Hvad er mere irriterende, end når computeren hakker midt i en god serie? Der kan være forskellige grunde til dette. Ofte er det naturligvis internetforbindelsen som er for langsom, men det kan også skyldes andre ting. Her vil vi se lidt på hvad der er op og ned i den forbindelse.\nFå lokaliseret problemet\nDet kan som sagt skyldes flere ting når serien hakker eller pludselig streamer i lav kvalitet, så billedet ser en smule pixeleret ud fra tid til anden.\nDet første du bør tjekke er din internetforbindelse. Det kan du gøre med TDCs speedtest. Hvis din hastighed er under 1 Mb på download, så er det nok her den gal. De fleste internetudbydere tilbyder som minimum 5 Mb i dag, og det skulle gerne give et fint resultat hos alle streaming-udbyderne.\nDet kan også skyldes, at der er for mange enheder online samtidig i husstanden. Mange glemmer at tælle smartphones og tables med i denne sammenhæng, og de kan ofte også sluge en stor del af båndbredden.\nHvis du benytter en bredbåndsforbindelse, vil alle på forbindelsen dele internettet. Også hvis naboen fx har lånt jeres adgangskode, så husk at ændre koden af og til, for det kan gå ud over jer andre.\nDet vil typisk betyde, at hvis sønnike er ved at downloade noget stort ned fra internettet, så kan det betyde langsomt Internet for de øvrige i husstanden.\nHvis I derimod har en fibernet forbindelse (typisk Waoo, fibia, Bredbånd Nord etc.), så deler I ikke nettet på samme måde, da det kører vi en anden teknologi (lyslederkabler). Dermed kan I alle streame samtidig, uden at I skal deles om båndbredden. På netkablet.dk kan du tjekke om du har en tidssvarende forbindelse, og i øvrigt får det du betaler for.\nHastighederne øges år for år, så har du ikke tjekket dit internetabonnement i flere år, så bør du gøre det, da du typisk vil blive opgraderet til en hurtigere løsning for samme pris.\nHvad hvis min internetforbindelse er god, og videoen stadig hakker?\nHvis der er masser af Mb at tage af, og du stadig oplever at videoen fryser, hakker eller bliver pixeleret af og til, så kan det også skyldes, at din computer har lidt udfordringer på hardware-fronten.\nDet kan skyldes, at dine ram er fyldte.\nDine ram styrer den aktive hukommelse, og når din computer loader / buffer videoen, så gemmes disse data i ramblokkene, og hvis de ikke har den nødvendige kapacitet, så vil du opleve at computeren hakker.\nHvis det er tilfældet vil du sandsynligvis også opleve samme problem, når du fx har mange programmer kørende samtidig, eller mange faner åbent i din browser.\nPrøve at lukke alle andre programmer på computeren, mens du streamer, og se om det løser problemet.\nEr det tilfældet, så er det højst sandsynligt din computer, der er problemet. Er det en gammel maskine du sidder, på kan det være du har brug for en ny computer, men ofte kan du også opgradere rammene med nogle større, eller du kan tilføje en ekstra ramblok.\nProblemet kan også skyldes at du har et gammelt netkort i computeren. Netkortet er den port, som lukker internettet ind i computeren, og den har en fastsat mængde data, der kan sendes igennem pr sekund. Du kan læse et par tips mere omkring optimering af computerens performance ift. internetbrug på Refurb.dks blog.\nHvis computeren er af ældre dato, kan det sagtens være, at den ganske enkelt ikke er designet til at håndtere en god nok forbindelse, og dermed bliver den flaskehalsen.\nForhåbentlig løser disse tips dine udfordringer, så du igen kan nyde at se Suits, DareDevil eller en af de andre gode serier, uden at skulle blive afbrudt.


Advarsel: Boble i højrisiko obligationer\n16. jul 2015 KL.13:15\nSe at komme væk fra højrente obligationerne.\nSådan lyder rådet fra uvildige investeringseksperter, der frygter, at der er tale om en global boble inden for de såkaldte junk bonds/high yield bonds eller non-investment grade obligationer.\nDesværre er der ret mange danske penge bundet i disse højrente obligationer, viser en opgørelse, som Investeringsfondsbranchen har lavet for Børsen.\n"Man har søgt længere og længere ud, og det skaber boblen."\nPå et år er der sket en betydelig stigning i investeringer i junk bonds.\nSiden juli 2014 til juni 2015 er der sket en øgning i kursværdien på 17 pct., mens der er sket en stigning i antal investorer på 8 pct.\n”Når stigningen i investeret beløb er større end stigningen i antal investorer, viser det, at eksisterende investorer også har foretaget yderligere investeringer her,” lyder forklaringen fra Christian Kaasen, økonom i Investeringsfondsbranchen.\nI alt er der placeret 30,8 mia. kr. i denne aktivklasse mod 26,4 mia. kr. sidste år. Og pengene er fordelt på 196.081 investorer.\nSælg med tab\nOg hvad skal en privat investor gøre, når nu der er tale om en global boble?\n”Jeg ville sælge med tab,” siger Hanne Roj-Larsen, direktør i Frederiksberg Finansrådgivning, og forklarer, at der er tale om en boble, fordi investorerne længe ikke har kunnet få en god rente nogen steder.\n”Man har søgt længere og længere ud, og det skaber boblen,” siger Hanne Roj-Larsen med 25 års erfaring inden for førende danske børsmæglerselskaber og pensionskasser.\n”Jeg anbefaler, at man lægger sig i helt korte obligation med en varighed på et halvt år, og at man øger sin aktieeksponering,” siger Hanne Roj-Larsen og forklarer, at med det aktuelle, helt usædvanlige rentescenarie kan privatinvestoren lige så godt investere i aktier, fordi aktier er ikke mere risikofyldte end high yield obligationer eller junk bonds med de nuværende høje obligationskurser.\n”Hvis man normalt har investeret 80 pct. i obligationer med en varighed på tre-fire år og 20 pct. i aktier, så ville jeg i dag placere 60-70 i korte obligationer og resten i aktier,” siger Hanne Roj-Larsen.\nHos Miranova er partner og adm. direktør Rune Wagenitz Sørensen enig i, at der er tale om en boble.\n”Mange har investeret i high yield bonds via ETF’er, og jeg skal ikke kunne afvise, at der kan være tale om en boble i denne aktivklasse, for ETF'er er en let måde at investere på,” siger Rune Wagenitz Sørensen.\n”Vi er kommet meget ned i rente på high yield bonds og en mulig boble har i så fald været undervejs i et stykke tid,” siger han.\nHvis man har investeret i disse højrente erhvervsobligationer, bør man som det første få et overblik over sin portefølje.\n”Har man for eksempel lagt 80 pct. i high yield, så har man alt for mange og bør skille sig af med dem - uanset ens risikoprofil,” siger Rune Wagenitz Sørensen.\n”Men har man en del af formuen placeret i dem, bør man holde fast og ikke købe nye. Det er rigtig vigtigt, at man husker at sprede sine investeringer især nu, hvor der er en bobletendens på obligationsmarkedet.


Hjertenyt. Endelig en sund brunch. Sunde varianter af alt det, der gør weekenden til noget særligt - PDF\nHjertenyt. Endelig en sund brunch. Sunde varianter af alt det, der gør weekenden til noget særligt\nDownload "Hjertenyt. Endelig en sund brunch. Sunde varianter af alt det, der gør weekenden til noget særligt"\n1 Tema: Multisyg hjertepatienter lider af mere end én kronisk sygdom S. 10 De fleste Den bedste kombi Statin og god form kan forebygge syv ud af 10 dødsfald blandt dem med forhøjet kolesterol S. 30 Stamcelleforsker Om 10 år har vi en pille mod hjertesvigt S. 22 Hjertenyt nr. 1 januar 2013 Æg med kartofler og spinat - et lunt indslag på morgenbuffeten Ahh Endelig en sund brunch Sunde varianter af alt det, der gør weekenden til noget særligt Smag på chai - tedrikkernes latte Appetit på livet: To gange har Jussi Adler-Olsen taget en hjertebeslutning Lav din egen ymerdrys på rugbrødsrester\n2 Telefon- og adresseliste lokalkomiteer hjerteforeningen.dk/dit_lokalomraade Allerød Assens Ballerup Billund Bornholm Brønderslev City/Østerbro Dragør/Tårnby Esbjerg/Fanø Favrskov Faxe Fredensborg Fredericia Frederiksberg Frederikshavn Frederikssund Furesø Faaborg-Midtfyn Gentofte Gladsaxe Glostrup/Rødovre Greve/Solrød/Koge Gribskov Guldborgsund Haderslev Halsnæs Hedensted Helsingør Herning Hillerød Hjørring Holbæk Holstebro/Lemvig/ Struer Horsens Høje Taastrup Ikast-Brande Ishøj/Vallensbæk Jammerbugt Kalundborg Kerteminde Kolding København N/NV Langeland Lejre Lolland Lyngby-Taarbæk Mariagerfjord Middelfart Mors Norddjurs Nordfyn Nyborg ingen p.t. Næstved Odder Odense Odsherred Randers Rebild Ringkøbing Ringsted Roskilde Rudersdal Samsø Silkeborg Skanderborg Skive Skjern/Tarm Slagelse Sorø Stevns Svendborg Syddjurs Sæby Sønderborg Thy Tønder Varde Vejen Vejle Vesterbro/Kongens Enghave/Valby Vesthimmerland Viborg Vordingborg Ørestad/Sundby Aabenraa Aalborg Aarhus Motionsklubber Børkop Dyrehaven Greve Jægerspris Stevns Svendborg Thisted Klubber for patienter Børneklubben GUCH Hjerte- og Lungetransplantationsklubben ICD-klubben Ring gratis til Hjertelinjen Alle hverdage kl samt onsdag, fredag og søndag kl Telefon: Hjerteforeningen Hauser Plads København K Tlf / fax / Åbningstider: Mandag-torsdag kl Fredag kl Rådgivningscentre Esbjerg Jyllandsgade 79 C 6700 Esbjerg Tlf ( ) Rådgivning: Mandag uden tidsbestilling kl. 9 til 15. Tirsdag efter aftale Telefontider: Mandag og tirsdag kl. 9 til 15 Kolding Sydbanegade Kolding Tlf Rådgivning: Mandag uden tidsbestilling kl. 9 til 15. Tirsdag til fredag efter aftale Telefontider: Alle hverdage kl. 9 til 15 København Hauser Plads København K Tlf Rådgivning: Mandag uden tidsbestilling kl. 9 til 15. Tirsdag til fredag efter aftale Telefontider: Alle hverdage kl. 9 til 15 Næstved Jernbanegade 16, st Næstved Tlf Rådgivning: Mandag uden tidsbestilling kl. 9 til 15. Tirsdag til torsdag efter aftale Telefontider: Mandag-torsdag kl. 9 til 15 Odense Kongensgade Odense C Tlf Rådgivning: Mandag uden tidsbestilling kl. 9 til 15. Tirsdag til fredag efter aftale Telefontider: Alle hverdage kl. 9 til 15 Aalborg Bispensgade 12, 1 th Aalborg Tlf Rådgivning: Mandag uden tidsbestilling kl. 9 til 15. Tirsdag til fredag efter aftale Telefontider: Alle hverdage kl. 9 til 15 Aarhus Jægersgårdsgade Aarhus C Tlf Rådgivning: Mandag uden tidsbestilling kl. 9 til 15. Tirsdag til fredag efter aftale Telefontider: Alle hverdage kl. 9 til DE FASTE 2 Adresseliste 4 Noter 9 Brevkasse 47 Shop artikler 10 Tema: Multisyg Fire ud af 10 danskere lider af mere end én kronisk sygdom. De er multisyge. De får store mængder medicin og kastes rundt mellem afdelinger. Mød Frede Povlsen, der både er hjerte-, kræft-, og sukkersyg. 22 Stamcelleforsker: Om 10 år har vi en pille mod hjertesvigt Hvis vi kan få de få stamceller, der er tilbage i det voksne hjerte, til at reparere hjertet efter en blodprop, kan vi måske forebygge hjertesvigt. Det mener professor Paul Riley fra Oxford Universitet. 24 Hennings togt over Atlanten Du ligger midt i en orkan blandt ni meter høje bølger? Hvad vil du gøre? Hør hvad Henning Böhm med de fire blodpropper gør i sin båd midt på Atlanten. Hjertenyt nr årgang Udgives af Hjerteforeningen Hauser Plads København K Tlf.: Fax: Giro: Ansvarshavende redaktør: Administrerende direktør, cand.med. Inge Vestbo Bladansvarlig: Mette Stougaard Design, produktion: Aller Client Publishing Hvornår skal du i kolesterolsænkende behandling? Det er ikke længere det totale kolesteroltal, der er vigtigt, men derimod dit blods indhold af det lede LDL-kolesterol. 28 Manden med de to liv Marinus Jepsen skulle lære at gå, skrive og tale igen, da han overlevede sit hjertestop i Hans andet og nye liv fik ham til at testamentere til Hjerteforeningen. 30 Den bedste kombi: God form og Statiner Vi tager forskerne på ordet og beder Charlotte Nebel Pedersen om at følge et motionsprogram på et halvt år, så hun kan sænke sit kolesteroltal. Forside: Columbus Leth Tryk: Aller Tryk Annoncer: DG Media as Tlf.: januar 2013 Indhold Appetit på livet 34 Min hjertebeslutning To gange har Jussi Adler-Olsen taget en beslutning, der formentlig har reddet hans liv. 36 Hjertebrunch Vores hjertebrunch er sammensat, så den præsenterer et varieret, sundt og appetitligt udbud af spændende retter, der supplerer hinanden godt. Bagsiden: Jussi Adler-Olsen: Næse for nysgerrighed Oplag: / Oplaget er kontrolleret af Dansk Fagpresse. Udkommer fire gange årligt. Hjerteforeningen står ikke inde for kvalitet og troværdighed i annonceindhold og påtager sig ikke ansvar for annoncerede produkters og ydelsers kvalitet og virkning. Budskaber i annoncer i Hjertenyt udtrykker ikke Hjerteforeningens holdninger eller anbefalinger. Artikler og indlæg afspejler ikke nødvendigvis Hjerteforeningens holdninger. januar 2013 HJERTENYT 3\n3 Noter Hold formen lev længere Falder dit kondital med mere end 15 procent på et årti, fordobler du din risiko for at dø inden for de efterfølgende 10 år. Det kan godt betale sig forskning at holde formen. Også selvom du har svært ved at kvitte røgen, smide kiloene og drikke mindre alkohol. Din gode kondition alene kan nemlig redde dit liv. Det er konklusionen på et finsk forskningsstudie. 585 mænd uden hjertesygdom i alderen år gennemførte to konditionstests med 11 års mellemrum. 10 år efter den sidste test var 81 blevet ramt af en blodprop i hjertet og 92 var døde. Værst var det gået for dem, der klarede den sidste konditionstest mere end 15 procent dårligere end den første test. 88 procent flere af dem i dårligst form var blevet ramt af en blodprop i hjertet. Og over dobbelt så mange 2,2 gange flere var døde. Dårlig form øger altså din risiko for at få en blodprop i hjertet eller dø, uanset om du ryger, drikker for meget eller er overvægtig. Vidste du at: Hjerteforeningen arbejder for, at fem procent fuldkorn tilsættes i hvidt mel og brød inden 2018 tip Køb Fuldkorn med det sunde liv Ønsker du at leve hjerterigtigt, nedsætte kolesteroltallet og/eller tabe dig? Så kan Hjerteforeningens kliniske diætister hjælpe dig. Vi tilbyder individuelle kostsamtaler til dig, der har hjertekarsygdom, forhøjet kolesterol, forhøjet blodtryk og/ eller forhøjet blodsukker. Priser for kostsamtale, første time: Medlem 250 kr. Ikke medlem 450 kr. Priser for 5 opfølgende samtaler a ca. 15 minutter: Medlem 250 kr. Ikke medlem 450 kr. Tidsbestilling nødvendig. Kontakt dit lokale rådgivningscenter og hør om vores øvrige aktiviteter. Husk din medicin En sms på din mobiltelefon kan minde dig om at tage din medicin. På apoteket. dk/smsservice.aspx kan du tilmelde dig apotekets sms-service. Servicen er gratis. Du skal blot betale almindelig sms-takst for sms en, der skal bekræfte eller afmelde dit abonnement. På apoteket.dk finder du også et Huskehæfte med tricks og fiduser til at huske din medicin. Chokolade godt mod hjertesvigt Chokolade, som er rig på det sundhedsfremmende stof flavonol, forbedrer blodkarrenes funktion hos hjertesvigtpatienter Selv om du har hjertesvigt, kan du roligt spise et stykke chokolade om dagen. Det forbedrer blodkarrenes evne til at udvide og trække sig sammen og mindsker samtidig blodpladernes evne til at klumpe sig sammen, som typisk er nedsat ved hjertesvigt. Det har et hold forskere fundet frem til efter at have fulgt 20 patienter med hjertesvigt og deres chokoladeforbrug i fire uger. De 20 patienter blev delt op i to grupper. Den ene gruppe spiste to chokoladebarer om dagen med flavonoler, mens den anden spiste chokoladebarer uden flavonoler. Ingen personer i de to grupper vidste, hvilken slags chokolade de spiste. Efter fire uger målte forskerne en bedre karfunktion hos den gruppe af patienter, der spiste den flavonolholdige chokolade. De nye chokoladeresultater lyder lovende, fortæller Gorm B. Jensen, forskningschef i Hjerteforeningen. - Undersøgelsen kunne tyde på, at hjertesvigtpatienter har gavn af at spise chokolade, men undersøgelsen siger intet om de pågældende patienters tilstand, siger Gorm B. Jensen. 50 år og 500 millioner i hjertesagens tjeneste Hjerteforeningen har i fem årtier og med en halv milliard forskningskroner bidraget til flere landvindinger i forebyggelse og behandling af hjertekarsygdom. Det fejrede 160 af foreningens venner ved et forskningssymposium på Børsen. Fakta om hjerter gennem 50 år efter Anden Verdenskrig eksploderede forekomsten af blodpropper i hjertet Behandlingsmulighederne var begrænsede og bestod i sengeleje og smertestillende medicin. 60 procent af patienterne kom aldrig levende fra hospitalet i 1962 uddelte Hjerteforeningen kroner til forskning i 1975 døde 50 procent af danskerne af hjertekarsygdom i 2010 døde 27 procent af danskerne af en hjertekarsygdom i 2011 uddelte Hjerteforeningen 28,7 millioner kroner til forskning. Skolerne mangler viden om førstehjælp Kun lidt under halvdelen af landets folkeskoler har livreddende førstehjælp på skoleskemaet, selvom førstehjælpsundervisning har været en obligatorisk del af færdselslære siden Det viser en ny undersøgelse af førstehjælpsundervisning i folkeskolen blandt 325 folkeskoler, privatskoler og friskoler i Danmark fra Hjerteforeningen. Hjerteforeningen på hjerte-foreningen.dk/ shop 4 HJERTENYT januar 2013 januar 2013 HJERTENYT 5\n4 Noter Ha Hjertet med en vejledning i sund livsstil Noter Ny vejledning i sund livsstil Motion og samvær Rehabiliteringsprojektet Valdal breder sig som ringe i vandet. Mere end hjertepatienter dyrker nu motion på hold rundt om i landet. Og flere hold er på vej i det nye år, oplyser Lise Sjelberg, projektleder i Hjerteforeningen. Valdal-projektet skifter i øvrigt navn til Hjertemotion og har fået sit eget logo. Besøg hjemmesiden hjerteforeningen.dk/ hjertemotion og se om der er et hold i nærheden af dig. Har du og din guide praktiserende læge styr på dit blodtryk, kolesterol og din hjertesygdom generelt? Ellers kan en ny vejledning Ha hjertet med vejledning i sund livsstil hjælpe jer med at lægge en handlingsplan for dine ryge-, kost- og motionsvaner. Bogen er udviklet af Hjerteforeningen i samarbejde med Dansk Selskab for Almen Medicin på baggrund af interviews med konsultationssygeplejersker, praktiserende læger og hjertekarpatienter. Spørg efter Ha hjertet med næste gang du er hos din praktiserende læge eller bestil den gratis på shop.hjerteforeningen.dk/ boeger-foldere En gave til hjertebarnet Smykkedesigner Clas Meincke har til fordel for Børnehjertefonden designet den perfekte gave til dåb eller konfirmation. Smykket er et vedhæng, der er fremstillet i sølv og fås med eller uden brillanter. Der kan graveres navn, fødselsdato eller dåbsdato. Smykket koster 995 kr. (uden kæde) m. 0,01 ct brillant. Ved køb af smykket går 100 kr. til Børnehjertefonden. Smykket kan købes hos Guldsmed MEINCKE i Gråsten eller Sønderborg. Se mere på meincke-smykker.dk Én pille er bedre end fire Er du hjertesyg? Skal du tage en håndfuld forskellige piller flere gange om dagen? Og orker du, som mange andre, ikke altid at tage dem alle? Så kan det være, at du i fremtiden kan nøjes med en enkelt pille. Polypille er det populære navn for en pille, der indeholder flere typer medicin. Et nyt studie fra Imperial College i London, viser nu, at en polypille med fire præparater acetylsalicylsyre, et kolesterolsænkende middel og to blodtrykssænkende midler både kan få flere patienter til at blive ved med at tage deres medicin, og at den er bedre til at nedsætte kolesterol og blodtryk. Blandt dem, der var sat i behandling med en polypille, tog næsten ni ud af 10 stadig deres medicin efter femten måneder. Blandt kontrolgruppen, der skulle tage fire forskellige piller af den almindelige slags, gjaldt det kun to tredjedele. Det var til at se på effekten, for polypille-brugerne havde både lavere blodtryk og lavere niveau af det lede LDL-kolesterol end dem i almindelig behandling. Det er endnu ikke muligt at få behandling med en polypille, men et stort forskningssamarbejde støttet af EU forsøger netop nu at teste og udvikle en polypille til hjertepatienter. De forventer tidligst resultater i slutningen af næste år. forny dit medlemskab Vi har sendt kontingentopkrævningen ud, og håber, at du vil fortsætte med at støtte et Danmark, hvor ingen dør unødigt af hjertekarsygdomme. Som medlem gør du en forskel for alle hjertekarpatienter igennem vores arbejde inden for forskning, patientstøtte og forebyggelse. Kun fire procent af vores indtægter kommer fra det offentlige. Så jo flere vi er, jo mere kan vi udrette for hjertesagen. Der er ingen stigning i kontingentet i år, og hvis du tilmelder dig Betalingsservice, sparer vi administrationsomkostninger og flere penge går til hjertesagen. Du kan tilmelde dig på hjerteforeningen.dk/medlem/bs Et nyt år uden røg? Et nytårsfortsæt om at blive røgfri er en rigtig god beslutning. Som ryger er det bedste, du kan gøre for din sundhed, at kvitte tobakken uanset hvor gammel du er. Dit hjerte vil straks mærke forskel. Vi har samlet en række konkrete råd og test på vores hjemmeside tag også testen, som fortæller dig, hvad du har brug for ved et hjertestop? Bliv røgfri på hjerteforeningen.dk/rygestop Vidste du, at Hjerteforeningen arbejder for, at en pakke cigaretter skal koste 50 kr. i HJERTENYT januar 2013 januar 2013 HJERTENYT 7\n5 Noter Brevkasse?! Spørgsmål & svar Hjerteforeningens eksperter svarer på læsernes spørgsmål Træn din depression væk Depression og hjertekarsygdom går ofte hånd i hånd. Omtrent hver femte, der lider af åreforsnævring i hjertet, bliver ramt af depression. Samtidig kan depression fordoble risikoen for at få en hjertekarsygdom. Nu viser amerikansk forskning, at motion kan være den helt rette behandling til de patienter, der både lider af depression og hjertesygdom. 101 patienter, der alle led af åreforsnævring i hjertet og depression, blev delt i tre forskellige grupper. Den ene gruppe blev behandlet med antidepressiv medicin (sertraline, Zoloft), den anden gruppe blev i stedet for sat i et motionsprogram med træning tre gange om ugen i 30 minutter, og den tredje gruppe fik blot placebopiller uden virkning. Både medicinen og motionen virkede. Fire måneder efter de forskellige typer behandlinger var startet, var patienternes grad af depression faldet markant, og effekterne af den medicinske behandling og motionsprogrammet var lige gode. Blandt de patienter, der led af den sværeste grad af depression, var motion endda bedre end medicin. 40 procent af denne gruppe patienter blev kureret for deres depression med motion, hvor det kun gjaldt 10 procent af dem, der fik antidepressiv medicin. Også når det kommer til bivirkninger, kan der være en fordel i at vælge motion frem for medicin. Patienter på den antidepressive medicin følte sig langt mere trætte og havde flere problemer med sexlivet, end dem, der motionerede i stedet for. Dem, der fik motion som behandling mod depressionen, kom desuden i bedre form. Læs mere om motion for hjertekarpatienter på hjerteforeningen.dk/hjertekarmotion Fakta Personer, der udsættes for passiv rygning i 1-7 timer om ugen, har 24 procent øget risiko for at få blodpropper. færdiglavede supper pumper dig med salt Pas på de færdiglavede supper, hvis du gerne vil spare på saltet og holde blodtrykket nede. En portion købesuppe med et stykke brød til kan rask væk overstige det anbefalede daglige saltforbrug på seks gram for kvinder og syv gram for mænd. Det viser Hjerteforeningens seneste salttest af 8 færdiglavede supper. Se testen på hjerteforeningen.dk/salt Spis sundt og undgå næste blodprop For første gang har forskere fundet ud af, at sund kost også beskytter hjertet hos dem, der allerede er hjertesyge patienter med hjertekarsygdom eller fremskreden sukkersyge, deltog i et studie ved at beskrive deres kostvaner. Dem, der spiste sundest, havde mindsket deres risiko for at dø med mere end en tredjedel i forhold til dem, der spiste mindst sundt. Og effekten af den sunde kost var lige god, om patienterne var i medicinsk behandling med fx kolesterolsænkende medicin og hjertemagnyl eller ej. Sund mad er ifølge undersøgelsen frugt, grønt, nødder, fisk og fuldkorn. Det stemmer godt overens med Hjerteforeningens anbefalinger om sund kost. Du kan læse mere om studiets resultater på hjerteforeningen.dk Åndenød af trapper Jeg svømmer meter for fuld hammer to til tre gange om ugen. Det har jeg ingen problemer med. Men jeg får åndenød, når jeg går hurtigt op ad en trappe, og det varer lidt, før jeg får pusten igen. Jeg har stillesiddende arbejde og går sjældent hverken lange ture eller op ad trapper. Det undrer mig, at jeg kan reagere så forskelligt på de to træningsformer. Jeg er lidt nervøs for, om det skyldes hjerte- eller lungesygdom? Svar: På trapper skal man løfte sin egen krop mod tyngekraften, og det er hårdt, hvis man går lidt rask til. Går du højt op, fx til 5. sal, er det helt naturligt, at du puster, når du står stille efter den hårde trappetur. Hvis du derimod puster efter kun få trappetrin, er det mærkeligt, at svømning ikke giver den samme åndenød. Måske er svaret, at du ikke får pulsen så højt op ved svømning, som du har troet. Det kan godt snyde, fordi svømning er en ikke-vægtbærende aktivitet som trappegang er, så derfor føles trappegang hårdere. Prøv at måle pulsen ved svømning, enten med et pulsur eller ved at finde pulsen ved håndleddet eller på halsen og tælle pulsslag pr. minut efter fx 500 meter svømning. Du kan lave den samme måling ved gang på trapper for at vurdere, om din krop arbejder lige hårdt ved begge dele. Finder du ikke en årsag til forskellen med disse små undersøgelser, anbefaler jeg, at du taler med din læge og bliver undersøgt. Læs mere på hjerteforeningen.dk (søg på puls ). Ida Enghave, motionsekspert 60 års røg gemt i klaver Min syvårige datter arver et klaver, som har stået i et rygerhjem de sidste 60 år. Vi er selv ikke-rygere, og jeg er tvivl om, vi skal takke ja, eller om klaveret kan afgive skadelige stoffer hjemme hos os? Svar: Tak for dit spørgsmål. Det er et svært valg, I står overfor. Jeg kan desværre ikke give dig et videnskabeligt råd. Hvis det lugter af tobaksrøg, kan klaveret fortsat afgive skadelige stoffer. Hvis klaveret ikke lugter, kan man håbe, at der ikke er ophobet stoffer. Jeg kender ikke til metoder til at rense træet og tangenterne. Sæt realistiske mål Jeg er en kvinde i 40 erne, der har været overvægtig det meste af mit liv. Jeg har været på kur flere gange og tabt meget, men også taget en del kilo på igen. For få måneder siden var vægten igen blevet for høj, og jeg sagde til mig selv nu er det nok. Jeg er i gang med en ændring af livsstil og med at tabe mig igen ved hjælp af de almindelige kostråd og motion. Jeg har sat som mål at nå ned under et BMI på 27, fordi jeg er bange for, at det vil gå ud over motivationen, hvis jeg skal pine mig ned til den såkaldte idealvægt Mit spørgsmål er: er det for sundhedens skyld værd at skulle gennem det sidste halve års selvpineri med et indtag af meget få kalorier for at komme af med de ekstra kilo? Mit mål er et BMI på 27, og det må vel være væsentligt bedre for min risiko for at blive syg end min nuværende vægt på over 100 kilo? Svar: Det er flot, at du er i gang igen både med kost og motion og allerede har opnået vægttab. Jeg er enig med dig i, at man ikke for enhver pris skal forsøge at komme til at have en vægt svarende til et BMI på Det er fint, hvis man kan, men hvis udgangsvægten er for høj, eller det kræver så store ressourcer fra en, at man giver op inden, man næsten er kommet i gang, ja så er det langt bedre blot at gøre lidt og fastholde det. Hvert kilo, du taber, er godt. Allerede ved et vægttab på fem procent ses gavnlige virkninger på blodsukkeret, hvis det har ligget lidt i den høje ende. Mangler du motivation eller vil have hjælp til at vurdere din indsats, kan Hjerteforeningens diætister hjælpe. Find dit nærmeste center og priser på hjerteforeningen.dk/raadgivningscentre Mange har gavn af at få ideer til at variere sin kost, også under en slankekur. Endvidere kan man have glæde af at drøfte og få ideer til de valg, der frister ved højtider, familiesammenkomster, cafébesøg osv. Margit Vesterlund, klinisk diætist Skriv til brevkassen Stil spørgsmål til Hjerteforeningens ekspertpanel inden for: Hjertekarsygdom, motion, kost og ernæring, sundhed og livsstil, rygning, stress, pension og forsikring. Send dit spørgsmål via hjerteforeningen.dk/hjertebrevkasse Svaret sendes direkte til dig. Udvalgte og offentliggjorte spørgsmål anonymiseres. Redaktionen forbeholder sig ret til at redigere. 8 HJERTENYT januar 2013 januar 2013 HJERTENYT 9\n6 tema MULTISYG Hjertesyg Kræftpatient Diabetiker Multisyg Vi bliver ældre. Men med alderen TEMA følger flere sygdomme. Fire ud af 10 danskere lider nu af mere end én kronisk sygdom. De er multisyge. Hver sygdom har sin medicin, sin specialiserede afdeling og sin tilknyttede behandler. Så de multisyge får store mængder medicin, kastes rundt mellem afdelingerne og har utallige kontaktpersoner i sundhedsvæsnet. Det udfordrer både patient og læge. I dette tema om multisygdom kan du læse, hvor stort problemet er, om Frede Povlsen, der både er hjerte-, kræft- og sukkersyg, og om hvordan en klinik på Regionshospitalet i Silkeborg måske har en løsning til ham og andre multisyge. Af Mette Stougaard og Mikael Schneider FOTO: kåre viemose januar 2013 HJERTENYT 11\n7 tema MULTISYG Forhøjet blodtryk, slidgigt, rygsmerter eller psykiske lidelser. for ni ud af 10 hjertekarpatienter er det også en del af hverdagen. De er ikke bare hjertesyge de er multisyge. En sygd m k mmer sjæ dent af Mikael Schneider P illeæsken bugner. Der er så mange piller i den, at selv lægerne mangler overblik. Der er gule mod slidgigt. Der er blå mod blodpropper. Der er hvide mod depression. Og der er mange flere. Den praktiserende læge hjælper med at holde smerterne fra slidgigten nede. Be hand lingen ud af depressionen tog psykiateren på det lokale hospital sig af. Og den blodfortyndende behandling koster med jævne mellemrum en tur til kontrol hos AKklinikkens specialister. Så kommer de nye symptomer. Træthed og appetitløshed. Dem er lægen i tvivl om. Hvad skyldes det? Er det endnu en sygdom? Er det for meget medicin? Eller for lidt? Heller ikke psykiateren eller AK-klinikken har gode forklaringer. Sådan kunne det se ud for en af de 38 procent voksne danskere, der lider af to eller flere kroniske sygdomme. For hjertepatienter er det tal helt op til ni ud af ti. De er, hvad de få eksperter på området kalder, multisyge. De multisyge skal både tage massivt mange piller og navigere i et komplekst behandlingssystem. De har mange kontakter og forskellige læger i flere ambulatorier, som hver især kun taler om en sygdom ad gangen og ikke hele patienten. Multisyge mangler multispecialist Hjertesyge er i høj grad ikke kun hjertesyge. Det konkluderer Finn Breinholt Larsen i en analyse af forekomsten af multisygdom i Danmark. Han er seniorforsker i Region Midtjyllands Center for Folkesundhed og Kvalitetsudvikling og en af de få eksperter i multisygdom. - I vores analyse fandt vi, at 91 procent af hjertepatienterne også trækkes med mindst en anden langvarig lidelse. De hyppigste er foruden forhøjet blodtryk, slidgigt, rygsygdom, psykiske lidelser som angst og depression og migræne eller hyppig hovedpine, siger Finn Breinholt Larsen. Det er en problemstilling, der udfordrer sundhedssystemet. For de multisyge er svære at behandle og kræver indsigt fra Finn Breinholt Larsen Reimar W. Thomsen mange specialer på én gang. - Vi ved meget lidt om multisygdom både herhjemme og internationalt. Patienterne falder ned mellem specialerne, og det kan gå ud over behandlingen, at vi er så stærkt specialiserede og derfor ikke organiseret til at behandle de multisyge bedst muligt. De bliver behandlet for én sygdom ad gangen på hver sygdoms specialafdeling, siger Finn Breinholt Larsen. Hjertepatienter er mere syge Udfordringen vokser, for gruppen af multisyge patienter tæller flere og flere. - Det skyldes først og fremmest, at der er flere, der bliver ældre. Med alderen følger mange kroniske sygdomme som hjertekarsygdomme, KOL, kræft og sukkersyge. Men 1 9% 52% 24,5% 36,2% a ene Fire ud af 10 er multisyge 38 procent af alle voksne danskere lider af to eller flere langvarige lidelser. 91% Ni ud af 10 hjertepatienter er multisyge 91 procent af alle hjertekarpatienter lider af mindst en anden langvarig lidelse. 8% Multisyge har det langt værre 52 procent af de multisyge med fire eller flere lidelser vurderer, at deres helbred er dårligt. Det gør kun otte procent af dem med blot en sygdom. Flere og flere blodproppatienter er multisyge 24,5 procent af dem, der blev indlagt med en stor blodprop i hjertet på danske hospitaler mellem 1984 og 1988 var multisyge. Mellem 2004 og 2008 var tallet 36,2 procent. 12 HJERTENYT januar 2013 januar 2013 HJERTENYT 13\n8 1 tema MULTISYG Det er hårdt arbejde at være patient med flere diagnoser, så de er ofte helt afhængige af pårørendes hjælp. Der er mange behandlere på banen, og det er tidskrævende for patienten at møde op mange steder i sundhedsvæsenet. også vores dårlige livsstil gennem de sidste år er en forklaring, siger Reimar W. Thomsen. Han er overlæge og lektor ved Klinisk Epidemiologisk Afdeling på Aarhus Universitetshospital, hvor der for nyligt er udført et stort studie om multisygdom blandt danskere, der rammes af en blodprop i hjertet. Studiet viste, at en fjerdedel af dem, der blev indlagt med en stor blodprop i hjertet på danske hospitaler mellem 1984 og 1988 var multisyge. Mellem 2004 og 2008 var tallet 50 procent større. Desuden led to en halv gange så mange blodproppatienter af mere end tre sygdomme og det går ud over overlevelsen. Risikoen for at dø inden for det første år efter blodproppen i hjertet er, ifølge forskernes studie, næsten fire gange så stor, hvis du er svært multisyg, end hvis du ikke lider af andre sygdomme. - Den ringere overlevelse skyldes til dels igen alderen. De multisyge er ofte ældre og derfor generelt svækkede. Men multisygdom giver også i sig selv større risiko for komplikationer af både blodproppen og den efterfølgende behandling. Det er hårdt for en gammel krop at blive syg, især hvis man En ud af 10 tager over fem lægemidler 12 procent af den danske befolkning har i løbet af et halvt år taget seks eller flere forskellige receptpligtige lægemidler. har mange sygdomme, siger Reimar W. Thomsen. Multisygdom rammer også livskvaliteten. Hvor kun hver tolvte med én sygdom vurderede sit eget helbred til at være dårligt i Finn Breinholt Rasmussens analyse, gjaldt det hver anden af dem med fire eller flere langvarige sygdomme. Træthed og smerter fylder også ekstra meget for den multisyge. Og piller. Kæmpe behandlingsbyrde Flere af de multisyge patienter tager helt op til femten forskellige præparater. Når man tager så mange piller, er det svært at undgå bivirkninger, eller at nogle af pillerne påvirker effekten af andre piller. Medicin, der er godt mod en sygdom, kan også være skidt for en anden sygdom. Og patienterne kan have svært ved at følge behandlingen og tage alle pillerne i korrekte doser til rette tid. Så når patienten mærker et nyt symptom, kan det være svært for lægen at finde den rette diagnose. Symptomerne kan både skyldes, at en af sygdommene har udviklet sig, at en ny er kommet til, eller at noget af medicinen driller. Men behandling er ikke kun piller. 60% 40% Fire ud af 10 hjertekarpatienter tager over fem lægemidler 40 procent af hjertekarpatienter har i løbet af et halvt år taget seks eller flere forskellige receptpligtige lægemidler. Polyfarmaci Med multisygdom følger polyfarmaci det at tage flere forskellige lægemidler. Hjertekarsygdom er den sygdomsgruppe, langt de fleste polyfarmacipatienter er i behandling for. Af de godt 1,3 mio. danskere, der bruger hjertekarmedicin, tager af dem seks eller flere receptpligtige lægemidler. Og af dem tager flere end ni. Psykiske lidelser er det, som flest polyfarmacipatienter med hjertekarsygdom også er i medicinsk behandling for. Det gælder fire ud af 10. Men også behandling mod mavesår, astma og allergi, KOL, og smerter fylder pilleæskerne godt op. Kilde: Danmarks Apotekerforening Patienten skal også leve op til kostråd, gå til undersøgelser og følge programmer for rehabilitering. Retningslinjerne for behandling af de enkelte sygdomme kan give patienten så mange opgaver, at det slet ikke kan lade sig gøre at følge dem alle. Og en sygdom kan forhindre behandlingen af en anden. - Det kan for eksempel være svært at følge rehabiliteringen efter en blodprop i hjertet, når man samtidigt har smerter fra slidgigten, siger Finn Breinholt Larsen. Mulige løsninger De multisyges udfordringer i sundhedsvæsnet er først ved at blive erkendt, så løsningerne mangler endnu. - De multisyge patienter er under en stor behandlingsbyrde. De skal både tage massivt mange piller og navigere i et komplekst behandlingssystem. De har mange kontakter og forskellige læger i flere ambulatorier, som hver især kun taler om en sygdom ad gangen og ikke hele patienten. Når der ikke opleves sammenhæng mellem behandlingerne, bliver man som ældre forvirret, siger Reimar W. Thomsen. Leder af Hjerteforeningens rådgivningscentre i Østdanmark, sygeplejerske Anne Skjødt, møder også de multisyge patienter og ville ønske, der var bedre tilbud til dem. - Det er hårdt arbejde at være patient med flere diagnoser, så de er ofte helt afhængige af pårørendes hjælp. Der er mange behandlere på banen, og det er tidskrævende for patienten at møde op mange steder i sundhedsvæsenet. Det handler derfor om at få specialerne til at tale sammen og have de rette tovholdere til at gøre det, så patienten kan nøjes med bare en kontaktperson. Det bør være den praktiserende læge, men det er ikke en let opgave for dem, siger Anne Skjødt. Flere sygdomme en klinik I Silkeborg kan din læge henvise dig til Klinik for Multisygdom, hvis du lider af så mange sygdomme og får så meget medicin, at han ikke længere kan finde rundt i din journal. Af Mikael Schneider Når de praktiserende læger har en patient, der lider af flere sygdomme, trives dårligt, og som lægen ikke kan udrede uden hjælp fra forskellige speciallæger, kan de henvise til os. Sådan forklarer Ulrich Fredberg, hvad de laver på Klinik for Multisygdom i Diagnostisk Center ved Regionshospitalet Silkeborg. Her er han ledende overlæge og en af initiativtagerne til klinikken, der startede i maj 2012, som en forsøgsordning støttet af Region Midtjylland. Klinikken tager i mod de multisyge patienter, som de praktiserende læger har for svært ved at behandle, og giver dem en samlet udredning, hvor alle de nødvendige speciallæger og behandlere deltager. Det tager en halv dag og begynder med et møde med en farmaceut. De fleste dage er det Linda Jeffery. Medicin med mere Inden patienterne kommer ind, har hun bedt dem om at tage al den medicin med, som de bruger. Ikke bare en liste, eller lægens recepter, men pilleglassene og -æskerne. Også dem med vitaminer, kosttilskud og naturlægemidler. - For der kan godt være stor forskel på, hvad lægen tror de tager, og hvad de rent faktisk putter i munden. Det er vigtigt at vide præcis, hvad de får, da både receptpligtig medicin og håndkøbsmedicin kan påvirke hinandens virkning, siger Linda Jeffery. Medicin er en af de store syndere, når det kommer til de multisyges problemer, vurderer Linda Jeffery. Når hendes gennemgang er omme, har hun ofte en liste med fire-fem anbefalinger til ændringer i medicin, som kan hjælpe patienten af med nogle af de problemer, patienten er henvist med. Speciallæger samles Bagefter kommer patienten gennem alle de relevante undersøgelser. Det tager speciallægerne sig af. For når patienten har været forbi Linda Jeffery, følger undersøgelser af en læge, som samler al informationen og tager det med til en fælles konference for de indkaldte speciallæger. - Selv når vi har læger fra fem forskellige specialer samlet, kan det være svært at løse patientens problemer, og bølgerne kan gå højt, siger Ulrich Fredberg. Men en løsning, det kommer der. En behandlingsplan, som patienten får med sig, og som Alt i en klinikken Klinik for Multisygdom er en ny dagklinik for patienter med flere medicinske sygdomme, heriblandt hjertepatienter. Med henvisning fra deres praktiserende læge har de mulighed for en tværfaglig, medicinsk second opinion vurdering på tværs af de medicinske specialer (inkl. psykiater) og med farmaceutisk medicingennemgang og eventuel fysioterapeutisk/ergoterapeutisk vurdering. Klinikken har åbent to dage om ugen og har typisk to patienter igennem på en dag. I det nye år udvider de åbningen til tre dage om ugen. De multisyge er en stor udfordring for vores højt specialiserede afdelinger, hvor speciallægerne ikke tør tage beslutninger ind over de andres specialer. klinikken giver videre til den praktiserende læge, som så igen overtager ansvaret for patienten. Nu med speciallægernes og farmaceutens samlede indsigt, og en terapeuts vurdering af patientens fysiske formåen. Mulig løsning Klinikker for multisygdom, som den i Silkeborg, vil kunne komme de multisyge til gode, mener Hjerteforeningens forskningschef, Gorm B. Jensen. - De multisyge er en stor udfordring både for vores højt specialiserede afdelinger, hvor speciallægerne ikke tør tage beslutninger ind over de andres specialer, og for de praktiserende læger, der er tovholdere for de multisyge patienter, men som ikke har ressourcerne og kompetencerne til at behandle dem. Der kan klinikker, hvor speciallæger arbejder sammen på tværs af specialerne, være en mulig løsning, siger Gorm B Jensen. I Silkeborg undersøger de i samarbejde med forskere fra Aarhus Universitet og Region Midtjylland, hvordan deres patienter klarer sig, hvordan de oplever forløbet, og om de får behov for at komme tilbage til klinikken eller deres egen læge. Om 1-2 år ved de derfor, om ordningen er til gavn for patienterne og de praktiserende læger. Er den det, håber Ulrich Fredberg og hans kollegaer på at kunne fortsætte arbejdet. 14 HJERTENYT januar 2013 januar 2013 HJERTENYT 15


Skibsfart » Statsministeren besøger Esbern Snare\nStatsministeren besøger Esbern Snare\nMandag 22. november 2021 kl: 13:12\nStatsminister Mette Frederiksen rejser den 24.-25. november til Ghana, hvor hun skal besøge den danske fregat Esbern Snare, der befinder sig i Guineabugten. Med på rejsen er også oppositionens leder, Venstres formand Jakob Ellemann-Jensen.\n”Jeg ser meget frem til at besøge det danske bidrag til pirateribekæmpelse i Guineabugten. Danmark er en af verdens største søfartsnationer, og vi har derfor en særlig interesse i at værne om den frie maritime verdenshandel. Derfor er Danmark igen gået forrest i kampen mod pirateri for at sikre den frie sejlads og vores søfolks sikkerhed”, siger Mette Frederiksen.\n”De søfarende skal kunne passe deres arbejde, uden at de eller deres familier skal frygte for deres sikkerhed. De er afgørende for, at verdenshandlen kan flyde uhindret, og vi skylder dem at passe på dem. Jeg er glad og stolt over, at Danmark er sit ansvar som stolt søfartsnation bevidst, og jeg ser statsministerens besøg som et stærkt signal om vores international engagement og et flot skulderklap til besætningen,” siger Anne H. Steffensen, adm. direktør i Danske Rederier.\nUd over at besøge den danske fregat, aflægger statsministeren også officielt besøg i Ghana.\nIføge Statsministeriet er Ghana et strategisk vigtigt partnerland for Danmark i Vestafrika og i Afrika generelt. Det gælder særligt inden for fred og sikkerhed, herunder maritim sikkerhed, vækst og handel.\nBesøget markerer samtidig 60-året for etableringen af diplomatiske forbindelser mellem de to lande.\nEsbern Snare vil operere i Guineabugten frem til april 2022.\n- Migranter tvunget til slavearbejde på skib


- Bestil brochurer og akustikprøver | Materialer og prøver pr. post | Manualer | Brochurer | Prøver\tHomeVærktøjer & ServiceBestil brochurer og prøverBestil Brochurer og prøver\nBestil brochurer og akustikprøver\nLet BygAkustikPudsSpartelmasserGDSBestil akustikprøver Bestil vores materialer gratis\tKnauf Systemmanual 2016\nLette gipsbyggesystemer i gips og stål\nKnauf systemløsninger til det Danske Sundhedsvæsen\nLette byggeløsninger til hospitaler og sundhedssekstoren\nLetvægtsgipsplade. Et let og montagevenligt supplement til nutidens byggeri\nUltra stærk gipsplade til MK-godkendte etlagskonstruktioner - også i vådrum\nBlyfri strålebeskyttelse i røntgenrum\nKnauf Click skinner\nCLICK skinner = hurtigere, lettere og ergonomisk montage\nKnauf Click skinnesystem dør-kit\nDør-kit til Knauf Click system Bestil\tPDF\nKnauf Sahara gulvsystem\nHulrumsgulv for nem adgang til installationer. Gulvløsning med GF Floor Board\nEtagedæk og lette facader\nGipsplade med indbygget (usynlig) højttaler\nVi betaler forsendelsen. Bestil vores materialer gratis\tKnauf Danoline Manual 2016\nAkustiske gipslofter - inspiration og produktprogram for akustiske gipsløsninger\nKøle-/varmelofter med termisk ledeevne og akustiske egenskaber\nFleksible akustiske gipsløsninger til hospitaler\nKnauf Danoline akustiske gipslofter - konceptbrochure til hospitaler (UK)\nFleksible akustiske gipsløsninger til undervisningsmiljøer\nKnauf Danoline akustiske gipslofter - konceptbrochure til skoler og uddannelsesinstitutioner (UK)\nKnauf AMF mineraluldslofter\nLydabsorption, lydrefleksion og lydisolering - alt i ét loft\nKnauf AMF mineraluldslofter produktoversigt\nOversigt over mineraluldslofter og fordelene for dig som forhandler\nKnauf Heraklith Træbeton\nOversigt over træbetonlofter og fordelene for dig som forhandler\nKnauf Danoline Unity\nUnity perforeringer i Knauf Danoline gipslofter. Harmoniske perforeringer til kant\nLuftrensningsteknologi i akustiske gipsmaterialer\nFørsteklasses A-absorbenter i lofter og vægge med akustiske gipslofter\nVi betaler forsendelsen. Bestil vores materialer gratis\tKnauf Pudskompetencer\nVi betaler forsendelsen. Bestil vores materialer gratis\tKnauf Spartelmanual 2012\nBeskrivelser og spartelprodukter til spændende overflader\nKnauf Sheetrock spartelmasser\nEnkel, bedre spartling\nKorrekt arbejdsstilling ved slibning af lofter og vægge\nVandaktiveret hjørnekant til pålimning på gipskartonplader\nVi betaler forsendelsen. Bestil vores materialer gratis\tLette skillevægge i gips og stål\nGipsplader - også til lyd- og efterisolering\nSkab lys og energi med gipsplader\nGipsplader til lofter, skråvægge og skunkvægge\nDrømmeboligen til alle\nFind inspiration og konkrete projekter med let byg\nUltra Board til stærke enkeltlagskonstruktioner\nDanmarks stærkeste gipsplade\nTil hurtig og effektiv efterisolering\nKnauf Omega system\nLet og robust undergulv til bl.a. renovering\nLet efterregulering af lyd\nVi betaler forsendelsen. Bestil vores materialer gratis\tContrapanel vareprøve\nA4 prøve, bestående af en overflade- og perforeringsprøve af Contrapanel - en special akustisk slagfast beklædning. Prøven er wrappet i folie og pakket i papæske med informationslabel om den slagfaste akustiske beklædning Contrapanel\nTangent og Micro vareprøve\nA4 prøve, bestående af 2 perforeringsprøver, Micro og Tangent. Prøven er wrappet i folie og pakket i papæske med informationslabel om Micro og Tangent samt de produkter, som er tilgængelige med disse perforeringer.\nBestil\tQuadril og Globe vareprøve\nA4 prøve, bestående af 2 perforeringsprøver, Globe og Quadril. Prøven er wrappet i folie og pakket i papæske med informationslabel om Micro og Tangent samt de produkter, som er tilgængelige med disse perforeringer.\nBestil\tUnity 3 vareprøve\nA4 prøve bestående af en perforerings- og overfladeprøve af Unity 3. Prøven er wrappet i folie og pakket i papæske med en informationslabel om Unity 3 perforeringen.\nBestil\tUnity 6 vareprøve\nA4 prøve bestående af en perforerings- og overfladeprøve af Unity 6. Prøven er wrappet i folie og pakket i papæske med en informationslabel om Unity 6 perforeringen.\nBestil\tUnity 8|15|20 vareprøve\nA4 prøve bestående af en perforerings- og overfladeprøve af Unity 8|15|20. Prøven er wrappet i folie og pakket i papæske med en informationslabel om Unity 8|15|20 perforeringen.\nBestil\tDanotile vareprøve\nA4 prøve, bestående af en overfladeprøve af en 6,5 mm Danotile hygiejneloft. Prøven er wrappet i folie og pakket i papæske med informationslabel om hygiejneloftet Danotile.\nBestil\tSolopanel vareprøve\nA4 prøve, som viser en af de mulige perforerings designs: Q8|18, G8|18, G10|23, G12|25, G15|30, G8|12|50 eller G12|20|66. Prøven er pakket i papæske med en informationslabel om Solopanel perforeringer.\nBestil\tStratopanel vareprøve\nA4 sample, som viser en af de mulige perforerings designs: G8|15|20 eller G12|20|35. Prøven er pakket i papæske med en informationslabel om Stratopanel perforeringer.\nBestil\tKinopanel vareprøve\nA4 prøve bestående af en perforerings- og overfladeprøve af Kinopanel. Prøven er wrappet i folie og pakket i papæske med en informationslabel om Kinopanel perforeringen.\nBestil\tAmfipanel vareprøve\nA4 prøve bestående af en perforerings- og overfladeprøve af Amfipanel. Prøven er wrappet i folie og pakket i papæske med en informationslabel om Amfipanel perforeringen.\nBestil\tBoligakustik brochure + vareprøve\nAkustik i boliger brochure samt perforeringsprøver på Tangent/Micro og Globe/Quadril.\nBestil\tVi betaler forsendelsen. Indtast dine personlige oplysninger\n--- Vælg venligst ---Arkitekt/rådgiverOffentlig myndighedForhandlerEntreprenør/udførendeProducentPresseStuderendeSyns- og skønsmandUddannelsesorganisationAndre\tE-mail*\nJeg har læst og accepteret betingelserne om databeskyttelse *\n* Udfyld venligst alle de nødvendige felter\nDownloadsYdeevne som brand, akustik etc.BeregningsprogrammerVægGuideReferencerProdukterSystemer


Rul 2 løber fra oktober 2018 til april 2019.\nI 2. rul af Nye veje arbejder vi med 7 udviklingsspor. Nogle er nye, andre er en videreudvikling af spor fra 1. rul.\nDet har været vigtigt at få en bredde i indsatserne samt et jævnt ressourcetræk i organisationerne. Således arbejder vi i rul 2 med sammenhængende borgerforløb, lægedækning og rekruttering, almen praksis drift, forebyggelse samt digitalisering.\nSe afrapporteringsrapport fra 2. rul her\n2.1: Fælles akutteam mellem hospital, kommune og almen praksis\nFormålet for dette projekt er at muliggøre, at borgerne i højere grad kan modtage behandling og pleje i eget hjem. Dette for at borgeren kan blive i eget hjem længst muligt og for at reducere forebyggelige (gen)indlæggelser.\nFor at øge kommunens og hospitalets fokus på at forebygge indlæggelser og genindlæggelser, er der behov for at styrke den tværsektorielle indsats gennem samarbejdsaftaler og kompetenceudvikling. Samarbejdet mellem hospital, almen praksis og kommune er essentielt for at sikre en faglighed, der gør, at et fælles sygeplejeteam på tværs kan fungere optimalt.\nArbejdet skal øge kendskabet til de forskellige tilbud på tværs af sektorerne f.eks. via jobrotation og fælles skolebænk, samt afklare hvordan et setup for et fælles akutteam mellem hospital, kommune og almen praksis kan konstrueres.\n2.2: Særlig indsats for sårbare borgere\nFormålet er at tilbyde særligt sårbare borgere i Morsø Kommune en koordineret indsats og skabe bedre og mere sammenhængende forløb for borgerne, færre kontakter til sundhedsvæsenet og bedre selvoplevet sundhed. Der skal skabes konkrete erfaringer med bl.a. opsporing og konkrete indsatser, hvor den sårbare borger får tilknyttet en forløbspartner.\nForløbspartneren skal so sørge for sammenhæng mellem de beslutninger, der træffes og den hjælp, som borgeren tilbydes. Dermed skal forløbspartneren fungere som ”advokat” for særligt de sårbare, medicinske patienter, og sikre smidige overgange i patientforløbene mellem hospital, kommuner og almen praksis. Det kræver, at forløbspartneren har et kendskab til de konkrete tilbud, som kommune, hospital og praksissektor tilbyder.\nDerudover skal der arbejdes med, hvordan de mest sårbare borgere opspores f.eks. i akutmodtagelsen.\n2.3: Familiens trivsel - barnets trivsel\nFormålet er at tilbyde udsatte familier i Morsø Kommune et familieorienteret behandlingstilbud i nærområdet på tværs af region og kommune. Dette skal bl.a. medvirke til, at den udsatte familie bedre kan finde vej i systemet og få hverdagen til at hænge sammen.\nTilbuddet vil i projektperioden blive afprøvet på en række udvalgte familier, der har behov for en særlig indsats med et særligt fokus på snitfladen til det psykiatriske område. Et mål er at familierne i højere grad kan mestre deres hverdag med de udfordringer, der følger med en psykisk lidelse. Herudover skal der arbejdes med at nedbringe antallet af udeblivelser og afslutninger på grund af udeblivelser i psykiatrien.\n2.4: Min læge på video\nFormålet er at kunne tilbyde de 6.000 borgere, der er tilknyttet Regionsklinikken i Øster Jølby, videokonsultationer i borgerens eget hjem fx via tablet eller smartphone.\nØnsket er desuden at udvide videokonsultationens anvendelse i forhold til hvilken type af konsultationer, vi tilbyder på video. Det kunne for eksempel være tværfaglige og -sektorielle konferencer, videokonference med borgerens pårørende, videosamarbejde med ambulatoriet osv.\n2.5: Nye fagligheder i praksis\nFormålet er at bringe en række fagligheder tættere på borgerne, som kan tilbyde udredning og behandling i nærområdet.\nOrdningen med en fysioterapeut fra 1. projektrul i Regionsklinik Øster Jølby fortsættes og udvides til også at omfatte reumatologi, ligesom det afdækkes, om der er grundlag for at tilknytte diætister til ordningen. Derudover følges der op på effekten i forhold borgernes patientforløb, og om indsatsen har betydning for f.eks. hvor mange der henvises ”fejlagtigt” til reumatologisk afdeling på hospitalet.\n2.6: Indsats mod rygning\nFormålet med denne indsats er at reducere andelen af rygere i Morsø Kommune. Sundhedsprofilen 2017 viser, at der i Morsø Kommune er en højere andel af rygere, når der sammenlignes med de øvrige kommuner i regionen.\nDer skal udarbejdes nye tilbud/indsatser med henblik på, at borgerne ikke begynder at ryge og tilbud/indsatser til dem, der ryger i dag, så de får hjælp til at stoppe. Der skal derudover være fokus på at udbrede allerede eksisterende tilbud/indsatser, der har vist at have en effekt.\nArbejdsgruppen drøftelser pt form og indhold i udviklingssporet. Det skal afklares, inden konkrete handlinger sættes i gang.\n2.7: Omlægning af ambulante besøg til en digital løsning\nFormålet er at tilbyde borgerne en ambulant hospitalsbehandling i nærmiljøet via en videoløsning for bl.a. at reducere den tid, borgerne bruger på transport til og fra hospitalet, samtidig med der skabes nærhed i sundhedsvæsnet. Der vil med denne indsats blive arbejdet med få koblet flere specialer og dermed flere borgere på løsningen. Sporet er en fortsættelse fra 1. rul.


Detaljernes mester: Et interview med Wes Anderson [Moderne mestre]\nEn samtale med Wes Anderson\nBERLIN 2014 - Ved indgangen til Hotel Adlon står en lyserød varebil med påskriften Mendl's. Det er dén, som kører kager ud i The Grand Budapest Hotel, Wes Andersons opus otte, der er ventet med længsel og spænding. De fleste danske medier skal tale med instruktøren i København, hvor han kommer forbi om en uge. Jeg gør det i stedet for i Berlin, hvor filmen har premiere i dag.\nI foyeren er anbragt en skalamodel af hotellet i filmen. Facaden er pink som glasuren på de kunstfærdige kager. Da jeg når op til biblioteket, hvor interviewet skal afvikles, er der sat små æsker frem med kager fra Mendl’s. Jeg løfter på én for at prøve, om der er tale om attrapper. Det er der ikke. Den amerikanske filmskaber er kendt for at gøre tingene grundigt, og heldigvis lever han op til sit ry.\nWes Anderson er detaljernes elsker, herre og mester. Han arrangerer dem med fetichistisk omhu, og hver af hans film er en gennemført miniature. Fra Bottle Rocket (1996) til Moonrise Kingdom (2012) har han hver gang skabt færdige verdener, der kunne være imperier i en dråbe. Også værklistens ener, animationsfilmen Fantastic Mr. Fox (2009), koncentrerer et helt univers.*\nTHE Grand Budapest Hotel udspiller sig i flere tidsafsnit på et luksushotel, der ligger i hertugdømmet Zabrowka. I slutteksterne står, at filmen er »inspired by the Works of Stefan Zweig«. Man begynder naturligvis med at spørge, hvor ideen kommer fra. Anderson svarer stilfærdigt og grundigt. Den 44-årige texaner var i sin tid stram som Max Fischer i Rushmore (1998). Med årene er han blevet beleven og meddelsom.\n»Den oprindelige indskydelse var at lave et portræt af en bestemt person. Over nogle år udviklede min ven Hugo Guinness og jeg det til en film, der var noget i stil med en Stefan Zweig-roman. Jeg var blevet meget interesseret i Stefan Zweig. Vi gik videre med ideen, og hen ad vejen blev han til Monsieur Gustave, den ekstravagante concierge, som Ralph Fiennes inkarnerer. Hotellet kom sent i processen. Det hele udviklede sig i etaper. Men det enkle svar er, at denne person inspirerede filmen.«\n- Der synes at være en ny interesse for Zweig. Patrice Leconte har instrueret sin første engelsksprogede film, »A Promise«, der bygger på Zweigs »Reise in die Vergangenheit«. Hvad var det, som du fandt hos Zweig?\n»Jeg vidste intet om Zweig før for otte år siden. Jeg læste Ungeduld des Herzens, Hjertets utålmodighed, som på engelsk hedder Beware of Pity. Og jeg elskede den fra første side. Den begynder med forfatterens introduktion. Så følger en lang indledning, hvor forfatteren skal møde denne krigshelt. Alt er levendegjort i detaljer, så man får fornemmelsen af, hvor han kommer fra. Så følges disse to mænd ad, og den ældre fortæller den yngre historien. Det er hele bogen, sådan set.\nDen dér gammeldags fortælleform, måden han indrammer sine historier på, bruger Zweig fantastisk effektivt og charmerende. Han gør det igen og igen. Han kan virkelig skabe en fortryllelse med den form, og det er vel derfor, han bruger den så ofte. Jeg faldt i hvert fald for den pladask. Senere læste jeg Verden af i går, erindringsbogen som udkom efter hans død. Jeg havde aldrig set et portræt af netop dén periode. Efterhånden læste jeg alle bøgerne, og jeg tænkte, at der var ikke én bestemt, jeg foretrak. Jeg ville ikke filmatisere Zweigs bøger. Jeg ville skabe min egen Zweig.«\n- Du siger i pressematerialet, at du også læste forfattere som Irène Némirovsky og Hannah Arendt, mens I arbejdede med manuskriptet. Begge skrev om fascismens væsen og fremmarch. Zweig er emblematisk for hele den proces, men hvorfor er du interesseret i disse ting nu? Frygter du, at det er ved at vende tilbage?\n»Jeg tror ikke, fascismen er på vej tilbage. Men mens jeg læste Zweig, læste jeg også Suite française og Eichmann in Jerusalem. Det er tunge kilder, og måske skulle jeg ikke have nævnt dem. Det lyder så pompøst at sige, at denne film trækker på Eichmann in Jerusalem. Men nogle ting kommer derfra. Arendts beskrivelse af mentaliteten i Europa på den tid er meget grundig. Hun tager hvert land for sig og giver en masse statistisk dokumentation. Der er denne konkrete baggrund, som jeg havde i hovedet, mens vi lavede filmen. Grænser, der flytter sig. Love, som hele tiden bliver ændret. De ting sivede ind i historien.«\n- Filmen får premiere nøjagtigt 100 år efter Første Verdenskrigs udbrud. Den handler om en verden, som ikke eksísterer mere. Ser du på den lige som Zweig?\n»Jeg tror, jeg deler hans nostalgi. Han maler sådan et levende portræt af den verden, og hele atmosfæren i filmen kommer fra ham. For Zweig var det en verden, som han følte sig privilegeret over at være en del af. Han levede i et Wien, hvor intellektuelle bedrifter var bredt kendte og beundrede. Alle fulgte med i kulturen. Kunstnere, forfattere og komponister var tidens rockstjerner.\nZweig skrev reportager og essays. Han fulgte med i det hele hver eneste dag. Han blev en del af den kultur, som var raffineret over lang tid og havde Wien som sin midte og kulmination. Så forsvandt det hele på ganske kort tid, og glæden og mangfoldigheden blev erstattet af dogmer og politiske bevægelser. Så hans beskrivelse af tiden er traumatisk og dramatisk. Og meget stærk omkring alt, hvad der skete før mørket. Dét øjeblik for 100 år siden bliver ved med at komme igen. Det var et tab, som han aldrig kunne forvinde. Og det var dét, der tiltrak mig.«\nSÅ interessant denne snak nu er, giver den ikke et dækkende indtryk af filmen. The Grand Budapest Hotel er en kombination af farce og kulturel svanesang, en umulig blanding, som lykkes på overvældende vis.\nDer er skær romantik og tragisk realisme, profan sjofelhed og stort ædelmod. Den høje stil sender en kærlig hilsen til stumfilmens comedy capers og klassiske 30er-film som Ninotchcka, The Shop Around the Corner og To Be or Not to Be (alle instrueret af den eksilerede Ernst Lubitsch, Zweigs samtidige, som hører til Andersons forbilleder).\nAlle modsætningerne forenes i Monsieur Gustave, der har arbejdet sig op gennem hierarkiet og står for hotellets daglige drift. Han er både et gavmildt menneske og en ærekær, perfektionistisk charlatan, som har et harem af rige kvinder med blåt hår, gerne så gamle som muligt, som han bedyrer sin ikke helt uoprigtige kærlighed og dyrker hed, akrobatisk sex med i senge, der flyder med blomster og champagne.\nRalph Fiennes er mageløs i rollen. M. Gustave er et suverænt paradoks og en rollemodel for eleven Zero Moustafa, der begynder som elevatordreng, bliver mesterens lærling og - efter mange år og flere krige - hotellets sørgmodige ejer. Da filmen begynder i 1985, ligger Zabrowka bag Jerntæppet. Der er kun en afskallet skygge tilbage af det førhen så prægtige kursted.\nForfatteren (Tom Wilkinson) taler direkte til publikum om, hvordan man får historier foræret, når man lever af at fortælle. Sin egen klassiker, romanen The Grand Budapest Hotel, skrev han, da han som ung mand (Jude Law) tilbragte en tid på hotellet og hørte historien om stedet direkte fra ejerens mund. Zero Mustafa spilles i 1968 af F. Murray Abraham og som ung i 1932 af debutanten Tony Revolori.\nPÅ hotellet kommer i øvrigt hele Andersons faste hold: Bill Murray, Owen Wilson, Jason Schwartzman, Adrien Brody. Endvidere medvirker Willem Dafoe, Saoirse Ronan, Edward Norton, Harvey Keitel, Jeff Goldblum og Léa Seydoux. Madame D. besegler Gustaves skæbne ved at efterlade ham et kostbart maleri. Rollen som den liderlige gamling blev egentlig tilbudt 88-årige Angela Lansbury, som var optaget andetsteds. Karakteren spilles mageløst excentrisk og gedigent gribende af Tilda Swinton.\nGustave og Zero henter maleriet hos Madame D.’s brutale og grådige søn, Dimitri (Brody), der betaler gangsteren Jopling (Dafoe) for at gøre det grove. Jagten på billedet bliver en svimmel forviklingskomedie, der foregår til lands, vands, i luften og ikke mindst på ski i bjergene. »Vi har en masse sne med i filmen, og det er takket være Tyskland. Vi ønskede sne, og vi fik læssevis af det.« siger Anderson.\nImens trækker skyerne sammen. Nazistiske teatersoldater (med karikerede insignier) står klar ved grænsen, når Gustave og Zero krydser den. Kommandøren (Norton) kom på hotellet som dreng. Bekendtskabet hjælper dog ikke i længden. Snart står stormtropperne på hotellet. M. Gustave klarer frisag ved aktivere »De Krydsede Nøglers Selskab«, et netværk af kolleger fra andre hoteller, men til slut lukker mørket sig over Zabrowka. Alle bliver ofre for de historiske kræfter.\nStefan Zweig begik selvmord i Petrópolis i Brasilien i 1942. Monsieur Gustave giver fanden i fjenden og stikker to fingre op i fascisternes fjæs. Zero arver stedet og historien, som han giver videre til forfatteren. Til sidst er kun den pragtfulde gamle bygning i bjergene tilbage. Hvor finder man den slags steder i dag?\nHVAD angår hoteller, er Anderson en kender. Første gang, jeg talte med ham, var på Dorchester i London. Novellefilmen Hotel Chevalier, der fungerer som en prolog til The Darjeeling Limited (2007), udspiller sig i et hotelværelse, hvor Natalie Portman besøger Jason Schwartzman, og det er tydeligt, at de deler en historie, som er bundet op på Peter Sarstedts ballade »Where Do You Go To, My Lovely?«.\nNu følger en film, der bruger hotellet på samme mikrokosmiske måde som Jytte Borbergs bøger om Eline Besser og Thomas Manns Felix Krull. Samtidig minder rammen om kurstedet i D. M. Thomas’ Det hvide hotel. Hele Europa går under.\n»Jeg synes om hoteller. Jeg ved ikke, om jeg elsker dem. Når jeg arbejder på en historie, er jeg interesseret i, hvad karaktererne er interesserede i. Disse karakterer var hoteltyper, så jeg gik op i at besøge hoteller og finde ud af, hvordan de fungerer. Og når man laver film, tilbringer man utrolig megen tid på hoteller – som nu.\nSådan et sted er et sindrigt system, som består af alle disse forhold mellem alle disse mennesker. Der er én person, som bestyrer det hele, og det er vores primære karakter. Personalet er hans familie, og hele hans identitet er koncentreret i denne ting. Hotellet udtrykker, hvem han er, og det er som en organisme.\nVi ledte i lang tid efter et rigtigt hotel. Vi så en masse fotos, men vi kunne aldrig finde noget, der i tilstrækkelig grad lignede Grand Budapest. Til sidst byggede vi det hele i et nedlagt stormagasin i Görlitz i Sachsen. Det var en interessant proces. Mange detaljer i historien udspringer af detaljer i arkitekturen. Det hele tog form efterhånden.«\n- Hvilke steder så I ellers på?\n»Vi var i Wien og Budapest og flere steder i Tjekkiet. Snart sagt hele Tyskland og en smule i Polen. Der var også et hotel i Schweiz, som var interessant. Men midtvejs indså jeg, at vi ikke kunne bruge et rigtigt hotel. Alle stederne er moderniseret. Det, vi ville vise, eksisterede bare ikke mere. Og at føre indretningen tilbage, så det så ud som for 100 år siden, kan man ikke gøre på et fungerende hotel.«\n- I optog også i Babelsberg?\n»I Babelsberg lavede vi miniaturer og effekter. Det meste er filmet i Görlitz. En smule i Dresden, lidt i Waldenburg. En enkelt scene er lavet i Schweiz.«\nFILMEN har alle de kvaliteter, man venter sig af Wes Anderson: en koncentreret verden i miniature, et vagt nørdet præg af perfektionisme, en hemmelig klub og et cast af excentriske veteraner, der giver skyggerne sjælden substans. Anderson har ofte fortalt familiehistorier, der kan minde om J.D. Salingers noveller. Der blev trukket på Salinger både i The Royal Tenenbaums (2001) og The Darjeeling Limited. Denne gang synes legen at rumme lidt mere alvor og omverden.\n»Hver gang jeg begynder på en film, føler jeg, at jeg prøver at lave noget, der er helt forskelligt fra alt, hvad jeg har lavet før. Jeg tog til Indien for at lave en film, der foregik i et tog, og jeg tænkte, at det var noget nyt. Men da jeg var færdig med The Darjeeling Limited, sagde alle, at de kunne se, det var min film på et øjeblik.\nJeg prøver. Men jeg tvinger ikke mig selv til at gøre ting, jeg ikke synes om. Jeg laver ikke film, som jeg ikke selv kan lide, hvis det giver mening. Hvis jeg hellere vil beskære en indstilling sådan her, så gør jeg det, selv om jeg godt kan se, fra et sted i baghovedet, at det her er »min« sædvanlige måde.\nI de sidste ti-tolv år har jeg tilbragt mere tid i Europa end i USA. Og jeg er altid bevidst om at være en fremmed i Europa, men jeg synes om at være en fremmed. Det er kun, når jeg tager tilbage til Amerika, at jeg bliver opmærksom på, hvor meget mit perspektiv på hverdagen har ændret sig. Jeg tænker: Ah, det er sådan, vi gør i Amerika. Der er så mange små forskelle.\nJeg har tilbragt megen tid i Frankrig. Der er punkter, hvor franskmænd er meget mere konservative, og der er punkter, hvor franskmænd er meget mere frie, end man er i USA. Jeg rejste meget i Østeuropa i forbindelse med denne film. Jeg blev slået af, hvordan man oplever de skiftende ideologier fra det 20 århundrede. De er udtrykt alle vegne, ikke mindst arkitektonisk. Hvis nogen gør noget usædvanligt, tilskriver man det individets politiske ståsted. Jeg prøvede at få det lag med i filmen.«\n- DU bliver somme tider kritiseret for at reducere alt til samlemærker og miniaturer, for at anskue verden som et dukketeater. Kan du beskrive din egen metode?\n»Det vil jeg nødigt indlade mig på. I Grand Budapest er der en skisekvens. Ideen kom fra nogle victorianske fotografier, jeg havde set. Folk gik til fotografen og poserede foran kunstige baggrunde. De lod, som om de var i Alperne. Billederne er meget smukke, der er snekrystaller i kanten osv. Jeg tænkte på at bruge den stil i filmen, altså ikke så meget James Bond, mere disse fotografier. Små sneglober.\nDet er som regel den slags ideer, jeg får. Der er ikke noget overordnet koncept eller en stil, som jeg ville kalde min stil. Man kan sige, at vi ikke nødvendigvis prøver at skildre tingene så realistisk som muligt. Vi tænker en del på charmen. Somme tider konstruerer vi baggrunden, så spillerne kan udføre scenen næsten som et stunt. Nogle gange er det mere som en skuptur, de får at arbejde med.\nGenerelt arbejder jeg ud fra instinkt og indskydelser, for jeg vil ikke lægge mig fast på en form. Jeg vil være åben og udforske stoffet efterhånden. Men jeg vil ikke have en scene til at være bare alvorlig eller morsom. Jeg vil hellere blande tingene, så den bliver lidt af begge dele eller noget, der ligger midt imellem.\nMiniaturerne kom til, da vi lavede en animationsfilm, Fantastic Mr Fox. Jeg elskede de miniaturer. Det har jeg altid gjort, men jeg havde ikke arbejdet med dem før, jeg vidste ikke, hvordan man gjorde. Og sådan fungerer det generelt. Noget, som jeg fandt ud af under arbejdet med den sidste film, kommer med i den næste. Så det er sikkert et udtryk for, hvad jeg kan lide i en film. Hvad det siger om min karakter, vil jeg nødigt selv analysere. Men det er et klart udtryk for min erfaring som filmskaber. Hvilke arbejdsredskaber, jeg har samlet op og rejser rundt med.«\n- Så du verden gennem et eventyrfilter, da du var dreng?\n»Nej. Og jeg synes heller ikke, jeg ser tingene på den måde nu. En historie som denne har et fabulerende aspekt, men jeg vil have karaktererne til at føles som virkelige mennesker. Jeg opfordrer altid skuespillerne til at være konkrete. For som regel er det, der står i manuskriptet, ikke ligefrem realistisk. Alt er stiliseret. Jeg beder dem lave, hvad man kunne kalde den dokumentariske version.«\n*) Anderson lavede siden animationsfilmen Isle of Dogs, som var åbningsfilm på Berlinalen i 2018, hvor han modtog (endnu) en Sølvbjørn for bedste instruktion.\nWes Anderson blev interviewet på Hotel Adlon i Berlin den 6. februar 2014. The Grand Budapest Hotel havde dansk premiere den 27. marts 2014.\nArtiklen stod - stærkt forkortet - i Weekendavisen Kultur 28.03.2014\nIndsendt af Bo Green Jensen kl. 14.54 Ingen kommentarer:\nEtiketter: Amerikansk Film, Anden Verdenskrig, Berlinale, Berlinale 70, Europa, Fascisme, Første Verdenskrig, Hotel Adlon, Interview, Kommunisme, Snowglobe Cinema, Stefan Zweig, The Grand Budapest Hotel, Wes Anderson


Nyheder | landmodsvin.dk\nHer kan du læse nyheder fra Landsforeningen mod svin\nLink til nyhedsbrev maj 2022\nLink til nyhedsbrev marts 2022\nLink til nyhedsbrev januar 2022\nLink til nyhedsbrev december 2021\n30. oktober afholdt foreningen landsmøde i Middelfart på Fyn. Et meget fint og velbesøgt møde med ca. 60 deltagere og rigtig mange gode oplægsholdere, bl.a. Kurt Bardeleben, Lone Landmand, Kristine Clemet (Greenpeace) og Peter Andersen fra Miljøforeningen Dover Sogn. Der blev lyttet intenst.\nLandsforeningen har modtaget Enhedslistens Græsrodspris og 10.000 kr som vil gå til foreningens videre arbejde i kampen mod svinefabrikkerne. Tak til Ø for prisen!\nVi har sendt en klage til EU Kommissionen over implementering af habitatdirektivet i den danske husdyrbruglovgivning. Herunder kan du se klagen samt bilag.\nKlage til EU-kommissionen over husdyrbrugloven\nBilag 1: DMU-appendiks_praksisnotat_080310.\nBilag 2: Vejlendende notat af 240610 om N-afskæringskriterier til overfladevande\nBilag 3: Avedøreafgørelse\nBilag 4: Godkendelse eksempel\nBilag 5: Brev til Holbæk Kommune 19. november 2019\nVi har i lang tid undersøgt hvad kommunerne har af mulighede for råderum i sager om husdyrbrug. Herunder finder du den nyeste viden:\nKommunalt råderum i sager om store husdyrbrug\nDet er flere gange i forbindelse med sagsbehandlinger blevet fremhævet at kommunerne ikke kan afvise etablering af store svinefabrikker med henvisning til lokale hensyn og vurderinger.\nMen den gode nyhed er, at kommunerne HAR et større råderum, end de kommunale sagsbehandlere tror. Det ER fx en gyldig afslagsgrund, at anlægget vil føre til meget tung trafik gennem små lokalsamfund, eller at anlægget går udover landskabelige værdier.\nNedenstående er uddrag af svar fra miljøminister Lea Wermelin til Zenia Stampe (R) der viser, at kommunerne alligevel har nogle muligheder for at bremse disse store svinefabrikker eller ændre projekterne, så der tages hensyn til miljø og borgere i områder med store svinefabrikker.\nSvarene viser, at der er et større kommunalt handlerum, end borgere og sagsbehandlere har troet. Men sagsbehandlerne tør ikke bruge dette handlerum - og det er måske forståeligt. Bekendtgørelser og vejledninger lægger helt klart op til, at det sikre valg er at godkende, når ansøgere lever op til de formelle kriterier. Men svarene viser, at der er et kommunalpolitisk råderum til at foretage en konkret vurdering og sætte bremsen i. Men det kan man ikke forvente, at en sagsbehandler gør. Det kræver, at kommunalbestyrelserne ønsker – og tør – at udnytte det handlerum. Men muligheden foreligger, og derfor holder kommunernes argumentation om, at de ikke kan stille noget op, ikke.\nAlle spørgsmål og svar i fuld længde findes som links til sidst på siden. Desuden findes her et link til en præsentation som kan bruges/sendes til kommunernes sagsbehandlere. Siden vil løbende blive opdateret når der kommer nye spørgsmål og svar.\nSpørgsmål 527 om at klagenævnet vurderer, at der i en godkendelse primært kan stilles vilkår om anvendelse af bestemte adgangsveje til virksomheden.\n”Af Miljøstyrelsens vejledning på området fremgår, at til- og frakørselsforholdene for husdyrbruget indgår i en hensigtsmæssig lokalisering af husdyrbruget. Hvis kørsel forbundet med husdyrbruget medfører væsentligt øgede trafikale og miljømæssige gener i nærområdet (fx mange transporter igennem landsbyområder m.v.), og hvis disse gener ikke kan afhjælpes ved valg af alternative til- og frakørselsforhold, kan det indgå i overvejelserne, hvorvidt kommunalbestyrelsen skal meddele afslag.\nInden for disse rammer vil det være op til kommunerne at stille vilkår omkring trafik, der sikrer, at der ikke er væsentlig påvirkning i den konkrete sag, og hvis ikke dette kan opnås, vil der skulle meddeles afslag.”\nSpørgsmål 528 om afvisning på baggrund af trafikale gener.\nDette svar bekræfter svar nr. 527 om, at der også efter ændringer i 2017 kan meddeles afslag på baggrund af trafik: ”Kommunalbestyrelsen skal således også efter ændringen af husdyrreguleringen i 2017 vurdere, om der er væsentlig påvirkning som følge af væsentligt øgede trafikale og miljømæssige gener i nærområdet og kan efter omstændighederne meddele afslag på en ansøgning om etablering eller udvidelse af husdyrbrug, hvis generne ikke kan afhjælpes.”\nSpørgsmål 530 om landskabsmæssige hensyn.\nAf dette svar fremgår det, at en kommune kan fastsættes vilkår til materialevalg, farver, dimensioner, afskærmende beplantning mm., selvom placeringen sker i tilknytning til eksisterende bebyggelse, ”såfremt kommunalbestyrelsen vurderer, at det er nødvendigt for at undgå væsentlig påvirkning af landskabet”. Det giver et kommunalt handlerum. Og selvom man måske ikke kan afslå ansøgning af hensyn til landskabet, så kan man stille så store krav, at ansøger måske så alligevel vil foretrække en alternativ placering.\nSpørgsmål 531 om alternative placeringer.\nDet afhænger af den konkrete sag, om ”rimelige alternativer” også kan dække alternative placeringer. Det er ikke et ”ja”, men det er heller ikke et ”nej”, og det efterlader et kommunalt handlerum til at afkræve ansøger et svar på, hvorfor en bedrift ikke kan placeres bedre andre steder. ”Kommunen skal ved afgørelsen om tilladelse eller godkendelse vurdere, om den ansøgte udvidelse kan indebære væsentlig virkning på miljøet. Kommunen skal således afvise ansøgningen, hvis det ansøgte med den ønskede placering ikke kan realiseres uden væsentlig påvirkning.”\nSpørgsmål 532 om krav til den faglige vurdering af evt. skade på et internationalt beskyttelsesområde (Natura 2000)\nKommunens forpligtelse til at meddele afslag i visse situationer har et yderst snævert\nanvendelsesområde. Ved skade forstås således, som nævnt i spørgsmålet, at det på et konkret\neksperimentelt videnskabeligt grundlag kan dokumenteres, at ammoniakpåvirkningen fra\nhusdyrbruget med det ansøgte vil medføre en påviselig biologisk ændring af et internationalt\nnaturbeskyttelsesområde, herunder beskyttede arter, selvom beskyttelsesniveauet i\nhusdyrgodkendelsesbekendtgørelsen er overholdt.\nDette er et "ikke-svar".\nZenia Stampe stiller et opfølgende spørgsmål om, hvordan og hvem der kan foretage sådan en eksperimentel videnskabelig undersøgelse, og hvad den konkret skal leve op til for at opfylde dokumentationskravene.\nSpørgsmål 571 om kommunen kan meddele afslag af hensyn til lokalområdet (f.eks. trafik, landskab, udvikling etc.)\nHer giver den gældende husdyrregulering imidlertid allerede Kommunalbestyrelsen mulighed for at inddrage en række lokale hensyn ved afgørelse af, om der skal meddeles tilladelse eller godkendelse til et husdyrbrug, idet dette indgår i kommunens konkrete vurdering af, om beskyttelsesniveauet er overholdt.\nSpørgsmål 587 om hvornår der er tale om en udvidelse/ændring eller etablering af et nyt anlæg.\nEfter bemærkningerne til loven foreligger der en etablering af et husdyrbrug, hvis det ansøgte ikke knytter sig til et i forvejen eksisterende husdyrbrug. Et husdyrbrug er eksisterende, hvis der på en ejendom er et husdyranlæg med et produktionsareal på mere end 100 m2.\nHvis det ansøgte knytter sig til et allerede eksisterende husdyrbrug, vil der være tale om en udvidelse eller ændring.\nSpørgsmål 588 om der findes størrelsesmæssige begrænsning for store husdyrbrug når de placeres i landområder med fx landsbyer mv.\nHusdyrreguleringen indeholder som udgangspunkt ikke en størrelsesmæssig grænse ved tilladelse\neller godkendelse af husdyranlæg eller gødningsopbevaringsanlæg. Derimod skal kommunalbestyrelsen fastsætte vilkår, der sikrer, at husdyrbruget med det ansøgte ikke vil have væsentlig virkning på miljøet. Vilkårsfastsættelsen skal bl.a. ske på baggrund af en konkret vurdering af det ansøgtes virkninger på miljøet, herunder i forhold til omgivelsernes sårbarhed og kvalitet, og kommunalbestyrelsen skal ved afgørelsen bl.a. vurdere, om det ansøgte kan indebære væsentlig virkning på landskabelige værdier. Zenia Stampe har i svaret på MOF (alm. del) nr. 530 uddybet, hvilke vilkår kommunalbestyrelsen bl.a. fastsætter med henvisning til de landskabelige værdier.\nDet er kommunalbestyrelsen, der ud fra en række konkrete forhold vurderer, om det ansøgte har en væsentlig virkning på de landskabelige værdier.\nSpørgsmål 728 – om kommunerne overholder habitatdirektivet, når de giver tilladelse til udvidelser af husdyrbrug.\nHvilken kontrol af kommunerne er der angående overholdelse af habitatdirektivet i forhold til\ntilladelser til udvidelser af husdyrbrug?\nI husdyrreguleringens tilladelses- og godkendelsesordning er der taget højde for flere EU-direktiver,\nherunder habitatdirektivet. Som eksempel kan nævnes ammoniakbeskyttelsesniveauet i forhold til\nnaturarealer. Det fastsatte beskyttelsesniveau for kategori 1-natur er således bl.a. fastsat med henblik\npå at sikre, at der ikke kan ske skade på habitatnatur.\nMiljøministeriet har ikke kendskab til, at der skulle være generelle problemer med kommunernes\nbehandling af husdyrsager og iagttagelsen af habitatdirektivet i den forbindelse.\nKontrollen af kommunerne består i adgangen til at påklage kommunernes afgørelser i konkrete\nhusdyrsager til Miljø- og Fødevareklagenævnet. Herudover fører Ankestyrelsen tilsyn med, at\nkommunerne overholder lovgivningen.\nSpørgsmål 1006 - Vil ministeren derfor gøre en aktiv indsats for at gøre kommunerne opmærksomme på deres faktiske råderum i husdyrbrugsager?\nVejledningen af kommunerne vedr. muligheden for at inddrage en konkret vurdering af de\nmiljømæssige påvirkninger af lokale forhold ved godkendelse af husdyrbrug er Miljøstyrelsens\nansvarsområde. Der er indledt dialog med Miljøstyrelsen om forbedret vejledning på området med afsæt\ni den seneste tids fokus på disse forhold.\nPræsentation - kommunalt råderum og beskyttelsen af naboer (god til sagsbehandlere)\nLandsforeningen mod svinefabrikker © All rights reserved\nMy shop mobilepay: 740023\nReg: 5373 kontonummer: 0000242703


Skat ved handel med minkfarme, hvad skal du være klar over? - BDO\nHjem > Faglig info > Skat og Moms > Skat ved handel med minkfarme\nIsoleret set er selve værdiansættelsen ikke det store problem. Farmen omfatter almindeligvis en mindre landbrugsejendom med tilhørende minkhaller, noget driftsmateriel og en besætning. Aktiver som fagkyndige normalt godt kan værdiansætte.\nDer findes imidlertid en dark horse i forhold til værdiansættelsen. Det drejer sig om prisen på skind, der historisk set har været forbundet med usikkerhed. Usikkerheden vil altid gøre det vanskeligt at bestemme prisen på en minkfarm. Den usikkerhed betyder også, at banker og kreditforeninger kan være tilbageholdende med at låne penge til købere af minkfarme.\nSælgeren må derfor nogle gange vælge mellem enten at gå ned i pris eller at hjælpe køberen med finansieringen - altså acceptere, at han ikke får alle pengene her og nu.\nSælgerfinansieringen kan ske på flere forskellige måder, men den mest almindelige er et sælgerpantebrev. Det betyder, at købesummen betales med en kontant udbetaling, ved overtagelse af gæld samt ved udstedelse af et gældsbrev til sælger, som køberen afvikler over 5-10 år.\nEn handel på disse vilkår vil typisk udløse en stor skattepligtig fortjeneste hos sælgeren i salgsåret. Afhængig af gældsbrevets løbetid og forrentning vil der ganske vist kunne opnås et kursnedslag på hovedstolen, men dette vil sjældent være særlig stort. Ofte vil hele den kontante udbetaling derfor skulle anvendes til betaling af skat. Og nogle gange er den endda ikke stor nok.\nSælgeren skal herefter ”leve af” de afdrag på sælgerpantebrevet, som han efterfølgende modtager. Og hvis køberen betaler disse, er alt fint.\nHvis køberen kommer i økonomiske problemer og bliver ude af stand til at indfri gældsbrevet, får sælgeren skattefradrag for sit tab på dette, men først når det er endeligt konstateret og ofte på et tidspunkt, hvor sælgeren måske ikke har en særlig høj indkomst og derfor ikke umiddelbart kan udnytte tabet.


Oppo viser berøringsfri opladning frem for offentligheden\nDet kinesiske firma har vist deres trådløse strøm-teknologi frem sammen med deres magisk udvidende rulleskærms-telefon.\nDen kinesiske udgave af Mobile World Congress, MWC Shanghai, finder sted både in-person og virtuelt i disse dage. Det er normalt ikke derfra, vi får de største mobilnyheder, men især de kinesiske producenter kan nogle gange finde på at vise noget nyt og banebrydende frem.\nSåledes har Oppo nu vist noget ny teknologi frem, der peger i retning af, hvad fremtiden byder på, når det gælder smartphones og især trådløs opladning. HELT trådløs opladning, uden berøring. Den sidstnævnte teknologi har Xiaomi allerede vist frem, men det er Oppos egen udgave af fænomenet, der er blevet demonstreret på MWC Shanghai..\nOg det er vigtigt at forstå, for når to store teknologiselskaber begge viser to forskellige udgaver af den samme teknologi frem, er der naturligvis større chancer for, at det er noget, der rent faktisk kommer i handelen på et eller andet tidspunkt. Når det er sagt, har Oppo, Vivo og OnePlus alle tidligere fremvist forskellige slags pop-op-selfiekameraer, og det slog ikke ligefrem igennem på markedet.\nDet ser altså ud som om, berøringsfri, trådløs opladning bliver noget, vi får mulighed for at prøve af udenfor de kinesiske laboratorier på et tidspunkt. Oppo viser også teknologien frem på deres fysiske stand på MWC Shanghai.\nKun 10 centimeters rækkevidde\nOppo valgte at slå to fluer med ét smæk ved at demonstrere den totalt trådløse opladning på en rulbar phablet, nemlig koncepttelefonen Oppo X 2021, som dukkede op i teaservideoer sidste år. På standen ligger phablet’en på en trådløs ladeplade, men når man løfter den op, fortsætter den med at lade op, skriver Engadget.\nDet gør den, så længe den er indenfor en rækkevidde på 10 centimeter af ladepladen via magnetisk ræsonans, der angiveligt kan klare 7,5 watts opladning. Det er en anden teknologi end den, Xiaomi bruger, som rækker flere meter og bruger direkte stråleformationer til at lade enhederne op med. Den længere afstand betyder dog, at opladningen kun sker ved 5 watt og at man skal installere en stor og klodset ladestation i hjemmet.\nDet sidste er ikke tilfældet med Oppos teknologi, som firmaet kalder for Wireless Air Charging. Men hvis teknologien skal være brugbar, skal de nok op på over 10 centimeter. Omvendt betyder det ikke helt lige så meget, om man har placeret enheden rigtigt på ladepladen, den lader alligevel.\nApropos enheden, så kan du se Oppo X 2021-phablet’en rulle sig ud (ahem…) på videoen herunder, hvor Wireless Air Charging også demonstreres. Som med andre rulleskærms-formater på både telefoner og tv-modeller, opstår magien i at man netop ikke kan se udrulningen, men at det bare ser ud som om, skærmen kommer ud af ingenting. Men vi insisterer på at kalde det en rulle-teknologi alligevel.\nForrige artikelSpotify bekræfter: Lossless kommer senere i år\nNæste artikelQNAP lancerer ny 10 GbE NAS med kraftfuld quad-core og plads til otte harddiske


Det er en underlig fornemmelse at være fodboldfan i denne tid, hvor fodboldturneringerne på tværs af Europa plejer at spidse til.\nArteta & Co. var lige kommet godt i gang i kampen om de europæiske pladser, og nu fiser sæsonen måske ud i ingenting.\nDet er svært at finde undskyldninger for ikke at gå i haven i dette ‘forsømte forår’, men en kort status fra ARSENAL DENMARK’s bestyrelse kan måske hjælpe…\nI øjeblikket ligger Premier League stille, hvilket de fleste sikkert har opdaget. Alle kampe indtil 30 . april er udsat, og det er i det hele taget uvist, om sæsonen genoptages senere på foråret.\nI første omgang berører det derfor Arsenals hjemmekampe mod Norwich 4. april og Leicester 18. april, og fanklubben tilbyder at give pengene tilbage til alle de medlemmer, som har købt billetter til disse kampe – det gælder både alm. og VIP billetter.\nFra fanklubbens side må vi afklare vores billetkøb over mod Arsenal FC for at minimere vores tab på et senere tidspunkt.\nUnder normale omstændigheder ville vi have opstartet det redaktionelle arbejde med GunAction nr. 4, men bladet er udsat af den simple grund, at der ikke er meget at skrive om.\nHvorvidt vi udgiver blad nr. 4 og 5 i løbet af maj, juni og juli er ikke besluttet endnu, men når fodbolden på et tidspunkt startes op igen, sender vi journalisterne hurtigt til tasterne, så I kan få et blad ind af døren. Stol på det…\nAltid Arsenal podcast\nSom det var tilfældet med GunAction, så ligger vores populære Altid Arsenal podcast også stille indtil der sker noget, som Tue Sørensen og hans orkester kan udbrede sig om.\nMåske kommer der en særudgave i ny og næ under alternative former, men den regulære udgivelsesfrekvens startes først op, når fodbolden genoptages.\nMåske er det nu, at du har tid og mulighed for at lytte dig igennem tidligere udsendelser af den fremragende podcast. Tjek op her.\nDet var planen, at der skulle indkaldes til det sædvanlige udvidede bestyrelsesmøde i april.\nTil dette årlige begivenhed indkaldes alle gode og frivillige kræfter i fanklubben til en dag med Arsenal Denmark som overskrift. Vi taler alle foreningens aktiviteter og processer igennem og brainstormer på nye ideer og tiltag.\nVi håber at kunne gennemføre initiativet lidt senere – evt. slået sammen med vores sædvanlige Inde DM.\nDet er næppe nødvendigt at fortælle medlemmerne, at webshoppen selvfølgelig holder åben. Vi leverer samme høje service som altid, så kig ind i shoppen og gør en god handel. Måske finder du lige netop den trøje, som du mangler i din samling. Klik dig ind her.\nMens de sædvanlige sysler er røget lidt i baggrunden, er der blevet tid til andre ting, og derfor er forberedelserne til generalforsamling 2020 gået i gang.\nDet er givet, at dagen skal afholdes i Jylland, og at vi stiler efter den sidste lørdag/søndag i september, men dét er også det eneste, vi kan afsløre på nuværende tidspunkt.\nCampbell og Hillier til København\nTil gengæld kan vi afsløre et sær-arrangement den 19. august på Pool-Pub i København, hvor de to Arsenal legender fra 90’erne David Hillier og Kevin Campbell giver foredrag.\nArrangementet afholdes af Purple Sector Entertainment fra England i samarbejde med Arsenal Denmark.\nBilletsalg skydes i gang inden længe.