, at Holocaust-benægternes påstande spredes, og det undgår man kun, hvis man hele tiden er kritisk over for det materiale, man anvender i sine opgaver, og er bevidst om, hvilke kendetegn der oftest kan “afsløre” en benægter.\nHvordan er man kritisk på internettet?\nNettet er det første sted, vi leder, når vi vil vide mere om et emne. Det er det først og fremmest, fordi det er langt hurtigere at gå på nettet end at gå på biblioteket. Bagsiden af den hurtige adgang til information er, at der er meget stor kvalitetsforskel på det materiale, man finder på nettet. Hvem som helst kan lægge hvad som helst på nettet, og det kan være svært at skelne skidt fra kanel. Hvordan afgør man, om en webside er troværdigt? Og hvordan gennemskuer man, om den information, man finder, er brugbar?\nMan kan meget hurtigt finde information om næsten alt på nettet, men udfordringen ligger i at finde den rigtige information. Mange websider indeholder forældede, fordrejede og deciderede forkerte oplysninger. Nettet er derfor i lige så høj grad en skraldespand som en guldgrube af information. Det er mere reglen end undtagelsen, at ivrige amatører præsenterer sig selv som eksperter. Og fordi alle kan lægge materiale på nettet, bliver det oversvømmet med alt det materiale, som ikke kan blive udgivet andre steder. Derfor er det nødvendigt at sortere og vurdere alt materiale, man finder på nettet.\nFørst og fremmest: Vær kritisk!\nAlle websteder er skabt med en bestemt hensigt, og det er vigtigt at kunne afgøre, hvad den hensigt er. Nogle websteder vil fx påvirke læseren med bestemte holdninger og opfattelser af verden – andre vil bare sælge et produkt. Som regel kan man som besøgende gennemskue en websides primære formål, men tit er budskabet pakket ind i en tilsyneladende objektiv fremstilling. Det betyder, at man må gøre sig en række overvejelser, for at afgøre om siden er troværdig eller ej.\nDet første spørgsmål, man må stille sig selv, når man skal vurdere en websides troværdighed, er: Hvem er sidens afsender? Hvem er forfatteren, og hvem er udgiveren? Er forfatteren en professionel eller en selvudnævnt ekspert? Hvilke kvalifikationer har vedkommende? Hvem finansierer siden, og hvorfor bruger de penge på det?\nHvis der er tale om en navngiven forfatter, kan man fx tjekke, hvad vedkommende i øvrigt har publiceret, og hvilke andre sammenhænge han/hun har optrådt i. Kig også nærmere på den person/organisation, som er ansvarlig for siden. Se på, hvordan udgiveren er omtalt og optræder i andre sammenhænge. Er det en officiel hjemmeside, og er det en troværdig afsender?\nHvis der ikke er informationer om sidens afsender, bør man være på vagt og overveje grunden til, at det ikke er muligt at få mere at vide. Der skal som minimum altid være en kontaktadresse på sitet. Det viser, at der er nogen, som tager ansvar for tekstindholdet og kan kontaktes, hvis det er nødvendigt, men det er på ingen måde en garanti for sidens kvalitet.\nDet er vigtigt, at du kigger kritisk på teksten og evt. tjekker, om andre har skrevet om samme emne, for bedre at kunne forholde dig kritisk. Refererer forfatteren til andre kilder – herunder andre forfattere, der skriver om samme emne? Kildehenvisninger, i form af litteraturhenvisninger eller links til andre sider, øger troværdigheden.\nFor at kunne afgøre, om en webside er troværdig, må man se på, hvad formålet med siden og med den enkelte tekst er. Mange websider indeholder et punkt, der hedder noget i retning af “om os” eller “om siden”, hvor der står noget om baggrunden for siden eller for organisationen. Det er et fint sted at starte, men man kan ikke uden videre tage sådan en erklæring for pålydende. Man må sammenholde den med resten af siden og de enkelte tekster.\nSprogbrugen på siden og i den enkelte tekst er en vigtig markør. Hvis der bliver brugt mange positive eller negative ord, siger det noget om, hvor sidens bagmænd lægger deres sympati, og hvor objektiv siden er. Fremstiller siden meninger eller fakta? Se på, om der er personlige eller professionelle motiver i spil, og overvej, hvad det betyder for troværdigheden af indholdet. Tænk over, om den enkelte teksts primære formål er at informere, uddanne, underholde, påvirke eller fordreje. Kan der være skjulte motiver? Faktuelle fejl, stavefejl mv. svækker sidens troværdighed, og det samme gør uklarhed omkring afsender/modtager-forholdet.\nSe på sammenhængen\nVær ekstra opmærksom, hvis materialet indeholder information og synspunkter, der virker ude af sammenhæng, fx hvis der pludselig optræder stærke politiske ytringer osv. Se på sidens øvrige indhold og læg mærke til, hvordan tonen og indtrykket af det øvrige indhold er. Se også på, hvilke sider webstedet linker til – hvordan fremtræder de? Indeholder de fx ekstremistiske synspunkter, grov sprogbrug eller ”vilde” påstande? Det kan være en idé at undersøge, hvem der linker til hjemmesiden, og hvordan de omtaler den. Ofte indgår fx ekstremistiske websider i et slags “lukket kredsløb”, forstået på den måde at disse interessefællesskaber linker til hinanden og citerer hinanden, men ikke ”modstanderne”, altså dem, der har modsatrettede synspunkter. I søgemaskinen Google kan man få en oversigt over, hvem der linker til en given hjemmeside ved at skrive ”link:(websidens adresse)” eller ”info:(websidens adresse)” i søgefeltet. Man kan så vurdere, om de andre sider virker troværdige og seriøse, og om det betyder noget for websidens troværdighed.\nNår man bruger søgemaskiner, som fx Google, til at søge efter et bestemt emne, bliver man ofte henvist til en artikel om emnet, men sjældent til websidens forside, hvor det som regel fremgår, hvem der står bag. Skræl derfor URL’en (websidens adresse) bagfra lag for lag for at finde evt. udgivende institution, organisation eller virksomhed. Læg også mærke til, om siden udelukkende bruger originalt materiale, eller om der benyttes tekster fra andre internetsteder.\nHvordan bruges billeder og illustrationer?\nBilleder kan, ligesom tekster, bruges til at fejlinformere læseren. Det er ikke kun, fordi et fotografi kan ændres digitalt. Et fotografi kan også bruges til at illustrere noget, som ikke har umiddelbar sammenhæng med det, teksten handler om – og billedtekster er nemme at ændre. Se på, hvilke illustrationer der er benyttet på webstedet, og overvej, hvilken virkning afsenderen ønsker, de skal have. Billeder er stærke markører og bruges ofte til at påvirke modtageren. Overvej derfor, hvilket formål afsender kan have haft ved at udvælge lige netop det billede.\nEr siden aktuel?\nNettet bugner af forældet information. Det øger sidens troværdighed, hvis det fremgår, hvornår den sidst er opdateret, og hvornår siden som helhed blev oprettet. Vær opmærksom på, at mange forskningsbaserede artikler IKKE nødvendigvis bør anses for at være mindre gode, fordi de har et par år bag sig, mens fx nyhedsartikler hurtigt mister deres relevans. Hold derfor øje med, om siden bliver vedligeholdt regelmæssigt, og om der er mange ”døde” links.\nDet vigtigste: suppler med andet materiale\nMan skal huske på, at den bedste og nyeste viden ofte er copyright-beskyttet og derfor ikke er tilgængelig på nettet. Samtidig kan det være svært at finde fx den nyeste forskning, selvom den faktisk ligger på nettet, da den ikke nødvendigvis rangerer højt i søgeresultaterne. Hvis man vil have større viden om et emne, er det med andre ord absolut nødvendigt at supplere den viden, man finder på nettet, med andre kilder.\nDet bedste sted at starte er på biblioteket. Her har alle materialer været igennem en udvælgelsesprocedure, hvilket gør, at man undgår det materiale, som ikke kan blive udgivet andre steder – og som nettet bugner af. Samtidig kan man få hjælp af bibliotekarerne, som kan hjælpe med at finde frem til de vigtigste værker og søge på en anden måde.\nDIIS, Holocaust og folkedrab – januar 2010 Download ti hurtige – din tjekliste til kildekritik på nettet (pdf)\nVær ekstra opmærksom på internet-fællesskaber. Internettet vrimler med forskellige onlinegrupper eller fællesskaber. Disse grupper fungerer som informationskanal og kollektiv hukommelse for mennesker, der har fælles interesse eller hobby. Et internet-fællesskab vil ofte rumme forskellige former for kommunikation, fx artikler, nyhedsbreve, links til lignende hjemmesider m.m. For den, der søger oplysninger om et bestemt emne, kan en internetgruppe virke som en guldgrube, fordi der ligger rigtig mange oplysninger om lige præcis dét emne samt henvisninger til andre steder, hvor man kan finde mere information. Nogle grupper er gode og består bl.a. af faglige eksperter, men de fleste består af mennesker, der har en mening om emnet, eller selvudnævnte specialister, der ønsker at manipulere og påvirke læseren med et bestemt budskab. Derfor er det godt at tjekke en ekstra gang, hvem der er med i gruppen, og hvad deres hovedbudskab egentlig er.\nLæs artikel om kildekritik\nWikipedia er et populært gratis online-leksikon. Hvem som helst kan oprette sig som brugere og komme med indlæg og udbygge de tusindvis af forskellige informationer, der ligger online. Wikipedia har mange fordele: Det er gratis, det er opdateret, det er udbygget, og det fungerer umiddelbart godt som opslagsværk. Men som troværdig kilde dur Wikipedia ikke. Der er ingen garanti for, at de informationer, man finder i leksikonet, er sandfærdige. Det betyder dog ikke, at Wikipedia er ubrugeligt. Det kan fx være et godt sted at starte, når man skal sætte sig ind i et nyt emne. Ofte kan man finde brugbare litteratur- og linkhenvisninger. Desuden har mange offentlige institutioner valgt at gøre en del af deres materiale gratis tilgængeligt gennem Wikimedia, som er knyttet til leksikonet. Derfor kan man finde en række fotografier uden copyright, ligesom en række institutioner har valgt at offentliggøre en stor del af deres arkivmateriale gennem tjenesten – fx Deutsches Bundesarchiv.\nI dag bruger alle elever internettet – også når de skriver opgaver. Men hvordan henviser man korrekt til tekster på internettet? Og hvordan udvælger man sine kilder i den uoverskuelige mængde af informationer, der ligger på nettet?\nNoget af det, der er særligt for internettet i forhold til andre medier, er, at det hele tiden ændrer sig. På nettet er det fx ofte sværere at finde navnet på forfatteren, udgivelsesdatoen og andre oplysninger om teksten end i traditionelle medier. Det betyder noget for henvisninger og litteraturlisten i en opgave.\nKildeangivelser, kildeangivelser, kildeangivelser\nDet kan ikke understreges nok, at man ALTID skal huske kildeangivelser i en opgave – også når det gælder tekster eller anden information, man har fundet på internettet. Det er garanti for, at det, du skriver, ikke er noget, du har fundet på. I den henseende er der ingen forskel på fx bøger og tidsskrifter og den information, man finder på internettet. Når man skriver en opgave, er det afgørende, at man henviser til de kilder og den litteratur, man anvender, og det skal gøres sådan, at læseren uden problemer kan finde frem til dem. Hvis det ikke er muligt for censor og lærer at tjekke og efterprøve en opgaves kildehenvisninger, er materialet i princippet ubrugeligt. Husk derfor, at når du bruger citater fundet på internettet, skal du i en note henvise til litteraturlisten, hvor de nødvendige oplysninger for at finde kilden igen skal angives.\nHvordan udvælger man i et hav af kilder?\nVed søgning på nettet laver man oftest en “bred” søgning, eksempelvis ved søgning på ordet “holocaust” (gør det til en vane at udelade store bogstaver, da det kan forlænge søgetiden). Jo flere ord man søger på, jo færre “hits” vil man finde. Men det kan være lidt af en kunst at udvælge de “bedste” kilder, da nogle afsendere bag en hjemmeside bevidst kan have “google boosted” deres side, hvilket vil sige, at hjemmesiden figurerer som en af de første ved søgning på et emnerelateret ord. Der er altså ingen garanti for, at de sider, der optræder først i en søgning på nettet, også er de mest relevante og bedst egnede til dit formål.\nHvis du er i tvivl, er det altid en god ide at spørge din lærer eller underviser. De har som regel en god fornemmelse for, hvilke kilder der er brugbare, og hvilke der ikke er. Husk, at en stor del af det at skrive en opgave går ud på at vise, at man formår at være kritisk i forhold til sin litteratur og sine kilder.\nLæs mere om, hvordan man er kritisk på nettet\nI morgen findes teksten måske ikke…\nNettet er kendetegnet ved et stort “flow” af tekster. Ting, som man en dag har kunnet finde på en bestemt adresse på nettet, kan være fjernet et par dage senere – og i morgen findes dokumentet måske ikke! Det er derfor en god idé at udskrive de internet-dokumenter, der skal bruges, besøge hjemmesiden inden litteraturlisten er skrevet færdig, tjekke URL’en og overveje, om siden er statisk (bliver liggende på URL’en), eller om siden er dynamisk (ændres konstant), så du måske bliver nødt til at vedlægge det udskrevne som bilag.\nHvis man i en opgave anvender en hjemmeside så intensivt, at den har afgørende betydning for opgaven, er det en god idé at kopiere og vedlægge uddrag fra hjemmesiden som bilag – men dette erstatter ikke en korrekt litteraturliste. Hvis du er i tvivl om, hvorvidt du bør vedlægge siderne som bilag, så gør det, men husk kun at medtage det relevante.\nDownload og kopiering fra internettet\nHusk på, at ved download og kopiering fra nettet gælder der en række regler for, hvad man må og ikke må. Medmindre det direkte er angivet, at kopiering er lovligt, skal der en tilladelse til fra ophavsmanden, førend du kan bruge eksempelvis et billede i din opgave eller et videoklip til din præsentation. Det er dog en god tommelfingerregel, at man godt må bruge dele af fx et klip fra en film, mens det vil være ulovligt at downloade hele filmen.\nSådan genkender du en benægter – gode råd hvis du er i tvivl\nHvordan afgør man, om den information om Holocaust, man har fundet på nettet, er skrevet af en troværdig historiker eller en Holocaust-benægter? Her en række gode råd, hvis du er i tvivl.\nDet vigtigste råd er først og fremmest at bruge internettet som et supplement til bøger og at støtte sig til fagpersoner, fx en lærer eller en bibliotekar, når man vil vide noget om Holocaust.\nBrug først og fremmest websider, du kan være nogenlunde sikker på – hvor afsenderen eksempelvis er en kendt offentlig organisation. Hvis sider, som du skønner er troværdige, anbefaler andre websteder, vil disse som regel indeholde mere relevant og professionelt materiale, end sider der er fundet ved at bruge en almindelig søgemaskine.\nVær ekstra opmærksom, hvis materialet indeholder overraskende information og synspunkter. Er der tale om afsløringer, som ville være af helt afgørende betydning for historieskrivningen om Holocaust, hvis de var rigtige? Fx at der var langt færre (eller ligefrem ingen) døde i en udryddelseslejr, end vi ”hidtil har troet”, eller at man slet ikke har kunnet brænde alle de myrdedes lig på den måde, der ”påstås”?\nVær opmærksom på, om siden eller teksten kommer med udfald mod jøder. Holocaust-benægtelse er altid forbundet med en eller anden form for antisemitisme. Tjek, om der bliver brugt hård, grov eller en hånlig tone i forhold til jøder eller forskere. Kig efter ord som ”mainstream-historikere”, ”Holocaust-lobbyen”, ”Holocaust-myten” og ”Holocaust-industrien”.\nSe på, hvilke sider webstedet i øvrigt linker til – hvordan fremtræder de? Indeholder de fx ekstremistiske synspunkter, grov sprogbrug eller ”vilde” påstande? Du kan også gå ind på søgemaskinen Google og skrive “link:www” (hvor “www” er websidens adresse). Så kan du se, hvem der linker til sitet, og hvad de skriver om det.\nVær meget kritisk. Er afsenderen tydelig? Står en troværdig organisation bag? Hvad vil afsenderen opnå?\nTjek udgivelsesårene på de bøger og artikler, der bliver kritiseret. Hvis der er tale om ældre bøger, og det samtidig ikke fremgår af teksten, er der grund til at være opmærksom.\nLæs mere om kildekritik på nettet her\nHusk på, at ved download og kopiering fra nettet gælder der en række regler for, hvad man må og ikke må. Medmindre det direkte er angivet, at kopiering er lovligt, skal der en tilladelse til fra ophavsmanden, førend du kan bruge eksempelvis et billede i din opgave eller et videoklip til din præsentation. Det er dog en god tommelfingerregel, at man godt må bruge dele af fx et klip fra en film, mens det vil være ulovligt at downloade hele filmen


Århus Lærerforening er stærkt bekymret for mandagens skolestart - Kreds133\nKreds133 ❯ Nyheder ❯ Århus Lærerforening er stærkt bekymret for mandagens skolestart\nÅrhus Lærerforening er stærkt bekymret for mandagens skolestart\nEt stigende antal smittede aarhusianere med coronavirus har fået myndighederne til at skærpe lokale restriktioner for at begrænse smittespredningen. De skærpede tiltag og anbefalinger om at udskyde fysisk fremmøde på ungdomsuddannelserne gælder ikke for skolerne, og det undrer formand i Århus Lærerforening.\n- De retningslinjer, som de aarhusianske skoler starter op under på mandag, er ikke tilstrækkelige, da de fx ikke sikrer de nødvendige afstandskrav. Skolerne bør som store institutioner med mange potentielle smittekilder komme tilbage til en organisering, som vi så før sommer, der gør det muligt at mindske risikoen for smittespredning af coronavirus, siger formand for Århus Lærerforening Jesper Skorstengaard om situationen før mandagens skolestart.\nÅrhus Lærerforening har de seneste uger modtaget mange henvendelser fra bekymrede lærere, der er usikre på, om deres arbejdsplads har tilstrækkeligt fokus på smitteforebyggelse. I et brev til byens borgmester Jacob Bundsgaard og rådmand for Børn og Unge Thomas Medom opfordrer Jesper Skorstengaard til, at skolernes rolle i forbindelse forebyggelse og kontrol af smittespredning bliver tydelig, at hverken elever og medarbejderne er bange for at øge risikoen for smittespredning.\n- Den aktuelle situation i Aarhus betyder, at skolerne ikke bør åbne som om intet var hændt. Den vigtigste prioritering lige nu er at undgå smittespredning, og derfor bør adgangen for forældre i skolen igen minimeres, antallet af lærer-elev-kontakter mindskes, enkelte fag bør ikke læses og rengøring og hygiejne skal være topprioritet, lyder det fra Jesper Skorstengaard.\nFlere skoler har på baggrund af situationen besluttet at udskyde første skoledag for børnehaveklasserne og 1. klasserne, mens nogle af de store klasser vil blive fjernundervist indtil deres lærere er testet negative. Århus Lærerforening håber, at myndighederne vil gøre brug af muligheden for genindføre reglerne om nødundervisning på de aarhusianske skoler indtil situationen er under kontrol. På den måde kan skolerne gå tilbage til en organisering, hvor eleverne eksempelvis undervises i mindre hold med forskudte pauser og mødetider.\n- Situationens alvor gør, at der ikke kan slækkes på forsigtigheden. Skolerne skal være et sikkert sted for de elever, forældre og medarbejdere, der møder ind på mandag, understreger Jesper Skorstengaard.\nPubliceringsdato: 9. august 2020\nÆndringsdato: 9. august 2020


Praktiserende læger: Psykologformands analyse af, hvad der er galt med os læger, kalder på svar - Altinget: Sundhed\n18. november 2019 kl 04:00\nPsykologforening kommer ikke med argumenter, der understøtter andet, end at psykologisk hjælp til børn og unge bør være gratis. Det er DSAM enige i, skriver formand Anders Beich.\nPraktiserende læge og formand, Dansk Selskab for Almen Medicin (DSAM)\nVi kan i Dansk Selskab for Almen Medicin godt forstå, at det er svært for Psykologforeningens formand, Eva Secher Mathiasen, at holde tungen lige i munden, når man på en og samme tid skal sørge for mere arbejde og indtjening til psykologer, samtidig med at man skal prøve at være saglig, faglig og rådgive os andre om værdien af det samme arbejde.\nEfter at vi som lægevidenskabeligt fagligt selskab uden andre interesser end det rent faglige og patienternes ve og vel har bidraget med analyse af, hvilke udfald der kan komme af at indføre en gratis, selvhenvenderpsykologordning for børn og unge, så har Psykologforeningens formand nu to gange med en uges mellemrum været i Altingets debatspalter.\nHer bringer hun en psykologisk analyse af, hvad der er galt med os læger, når vi ikke når samme resultat som psykologforeningen i spørgsmålet om fri adgang uden henvisning til gratis psykologtilbud.\nDet kalder på et svar.\nRisiko for unødvendig behandling\nI en tilsyneladende empatisk og forstående tone fremstilles praktiserende læger som bange for forandring, ude af stand til at tænke nyt, ude af stand til at forstå det geniale i forslaget, som blandt andre forsøges lobbyet igennem Folketinget af SF's psykiatriordfører, der tilfældigvis også selv er psykolog.\nDet at undersøge raske i fravær af signifikante symptomer er af tvivlsom værdi og risikerer at medføre sygeliggørelse og unødvendig behandling. Det har vi hverken som individer eller samfund nogen interesse i.\nAnders Beich, Praktiserende læge og formand, Dansk Selskab for Almen Medicin (DSAM)\nMen vi kan da sagtens forstå, hvor svært det må være at håndtere disse interessekonflikter og samtidig holde tungen lige i munden i debatten.\nPraktiserende læger har faktisk erfaring med, hvor svært det kan være i en uvisiteret funktion at sørge for populationsomsorg, altså at give mest til dem med størst behov.\nDer er en tendens til, at de mindst syge og stærkeste patienter mange steder er bedst til at bemægtige sig lægers og behandleres tid med bekymringer og problemer, som ofte ville kunne løses af dem selv eller andre.\nDet giver dog mening i almen praksis, fordi der trods alt er en mulighed for at opbygge en relation, og vi lærer patienterne og familierne at kende over tid. Det skaber tillid og giver mulighed for, at vi kan forebygge den næste konsultation for de bekymrede raske ved psykoedukation og ved understregning af, at sundhed ikke primært genereres i sundhedsvæsenet.\nStyrk samarbejdet omkring børn og unge\nVi har på intet tidspunkt advokeret for, at den praktiserende læge skulle være "den eneste", der kan vurdere psykologbehov hos børn og unge. Det er en solid stråmand. Vi har intet behov for mere arbejde i almen lægepraksis.\nVi mener dog, at det er afgørende, at også psykologer får adgang til oplysninger fra egen læge og til de observationer, der måtte være gjort i skoler og institutioner om de børn, der har størst behov for hjælp, inden de kaster sig ud i arbejdet med det store flertal af landets børn og unge, som under opvækst og udvikling vil opleve modgang.\nPå den måde kan vi undgå at bruge ressourcerne forgæves, og vi undgår individualisering, psykologisering og medikalisering af problemer, der går over eller bør løses på systemisk niveau.\nVi mener, at princippet om lavest effektive omkostningsniveau også bør gælde, når det gælder børn og unge med trivselsproblemer og mulig psykisk sygdom.\nVi mener, at man bør investere mere i velfungerende institutioner og skoler, et opgraderet PPR, og reelle og tilgængelige tilbud, som også egen læge kan motivere for og henvise til af både psykologisk og psykiatrisk karakter, selvfølgelig efter udelukkelse af somatiske årsager til de aktuelle problemer.\nSamarbejdet omkring disse børn og unge bør styrkes, og det er dér, indsatsen skal lægges.\nUfiltreret, fri og gratis henvendelse til psykolog kan muligvis hjælpe nogle, men det er ikke omkostningseffektivt for samfundet, og det vil med stor sandsynlighed være svagt til at opfange dem med størst behov.\nEva Secher Mathiasen kommer ikke med argumenter, der understøtter andet, end at psykologisk hjælp til børn og unge bør være gratis. Det er vi helt enige i.


Landzonetilladelse - udvidelse af enfamiliehus på Humlebækvej 42 Langstrup 3480 Fredensborg\nVelkommen til Landzonetilladelse - udvidelse af enfamiliehus på Humlebækvej 42 Langstrup 3480 Fredensborg\nFredensborg Kommune har meddelt en landzonetilladelse jf. planlovens § 35, stk. 1 til en udvidelse af boligen med en eksisterende bygning som tidligere har været anvendt til kattepension, nyt areal er ca. 330 m2, på Humlebækvej 42, 3480 Fredensborg, matr. nr. 34 Langstrup By, Asminderød.


Anna Margrethe hyldet som Årets Frivillige\nAnna Margrethe Steffensen, tovholder for integrationsgruppen, er ved den årlige Frivillig Fredag på Helsinge Rådhus blevet hædret som året frivillige.\nAnna Margrethe har, som primus motor for Integrationsgruppen ved Frivilligcenter Græsted, være med til at forbedre levevilkårene for mange flygtninge. Det har hun gjort ved f.eks. at formidle samarbejde med de kommunale aktører på området eller ved at formidle samarbejde med almindelige borgere, skoler, boligudlejere m. fl.\nMens hun har været primus motor er antallet af frivillige i Integrationsgruppen flerdoblet og tilgangen af flygtninge, som søger hjælp og støtte, er nu så massiv, at hun har taget initiativ til, at man efter sommerferien har udvidet integrationscafeen med yderlige åbningstid.\n”Anna Margrethe arbejder utrætteligt for at skabe gode vilkår for de flygtninge, som kommer til Gribskov Kommune, og det er fuldt fortjent, at hun vinder prisen som Årets Frivillige,” kommenterer centerleder Jan Most.\nAnna Margrethe Steffensen er frivillig i frivillignet under Dansk Flygtningehjælp, som har base i Frivilligcenter Græsted.\nEn rørt Anna Margrethe hører Social- og Sundhedsudvalgets begrundelse.\nEn glad Anna Margrethe efter prisoverrækkelsen\nAnna Margrethe med checken, som fulgte med prisen for Årets Frivillige\nAnna Margrethe Steffensen får overrakt Årets Frivilligpris af Birgit Roswall.\nNyt - Bisidderkorpset holder åbent hus\nFælles Fredag 2020\nNy samtale- og selvhjælpsgruppe i Blistrup\nProjekt Grib Dagen\nNy forening i Frivilligcenter Græsted\nNetværksgrupper i Frivilligcenter Græsted\nIntegrationsgruppen - månedlig spiseaften\nNy leder fundet\nNy Pigegruppe i centret\nAfskedsreception for Jan\nFrivilligcenter & Selvhjælp Græsted • Holtvej 8 • 3230 Græsted • Tlf. 4839 4930 • kontakt@frivilligcenter-graested.dk\nKontortid: Mandag - Torsdag 9-14 • Fredag 9 - 12


Inspirationsdag 2021 Inspirationsdag 2021\n80 mennesker var samlet til inspirationsdag\nom eksistens og tro i mødet med\nsygdom og kriser\n“I år gjorde det især indtryk at høre, hvor lidt der ofte skal til fra de professionelles side, for at mennesker føler sig mødt og set,” sagde organist og trofast deltager på Agapes inspirationsdage Inger Kamstrup efter lørdagens arrangement.\n80 mennesker var samlet, da Agapes årlige inspirationsdag og generalforsamling løb af stablen den 13. november på Mjølnersvej 6 i Aarhus.\nDagen begyndte med kaffe, snak og rundstykker, hvorefter ”Din nåde er ny hver en morgen” sang generalforsamlingen i gang.\nUdover en vedtægtsændring var hovedtemaet på generalforsamlingen corona-pandemiens konsekvenser for Agape.\n”Coronatiden har været hård ved økonomien, da Agape valgte ikke at hjemsende medarbejdere,” understregede formand Heine Holmgaard og begrundede den svære beslutning med et stort ønske om at ”være til stede” og fastholde muligheden for terapi og sjælesorg, selvom landet lukkede ned. Resultatet blev en manglende indtjening på cirka 300.000 kroner.\nI arbejdsberetningen kunne landsleder Annette Bech Vad heldigvis konstatere, at Agape efterhånden har godt gang i aktiviteterne igen. I øjeblikket er 17 kursister samlet til efterårets sjælesorgskursus i Sct. Michaelis Kirke i Fredericia. Desuden er både psykologerne Elli Kappelgaard og Rebecca Schønherr Thomsen samt projektleder Dan Månsson og landsleder Annette Bech Vad i stigende grad på farten i det meste af landet for at afholde foredrag eller kurser i menigheder og på uddannelsesinstitutioner.\nBåde formand og landsleder rettede i deres beretninger endvidere en stor TAK til de cirka 185 frivillige, der yder en kæmpe indsats for at holde Agapes aktiviteter kørende.\n”TAK skal I have for jeres utrættelige indsats. Uden jer kunne Agape ikke nå ret langt ud. TAK!” lød det fra Annette Bech Vad.\nLæs arbejdsberetningen her\nBestyrelsesperiode nedsat til 2 år\nUnder valghandlingerne blev Steen Møller Laursen, Henrik Engholm Feldtmose og Rikke Mejlgaard genvalgt til bestyrelsen.\nDesuden vedtog forsamlingen en vedtægtsændring, der nedsætter bestyrelsesperioden til to mod tidligere tre år.\nAlle medlemmer med stemmeret har 14 dage fra den 13. november til at gøre indsigelser mod sidstnævnte beslutning.\nTro, eksistens og sygdom\nEfter generalforsamlingen blev scenen overladt til tidligere Agapepsykolog Aida Hougaard Andersen, adjunkt på SDU og ph.d. i religionspsykologi, der skulle gøre deltagerne klogere på eksistentielle kampe i mødet med kroniske sygdomme og kriser.\nDe to foredrag om emnet dykkede dels ned i de udfordringer omkring egen eksistens og eventuelle trosliv, der kan forekomme, når man må leve med kroniske smerter og sygdom, dels i sundhedssystemets adressering og håndtering af patienters eksistentielle og åndelige kriser.\nAida Hougaard Andersen viste ud fra undersøgelser, at eksistentielle og trosmæssige udfordringer har betydning for oplevelsen af livet med sygdom, men at lægerne tøver med at spørge ind til patienternes eksistentielle sundhed og tro – blandt andet fordi det langt fra altid er en del af deres uddannelse og træning.\n”Men der er en udvikling og vidensformidling i gang herhjemme, der peger frem mod, at patienter i fremtiden i højere grad vil kunne forvente at blive spurgt til mening og tro i relation til livet med alvorlig sygdom,” understregede hun.\n”Der skal så lidt til…”\nAt emnet var relevant og brugbart mente blandt andre Inger Kamstrup, organist og fast deltager på Agapes inspirationsdage gennem flere år.\n”Man går altid beriget hjem fra Agapes inspirationsdage. Denne gang gjorde det især indtryk at høre, hvor lidt der ofte skal til fra de professionelles side, for at mennesker føler sig mødt og set. Vi hørte et par eksempler på, hvordan én kommentar fra en læge til en patient gjorde hele forskellen for patientens oplevelse af sin sygdomssituation. Dét er værd at tænke over,” sagde hun efter inspirationsdagen.\nPar, pårørende og Søren Kierkegaard\nUd over hovedforedragene bød arrangementet på små dryp fra enkelte arbejdsgrene i Agape samt tre valgfrie seminarer.\nSidstnævnte gav mulighed for at blive klogere på ”Den løsningsorienterede samtale i parforholdet” ved Agape-psykolog Rebecca Schønherr Thomsen, ”Sorg uden grav – at finde vej i det, som ikke længere er selvfølgeligt” ved cand. pæd. psych. Annette B. Aagaard eller ”Hvad kan Søren Kierkegaard sige til 2021-mennesket i mødet med sygdom og kriser” ved Aida Hougaard Andersen.\nTAK til alle jer, der deltog og dermed berigede dagen! Næste Inspirationsdag er fastsat til lørdag den 12. november 2022.\nSTØT ARBEJDET I AGAPE


SER Hegn henter enestående import-agentur | Trekantens Folkeblad | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Trekantens Folkeblad - SER Hegn henter enestående import-agentur\nDiplom-ingeniør Michael Simon fra Zabag lykønsker her administrerende direktør i SER Hegn, Henrik Hallenberg Rasmussen, med den nye aftale, som betyder, at SER Hegn fremadrettet har forhandlingen af de enestående tyske sikkerhedsporte, -låger og bomanlæg.\nSER Hegn henter enestående import-agentur\n26. juni 2012 kl. 00:00\nSER Hegn, der er Danmarks største virksomhed inden for perimetersikring, herunder opsætning og reparation af industrihegn og porte, har netop indgået en aftale med tyske Zabag Security Engineering GMBH. Aftalen går ud på, at SER Hegn skal forestå importen af firmaets produkter i Danmark. - Zabag har ry for at lave de bedste sikkerheds porte, bedste folde porte og ikke mindst de største skyde porte overhovedet, og derfor er det rigtig godt for os, at vi har landet denne aftale. Det giver os mulighed for at tilbyde et kvalitetsprodukt, som passer rigtigt godt ind i den produktpalette, som vi i forvejen tilbyder, fortæller Henrik Hallenberg Rasmussen, der er administrerende direktør i SER Hegn. Mange års erfaring Det danske firma monterer i forvejen sikkerhedshegn fra hollandske Heras, og nu bliver det også muligt at tilbyde højsikkerhedsløsninger. Zabag har 22 års erfaring med at producere bom anlæg, rotationslåger og sikkerheds porte, der hindrer uønsket adgang. - Der er naturligvis en række forskellige niveauer, når det handler om, hvor sikker en port skal være. Og Zabag giver os mulighed for at komme op på det højeste niveau, som svarer til eksempelvis K12, pointerer den danske direktør. En sikkerheds port på K12-niveau skal blandt andet kunne klare en påkørsel fra en 18 ton tung lastbil, der kommer bragende med 70 kilometer i timen. Ikke uden stolthed Tyske Zabag har også valgt SER Hegn til installation af sine produkter ude i verden. Virksomheden har en lang række produkter i sit sortiment, der på glimrende vis supplerer de forskellige typer hegn, som SER Hegn i forvejen tilbyder over for sine kunder. - Vi er selvfølgelig utrolig stolte over, at et yderst velrenommeret firma som Zabag har valgt os som samarbejdspartner og importør i Danmark. Det er lidt af en blåstempling af vores virksomhed, påpeger Henrik Hallenberg Rasmussen. I forvejen har SER Hegn som sagt en importaftale med Heras, der er en af verdens største hegns-producenter. - Det er også lidt unikt, for i alle andre lande er det Heras selv, der ejer importøren. Men vi har altså haft succes med at gøre tingene på vores måde, fortæller direktøren, der fremadrettet forventer et stigende behov for sikkerhedsporte i stil med ambassade-løsningerne. Man kan læse mere om Zabag på www.zabag.de. FAKTA: SER Hegn er grundlagt i Børkop ved Vejle tilbage i 1990 af Svend Erik Rasmussen. Virksomheden er i dag landets største virksomhed af sin art, med afdelinger i Ølstykke og Ruds Vedby på Sjælland, Børkop i Jylland samt Bogense på Fyn. SER Hegn beskæftiger små 50 mand, og er siden 2005 vækstet med cirka 30 procent hvert eneste år. SER Hegn omsatte i 2011 for 70 millioner kroner. Læs mere på www.ser-hegn.dk.


Havenyt.dk - Kommentarer til »Findes der en kur mod tidselplage?«\nKommentarer til »Findes der en kur mod tidselplage?«\nPå denne side finder du kommentarer til teksten Findes der en kur mod tidselplage? Hvis du vil skrive en ny kommentar, kan det være en god idé at læse teksten først.\nSkrevet af: Henrik Ahlmann, 6. april 2003 kl. 8.35\nTidsel er mest sårbar umiddelbart før blomstringen sætter ind. Rykkes planten vertikalt op efter regnvejr, fjernes en del af roden og hele toppen, på et tidspunt hvor planten har færrest kræfter til atter at skyde. Dette bør gentages, pas dog på at INGEN smider frø.\nTidsler spiller i naturen en vigtig økologisk rolle som pionérplante (pga pæleroden), der kan bryde hård,sammenpresset jord, hvor andre har svært ved at få fodfæste. Deraf det omtalte ry. Efter tidsel overtager andre planterområdet når bakterier nedbryder rodsystemet og invaderer dette. Fra rodkanalerne spreder livet sig og jorden bliver med tiden mere frugtbar.\nSkrevet af: Clara Andersen, 7. april 2003 kl. 19.13\nJeg havde tidsler, der skød op under og udenfor hækken, under ribs, i kanten af urtebedet, ialt vel 67 steder indenfor 10 m2. Gennem 2 somre fjernede jeg dem konsekvent så snart de kom op. Det hjalp. Det er nu 34 år siden og jeg har ikke set dem siden da. Det var arbejdet værd.\nSkrevet af: Martin Lundemann, 24. juli 2003 kl. 12.25\nEfter at have bygget hus har vi en del jord som skal planeres ud.\nJeg har et stort problem med tidsler som "pludselig har beklædt 99% af jorden på een gang (ca. 3–400 m2)\nDe har desværre smidt frø nu, og jeg er nu i tvivl om hvad som er det bedste at gøre nu.\nOm kort tid vil en minigraver planere jorden. Vil dette hjælpe eller er der andet som bør gøres inden?\nFindes noget ukrudtmiddel som jeg med fordel kan benytte inden jorden planeres?\nSkrevet af: Lars Omme, 26. juli 2003 kl. 12.29\nVi har ligeledes en ny have, som er nyplantet (4 år), der kommer i øjeblikket mange tidsler. Jeg har ikke noget vidundermiddel, men vil gerne høre fra andre. Nu prøver jeg at følge Henrik Ahlmann's råd.\nSkrevet af: Lis Wedervang, 7. maj 2004 kl. 13.58\nVi fik lagt vores græsplæne om sidste sommer, desværre er den fyldt med tidsler, for mange til at fjerne manuelt, hvad er der at gøre?\nSkrevet af: Amelia, 3. juni 2005 kl. 14.13\nJeg syntes at man skal lade den være!\nSkrevet af: Karna Maj, 3. juni 2005 kl. 14.26\nTidsler i en græsplæne er noget skidt, for her skal man jo gerne kunne gå på bare tæer og lægge sig ned og have det rart.\nPrøv at slå plænen 2 gange hver uge – mon ikke det vil tage energien ud af tidslerne efterhånden. Det vil i hvert fald også forhindre at de bliver alt for store og stikkende.\nSkrevet af: Vagn Sejer, 13. august 2007 kl. 17.40\njeg slås virkelig med dem har 30 stk i et bed.\nhar prøvet alt raundop ren eddikkesyre salt, rykket dem op med rod hver dag.\nIntet hjælper. det er meget træls. Jeg er Vicevært og får en masse komentarer men ingen hjælp.\nNyt svar til emnet »Findes der en kur mod tidselplage?«\nHer er du: Forsiden > Forum > Kommentarer > Kommentarer til »Findes der en kur mod tidselplage?«


Tranquebar, turbaner, Taj Mahal - læs om farvestrålende Indien\nTranquebar, turbaner, Taj Mahal\nDer er dækstole af teaktræ og udsigt til kokospalmer og rismarker langs bredden. Der er en kok der serverer frokost, five o'clock tea, sprødstegte bananer som snack, middags- og morgenmad. Der er en kahyt med gode senge og eget bad. Og der en skipper, der styrer os gennem de smalle kanaler i Sydindiens backwaters, mens vi følger tilværelsen for dem, der bor langs vandvejene.\nBackwaters, vores både har egen kaptajn og kok. Foto Vagn Olsen\nBedre kan det næsten ikke være. Det skulle da lige være i Tranquebar, den hyggelige, gamle danske koloni.\nHer blæser en lille brise fra Den Bengalske Bugt, mens vi sidder over aftenens karry på hotel Bungalow-on-the -Beach. Engang boede skatteopkræveren i denne luksuriøse bygning. Nu er den lavet til hotel, hvor værelserne har navne efter de skibe, der engang anløb reden ud for Tranquebar. Der er udsigt til fort Dansborg, der knejser i silhuet på den anden side af paradepladsen.\nBedre kan det næsten ikke være. Det skulle da lige være i den lille landsby Alsisar på kanten af ørkenen i Nord-Indien.\nHvis vejret er til det – og det er det næsten altid – rykker vi ud fra den grandiose spisesal, og indtager taget af hotellet, der i parentes bemærket har været slot for en af Indiens mange royale familier. Vi finder vej til tagrestauranter ad de labyrintiske gange på hotellet, sidder under den tiltagende stjernehimmel og buffet´en er storslået.\nBedre kan det næsten ikke være. Det skulle da lige være…\nIndien er et overflødighedshorn af oplevelser. Landet er noget af det mest sanselige, man kan forestille sig.\nHvor eventyrerne venter\nHvor end man retter sit blik, dukker der utrolige syn op. Eller sjove oplevelser. Og efter næsten 20 år i Indien ved vi, hvor eventyrene venter. Vi har skruet rejser sammen både til Nord- og Sydindien, og selv om forskellene i Indien er store, så er der et fælles træk ved vores rejser: Vi kommer ud i nogle afkroge, hvor andre besøgende sjældent kommer.\nTranquebar er et af dem, for den lille by er ikke overrendt. Det er et fiskerleje med små 10.000 indbyggere. Inderne kender mest byen fordi der er masser af frisk luft. Indholdet af ozon er højt, så der ruller busser med skoleelever eller familier ind i Tranquebar, hvorpå de tilbringer dagen ved havet – på grund af luften, ikke vandet.\nMen bortset herfra er det ikke mange, der lægger deres vej forbi Tranquebar. Danskerne gjorde det i 1620, og grundlagde en koloni, som vi udbyggede og befæstede og regerede over i 225 år. Så solgte vi byen til englænderne.\nMen der er stadig spor fra danskertiden, og historien bliver meget nærværende, når man går rundt i Tranquebars gader: Kongensgade, Dronningensgade, Guldsmedgade. Dertil kommer, at vores ophold i byen altid inkluderer et besøg hos en familie og på en skole. Nutiden bliver således også nærværende, så uanset om man er interesseret i dansk kolonihistorie eller ej, så er et besøg i Tranquebar en stor oplevelse.\nØrkenland og et vidunder\nGuldbroderede dragter, tvistede turbaner og store sølvsmykker – ørkenlandet Rajasthan i det nordlige Indien er noget af det mest farverige, man kan tænke sig. Vi kører helt ud på landet i Rajasthan, og finder fem til byen Alsisar, som i dag er en sælsom blanding af gamle, rigt udsmykkede rigmandsvillaer, små lerhytter – og så et stort kongeslot. Som vi i øvrigt bor på.\nOg så har vi slet ikke nævnt et af verdens 7 nye vidundere, Taj Mahal. Det ser man på vores rejse ”Indiens højdepunkter”.\nIndien er et sikkert land at rejse i. Og billigt. En frokost kan gøres for et par kroner, hvis man vil. Og det er blevet meget lettere at få visum. Alt i alt er der mange gode grunde til at tage på eventyr i Indien.\nHar du en drøm om at komme helt tæt på Indiens fascinerende kultur? Så kan du her se alle Viktors Farmors rejser til Indien.\nSe vores rejser til Indien


Restauranter i nærheden af Urbana\npizzeriaer til frokost i Dupont Circle\nAktiviteter i nærheden af Urbana\nNr. 232 af 2.716 Restauranter i Washington DC\n2121 P St NW, Washington DC, DC 20037\nUrbana er ikke tilgængelig på det valgte tidspunkt. Vælg et andet tidspunkt, eller søg efter restauranter med kapacitet.\n15.01 - 23.00\n15.01 - 01.30\nMeget god madoplevelse !!\nGik med venner til fredag aften middag og vi sad straks med en reservation. Denne restaurant ligger i Palomar Hotel på P Street nær Dupont Circle. Service var meget god samlet, selvom der var gange, da det syntes alle waitstaff forsvandt. Fødevarer var fremragende, meget...frisk og velsmagende - fra den stegte blæksprutte og havabbor til den lækre æble tærte! Jeg forlod imidlertid denne restaurant stadig sulten som portionerne var generelt små trods nogle temmelig høje priser. Det var et livligt sted, og de fleste lånere syntes at nyde deres måltider. Dette er et rart sted at spise med en varieret menu at vælge fra - absolut værd at prøve!Mere\nBedste hjemmelavede lemoncello!\nI DC til træning. Pesto pizza og mac & ost var yummy. Men den ægte perle var den hjemmelavede citroncello. Gå ikke glip af!Mere\nRyan B, General Manager hos Urbana, svarede på denne anmeldelseSvarede for 1 uge siden\nFantastisk aften på Urbana - Cicchetti!\nMin mand og jeg var i DC til vores jubilæum, og vi var fascineret af Urbana's Cicchetti Tasing Menu. Per deres hjemmeside: Cicchetti er små snacks eller side retter typisk serveret i en traditionel osterie i Italien. Vi reserverede billetter i avanceret gennem eventbrite og...dukkede op omkring en tredive minutter forud for vores 7 pm reservation for at nyde nogle af deres cocktails. Cocktails var gode, men ikke udestående, men cicchetti oplevelsen var absolut forbløffende. Vi sad ved en bar med udsigt over køkkenet og kokken, Ethan McKee, kom ud og introducerede sig. Han var meget venlig og gjorde et fremragende arbejde, der forklarede alle de retter, han forberede og engagerede sig i alle cicchetti-deltagerne ved at lave små snak eller besvare spørgsmål. Det var så sjovt at se ham og hans assistent forberede retterne og ventetiden personalet var også fremragende og holdt et opmærksomt øje på gruppen. Vi havde bestilt en flaske vin til at gå med måltidet og vores briller løb aldrig ned på vin eller vand. Cicchetti retter var absolut forbløffende og syntes at bare holde kommer. Jeg nød virkelig de opvarmede oliven, fladt brød, laks mave og østers skål. Der var også champagne serveret med flere af kurserne. For $ 65 en person er dette en helt fantastisk oplevelse og en vidunderlig aftale. Vi nød absolut denne store oplevelse og vil bestemt spise på Urbana og gøre Cicchetti igen i nær fremtid.Mere\nRyan B, General Manager hos Urbana, svarede på denne anmeldelseSvarede d. 29. oktober 2018\nOpholdt sig i hotel så spiste her en nat. . Havde lige pizzaer. Et godt, et gennemsnit. Prosciutto pizza var fremragende. Aften service godt. Morgenmad service gennemsnit. Middag vin starter på $ 42 en flaske. Ville ikke gå igen.Mere\nHjemmelavet ... skal jeg sige mere? !!\nFunky, cool atmosfære; let gåafstand fra metroen. Pasta retter var AMAZING, vinkort varieret, personale venlige, professionelle og fremragende!Mere\nRyan B, General Manager hos Urbana, svarede på denne anmeldelseSvarede d. 5. september 2018\nJeg boede på Palomar, men jeg besluttede at undgå at spise på Urbana. Jeg elsker, at hver eneste Kimpton har en anden restaurant indenfor. Min første dag, jeg besøgte baren for drikkevarer, mens jeg ventede på min aftensmad fest. Bartenderen havde ingen personlighed. Virkede prætentiøst....Den slags mindede mig om bartendere i Portland. Selvom der mødte jeg bedre bartendere. Jeg kan godt lide en, der griber ind i kunde. Disse bartendere/servere var lige ved at tale med hinanden. Viser ingen interesse i deres job. På grund af dette, jeg undgik at spise her, og har lige med drikkevarer til at tage med på mit værelse.Mere\nRyan B, General Manager hos Urbana, svarede på denne anmeldelseSvarede d. 26. juli 2017\nMeget indbydende og hyggelig restaurant\nLille foretagende med fremragende service. Mad og drikkevarer er fremragende, og stemningen er meget intimt. Pizza er lavet på lige der i egen ovn - du kan se - og det smager godt!Mere\nRyan B, General Manager hos Urbana, svarede på denne anmeldelseSvarede d. 30. maj 2017\nEn gruppe bestående af 7 gik hen og de mennesker kunne ikke have været bedre. Maden var fantastisk og udvalg af vine var lige så godt. Jeg vender tilbage i DC område og vil helt sikkert vende tilbage til denne restaurantMere\nVi endte på Urbana efter at det var til vores hotel i Dupont. Vi var helt sikkert ikke havde forventet den fænomenale oplevelse, vi havde. Fantastisk udvalg af vine, og lammekoteletter var perfekt tilberedt. Citron Semifreddo var bemærkelsesværdigt.Mere\nLækker mad på en smart atmosfære.\nJeg tog til en reception i denne restaurant. Vi spiste en række virkelig lækker appetitvækkere. De var alle smukt præsenteret og var lige så velsmagende som de så ud. Det lokale var smukt og stemningen var travle og behageligt.Mere\nRyan B, General Manager hos Urbana, svarede på denne anmeldelseSvarede d. 1. maj 2017\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Urbana.\nStore grupper, Særlige lejligheder, Romantisk, Familier med børn, Forretningsmøder, Barhygge\nAdresse: 2121 P St NW, Washington DC, DC 20037


Forstå definitionerne af selvkørende biler på fem minutter - Uden Hænder\nOverblik by Johannes Hartkopf-Mikkelsen\ton 19. oktober 2017\nNogle fremsynede ingeniører har defineret seks niveauer af selvkørende biler, som branchen har taget til sig. Her er forklaringen\n(Artiklen er opdateret 20. juni 2018 efter opdaterede retningslinjer fra SAE’s niveauer af selvkørende)\nSelvkørende biler er stadig noget, der hører fremtidens veje til. I hvert fald, hvis vi snakker så selvkørende, at der hverken er rat eller pedaler i bilerne.\nMen verden over er både bilfabrikanter, journalister og myndigheder begyndt at gradbøje begrebet selvkørende biler efter en formel, som SAE – Society of Automotive Engineers – har defineret.\nDer er tale om seks niveauer af selvkørende, der går fra fortid (niveau 0) til science fiction (niveau 5). SAE’s originale definitioner fylder mere end 30 sider, men her kommer det vigtigste:\nNiveau 0: Slet ikke selvkørende\nBilen kan overhovedet ikke køre selv.\nNiveau 1: Hjælp til føreren\nBilen har et assistentsystem, som enten kan styre bilens bevægelser frem og tilbage eller til siderne. Det kan fx være en adaptiv fartpilot, som selv tilpasser afstanden til den bil, der kører foran. Det er førerens opgave at holde øje med, at systemet fungerer – og gribe ind om nødvendigt.\nBonusinfo: Mercedes var de første til at lave en adaptiv fartpilot, som fungerer ved hjælp af en radar. Det skete med den S-klasse, som blev introduceret i 1998.\nNiveau 2: Delvist automatiseret kørsel\nBilen har assistentsystemer, som både kan styre bilens bevægelser frem og tilbage og til siderne. Det kan fx være kombinationen af en adaptiv fartpilot og et system, der kan holde bilen i midten af vejbanen. Nogle bilmærker kalder det steering assist, andre kalder det active lane assist. Selvom føreren så i princippet kan slippe rat og pedaler, er det stadig førerens opgave at holde øje med, at systemet fungerer. Og gribe ind, hvis det er nødvendigt.\nBonusinfo: Indtil videre er der ingen biler i kommerciel handel, som når over niveau 2. Men som Uden Hænders test af niveau 2-biler viser, er der stor forskel på, hvor meget de forskellige biler kan inden for niveauet. Og hvor stor en del af kørslen, som bilen reelt udfører på niveau 2.\nNiveau 3: Automatiseret kørsel, MEN…\nKø-piloten i den nye Audi A8. Foto: Audi\nHer kommer revolutionen! For på niveau 3 skal føreren ikke længere overvåge bilen hele tiden, men kan i stedet sidde og læse en bog. Føreren skal dog stadig være klar til at overtage kørslen med et passende varsel, hvis bilen beder om det. Audi arbejder med et varsel på ti sekunder i deres nye A8, der står til at blive den første niveau 3-bil i kommerciel handel.\nBonusinfo: Niveau 3 er det mest omdiskuterede blandt de seks niveauer af selvkørende. Mange mener, at mennesker ikke er i stand til at håndtere det ansvar, det trods alt er at være parat til at overtage kørslen. Og så er der andre, bl.a. Teslas CEO Elon Musk, som argumenterer, at niveau 3 er så stort et skridt for bilers generelle sikkerhedsniveau, at teknologien skal gøres tilgængelig hurtigst muligt.\nNiveau 4: I høj grad selvkørende\nNu begynder det for alvor at ligne noget. Bilen kan køre helt selv på særligt udvalgte eller programmerede ruter. Det kan dog dække over alt fra lobbyen på Køge Universitetshospital til en hel by, så der er vidde rammer under niveau 4. Til forskel fra niveau 3 er der dog ingen forventning om, at føreren sidder klar til at tage over, hvis forholdene bliver for vanskelige. I så fald kan bilen selv køre ind til siden og standse på forsvarlig maner.\nBonusinfo: Flere fabrikanter, bl.a. Ford og Volvo, har tilkendegivet, at de vil springe direkte fra niveau 2 til niveau 4. Begrundelse? De vil ikke forlange af et menneske, at det både kan overlade kørslen til bilen, men samtidig skal sidde klar til at tage over. Volvo hævder at have biler på niveau 4 parat til salg i 2021.\nNiveau 5: Fuldt selvkørende\nHer er rat og pedaler er ikke længere nødvendige, for bilen kan køre selv under de samme betingelser, som et menneske vil kunne køre bilen. Altså også på grusveje, hvor afmærkningen af vejen er tvivlsom, eller i dårligt vejr, hvis bare vejen er kortlagt. Baseret på forskellige konceptbiler uden rat og pedaler er niveau 5 noget, der hører til på den anden side af år 2030.\nTags : defintionniveauselvkørende\nMercedes præsenterer ”Tinder på hjul” på Frankfurt Auto Show\nDin adresse består nu af tre ord