KSV :: online - H1: The Return of the Ninja – Desværre huggede han første-dommerens pege og langefinger af!\nH1: The Return of the Ninja – Desværre huggede han første-dommerens pege og langefinger af!\nVores navnkundige Ninja Pau var tilbage og klar til endnu en drabelig omgang volley.\nHans åndsfæller var også mødt op og da Bedsted også var kommet frem på trods af at have kørt 25 km/t i krybesporet over storebæltsbroen var der ingredienser til en fortrinlig Sukiaki.\nUnder meditationen, ninja varmer ikke op de meditere, kom vores lokale helt dog lettere til skade. En lille fiber i lysken i forbindelse med flyversparket mod sandsækken i Hillerødgadens mørke kælder. Hans meditation havde dog toppet så han var varm som aldrig før. Med valget mellem at ofre sine åndsfæller, da Tøf og Asbjørn var fraværende, eller at bide smerte i sig var der jo faktisk ikke noget valg. Sværdet blev svunget i forventningens glæde – førstedommerens fingre røg og dobbeltslag var nu noget man læste om i bøgerne. Ninja-Pau spillede 4 sæt og for en gangs skyld kom hævningerne ikke for lavt.\nOs andre wannabees havde haft en mere normal opvarmning og Coach Karim havde fortalt os at de 6 startende lå fast. Han undlod dog at fortælle hvem de var, så alle slog til bolden som var det en lise, og Smeden overvejede om han var sat af holdet eller om han skulle ind trække på, til og fly!!\nMed David, Laust, Mikkel, Jørgen, mig og Pau, samt smeden på libero kom vi fint i gang. Jeg slog den obligatoriske gudehævning i antennen, så alle var sikker på at denne kamp var vundet.\nFørste sæt spiller vi rigtigt godt. Laust var en 3-maskine i modtagningen og vi andre fulgte godt med. Jørgen var bedre end Thomas (fra Hvidovre) havde været for et par uger siden så vi andre roterede med rundt og fik en hævning i ny og næ og bekymrede os eller bare om at sætte vores hår efter Captain Boes dessiner. Imponerende som Captainen har overskud, selv når han er på bænken.\nAndet sæt kommer i gang og på trods af at Bedsted kommer bedre med så er vi da foran 16-13 da Karim tager en timeout for at Ninja-P og David lige kan afklare hvordan hævningen skal ligge. Før vi ser os om så står det hvis 17-20. Ikke særlig imponerende!!. Bedsted, der af de modstandere vi har mødt har haft det laveste servepres i år, formår at få servet os lidt væk i modtagningen og over en bred kam slår vi sår bolde ud.\nEn af forudsætningerne for at Bedsted var med så langt inde i sættet var dog også at vi excellerede vi ikke at have noget servepres i 2. sæt. Servefejl afløste servefejl. Ikke godt nok. Slutningen af sættet bliver fedt og tæt. Bedsted ender med at vinde 34-32 tror jeg efter nogle gode bolde. De kunne have vundet sættet før og vi kunne have vundet sættet før. Bl.a på en netfejl af mig og Laust sender en transitionsbold i loftet. Vi skal nok have disse slags fejl væk på de tætte tidspunkter, hvis vi skal slutte i toppen af rækken og have noget at gøre i eliten (ja der er lang vej, men med en 2. plads i rækken er det jo der vi skal kikke hen for at sammenligne ønskeligt niveau.)\n3. sæt ligner meget 2. Vi laver lidt færre fejl, dog uden at presse særlig mange 0’er eller 1ér ud af Bedsted.\nSøren kommer vist på banen her og kommer med god gejst, bedre serve og vundne backspikes ind og gør en forskel. Alligevel vinder vi kun sættet 26-24. Igen har vi perioder hvor vi ikke modtager godt nok, men også perioder med mange 3ére. Vi sætter endnu en 3 points-føring overstyr sent i forløbet. Det må vi bare kunne gøre bedre.\nDavid hæver også i dette sæt godt, som han faktisk gjorde i alle de 3 sæt han fik lov at spille. Og det samme kan siges om Jørgen.\nFør 4. sæt ryger David, Jørgen og jeg på bænken. Af de nye og gamle så bliver Magius inde, efter at været kommet ind sent i 4 med Mads og med sin gejst kommer han ind og gør det godt i 4. I perioder lidt ustabilt og stræbende efter at spille optimalt ryger gratisbolde og modtagninger helt op netkanten.\nLigeved at vinde stort men igen igen igen smides 3-4 bolde. Denne gang dog kun en gang så sættet vindes relativt komfortabelt 25-21 tror jeg.\nAlt i alt viser kampen, hvor Søren, Magius, David, Mikkel, Jørgen og jeg i perioder spiller over vores gennemsnitsniveau, at det ikke altid er nok at nogen spiller godt i perioder. Vi er heldigvis kommet i 1. division, hvor der skal mere til.\nEndelig vel lige på sin plads at nævne Mikkels gode spil hele vejen rundt. Han blokker, angriber, spiller forsvar og hæver så det er fryd for øjet.\nHvis I vil opleve det selv så kik forbi næste søndag(tror jeg det er) hvor han igen optræder kl 14 og vor vores hus-ninja vel også optræder på slap line.\nSidst opdateret 10. November 2008


Yvonne Wassini - Krop-Sind-Ånd Messerne\nHjem » Kommende messer » Mystikkens Univers » Foredrag » Yvonne Wassini\nLystjeneste – hvad er en lystjeneste og hvad går det ud på!\nWorkshop v. Yvonne Wassini\nSøndag kl. 11.00 – 11.45 i Lokale 1 – stuen\nHvis du mange gange er blevet fortvivlet over ondskaben i verden og tænkt, at du ikke alene kunne gøre noget ved det, får du nu en mulighed for at hjælpe, – for sammen kan vi gøre en forskel!\nEn Lystjeneste er; En meget stærkere form for meditation, hvor flere mennesker er sammen og vi åbner vores hjerte til universet og jordens hjerte. Vi lader lyset og kærligheden via vores hjerter danne bro, til jorden, menneskeheden og alle rigerne.\nVi mennesker kan højne vores energi og vibration og I samklang skabe en større kærlighed og lys til os selv og til alt liv på jorden.\nI samklang med musik, samarbejder vi med engleverden og de guddommelige lysverdener, som ønsker at forstærke frekvensen af kærlighed og lys til alt liv.\nVi skaber sammen en søjle af lys.\nLyset opløser mørket indefra og brænder mørke negative, og egoistiske tanker og følelser væk. Derved bliver der plads til noget mere lys og kærlighed.\nVi er medskabende til at vi højner lysfrekvensen – vibrationen i alt liv.\nhar sammen med forfatteren og foredragsholderen Asger Lorentsen, opbygget 2 spirituelle kursuscentre. Et i Danmark og et på Kreta.\nHun er en dygtig clairvoyant, magiker og underviser.\nHun har sammen med sin mand opfundet konceptet Englemennesker, før de blev kaldt high sensitive persons. Hun holder bl.a. kursus i hjertehealing, spirituel maling, feminin strøm, hvor man får kontakt med Helligånden og tidligere liv som præstinde. Medunderviser på uddannelserne til verdenstjener, terapi og gralsuddannelsen.\nDe har sammen arrangeret lysrejser til mange af jordens lande, for at skabe mere lys på jorden.\nHun er leder af lystjenester på Den Gyldne Cirkel og eminent til at finde den rette musik, der får den rigtige vibration frem til lystjenesterne, der skaber en strøm af lys og kærlighed til jorden og menneskene.


Basic Apparel ØKOLOGISKE Mom Jeans, Ellen jeans sort\nEllen jeans fra Basic Apparel er en super behagelig blød jeans i Mom fit med cropped, straight legs - og så er de i økologisk bomuld. Ellen jeans er her i en klassisk sort og de er virkelig usædvanligt dejligt bløde at have på.\nBasic Apparels sorte jeans er en god basisjeans, der er nem at sætte sammen med diverse andet tøj i garderoben og en fornøjelse at have på. Kan bruges året rundt!\nDet har gennem længere tid været populært med Mom Jeans. Et par jeans med en høj talje og ikke så snævre og skinny i benene, som det ellers i mange år før var det, de fleste gik i. Basic Apparel har også designet en Mom Fit Jeans - det er Ellen og her er det et par Ellen jeans i sort. En farve, der kan bruges til alt og er dejlig at have i garderoben.\nModellen er klassisk: Høj talje, lige ben, lidt stumpede i længden, bæltestropper og de klassiske 5 lommer - og så er der bare den forskel til rigtig mange andre par jeans, at de er lavet i økologisk bomuld. Det betyder, at der ikke er brugt lige så meget vand, som til ikke-økologiske jeans og det er faktisk en del!\nBasic Apparels jeans er ualmindeligt bløde og behagelige, det eneste vi har at sige, er at de er noget små i størrelsen - vi er i hvert fald begge her i butikken blevet nødt til at tage en størrelse større end vi plejer. Så kan du ikke komme forbi og prøve dem hos os, vil jeg også anbefale dig at gøre det, det sparer forhåbentligt en ombytning.\nFind også den blå udgave af Ellen jeans og mere dejligt økologisk tøj her fra danske BASIC APPAREL


Industri » USCG godkender norsk ballastvandsystem\nUSCG godkender norsk ballastvandsystem\nSøndag 4. december 2016 kl: 09:00\nU. S. Coast Guard Marine Safety Center har udstedt det Ballast Water Management System (BWMS) Type Approval Certificate til den norske producent Optimarin AS efter en detaljeret gennemgang af ansøgningen fastslog, at systemet opfylder kravene i 46 CFR 162,060.\n”Dagens beslutning markerer en vigtig milepæl for den maritime industri i håndteringen af truslen fra invasive arter. USA Coast Guard stiller strenge testkrav til standarder for ydeevne og validering af ballastvand systemer under en række betingelser. Udstedelse af typegodkendelsesattesten dokumenterer, at Optimarins ballastvandssystem imødekommer U. S. Coast Guards standarder”, siger Capt. John Mauger, chef for Marine Safety Center.\nOptimarins ballastvand system er et filtrerings - / ultraviolet ballastvand behandlingssystem med kapaciteter fra 167 m3 til 3000m3 i timen.\nThe Marine Safety Center fortsætter med at gennemgå ansøgninger om typegodkendelse fra andre BWMS producenter. Hver ansøgning omfatter tusindvis af sider med data og analyse for at dokumentere overholdelse af de omfattende krav til landbaserede dele og test om bord på skibe.\nDesuden indeholder ansøgningerne detaljerede beskrivelser af materialer, evalueringer af komponenters egnethed til det maritime miljø, og operationelle manualer. The Marine Safety Center er i konstant kommunikation med fabrikanterne og de uafhængige laboratorier for at holde dem underrettet om status for godkendelsesprocessen.\n”Dette er en vigtig milepæl, da det er den første af flere godkendelser, der er nødvendige for at afbøde truslen fra skadelige akvatiske invasive arter”, siger viceadmral Paul Thomas, næstkommandant for forebyggelsespolitik.\nKilde: Blue-C Press


Køb epoxy hvis du vil have et slidstærkt materiale - Hanlab\nBy Hanlab -- august 19, 2019 august 19, 2019\nKommentarer lukket til Køb epoxy hvis du vil have et slidstærkt materiale\nEpoxy er helt genialt, hvis man har brug for noget slidstærk maling til gulvet. Derfor ser man også typisk epoxy på badeværelser, ligesom det er et meget anvendt materiale i større industribygninger samt i garager og på værksteder. Derudover kan epoxymaling også bruges på vertikale overflader; herunder ved brusekabiner eller bag ved komfurer. Der er med andre ord tale om et produkt, som dels er meget alsidigt, men som også er meget robust og slidstærk. Som materiale er epoxy dermed et fremragende produkt, som på mange områder skiller sig ud fra det meste andet maling, som findes på markedet.\nHvis du skal i gang med at renovere, så er det derfor værd at bide mærke i de mange fordele, som epoxygulve har. I min omgangskreds er der mange, som har gjort brug af epoxymaling, fordi de har kunne se, hvor godt et produkt det egentlig er.\nForskellen ved epoxymaling og epoxybelægning\nDer findes epoxymaling og epoxybelægning. Fællesnævneren for begge er, at det er meget hårdført og resistent overfor diverse belastninger – både mekanisk, kemisk og termisk. Uden at skal blive alt for teknisk og omstændigt, så er epoxymaling vandfortyndet maling. Derfor er det næsten også lige så simpelt at anvende, som ganske almindelig vandbaseret maling.\nMed hensyn til epoxybelægning så er dette ikke en maling. Derudover er epoxybelægning et professionelt produkt, hvorfor det også er meget vanskeligere at arbejde med. Epoxybelægning skal spartles ud, og spørger man en maler, så vil vedkommende altid anbefale, at man får andre til at gøre arbejdet; især hvis man er helt uerfaren inden for epoxybelægning. Man har under 25 minutter til at arbejde med produktet, når man først har lavet blandingen, da hærdeprocessen er meget kort.\nSkal man bruge maske, når man arbejder med epoxy?\nSvaret er lidt tvetydigt. For det korte svar er ja, da epoxy som udgangspunkt indeholder allergifremkaldende stoffer. Men da almindelig epoxymaling ikke indeholder organiske opløsningsmidler, behøver man ikke at bruge maske ved anvendelse af epoxymaling. Ikke desto mindre er det altid en god idé at være forsigtig, når man arbejder med epoxy, da det er allergifremkaldende og ætsende ved hudkontakt. Sørg derfor altid at have den rette påklædning på, når du skal i gang med at arbejde med epoxymaling – både handsker og heldragt. Skal du bruge epoxymaling på din arbejdsplads? Så er det vigtigt, du får et epoxykursus, som er et obligatorisk kursus, hvilket bl.a. er rodfæstet i arbejdsmiljøloven.\nIT-konsulentopgaver med fokus dig og dit projekt


Stor interesse for årets Grovfoderekskursion 2019, der i går fandt sted i Sønderjylland. Her første gruppe i marken med hestebønner. Fotos: John Ankersen\nUkrudtsbekæmpelse og skadedyr er blandt udfordringerne i dyrkningen af hestebønner – ikke mindst hvis de er økologiske. Hestebønner var blot et af mange indslag ved gårsdagens grovfoderekskursion i Sønderjylland.\nGræsmarksdrift med slæt og afgræsning, strategier og maskiner til ukrudtsbekæmpelse i majs og hestebønner, sædskifte og fremstillingspris for grovfoder.\nAlt sammen blot et lille udsnit af det store program ved gårsdagens Grovfoderekskursion 2019, der i år fandt sted på to landbrugsbedrifter i Sønderjylland ved henholdsvis Løgumkloster og Rødekro.\nOg det var et stort fremmøde af tilmeldte deltagere, der gruppevis om formiddagen blev ledt rundt på bedriften og i marken hos mælkeproducent Harro Marquardsen ved Løgumkloster. Han er økolog og driver 400 hektar med græs, majs og hestebønner til grovfoder til bedriften, der tæller 350 køer.\nHestebønner i fokus\nI forhold til eksempelvis græs og majs er hestebønner fortsat en relativt mindre afgrøde i Danmark – men den proteinrige afgrøde spås af mange en stor fremtid – ikke mindst i forhold til den importerede og ofte dyrere soja.\nI forbindelse med grovfoderekskursionen blev der gennemgået både sorter, men også ukrudts- og skadedyrsbekæmpelse i hestebønner, hvor bekæmpelse er den største udfordring, når bønnerne, som hos Harro Marquardsen, er økologiske.\nSelv har han valgt at dyrke 80 planter pr. kvadratmeter – noget højere end hos konventionelle dyrkere – for ganske enkelt at »kvæle« så meget af ukrudtet som muligt.\nSorter og sygdomme\nBlandt sorter indenfor hestebønner finder man blandt andet sorterne »Stella« og »Birgit« – og det er især sidstnævnte, som er benyttet i Løgumkloster – en sort, der især egner sig til økologer, da den er hurtig til at komme i gang efter såning.\nEfter sidste års tørke, er det især robustheden i sorterne, som udbyderne har i fokus, da mange marker visnede væk og slet ikke blev høstet i 2018.\nBlandt sygdomme som udfordringer i hestebønner er bladsvampe – rust, chokoladeplet. Skadedyr kan være sorte lus og bladrandbiller.\nBlandt de maskiner til ukrudtsbekæmpelse, der blev demonstreret i går, var Geo Biostar – en tidligere franske maskine, der i dag produceres i Danmark, og som i arbejdsbredder på 9 – 12 meter kan rense ukrudt på op til 100 hektar pr. dag.\nMajs og græs\nHestebønnerne har også sneget sig ind i græsarealet på 200 hektar hos Harro Marquardsen.\nGræsarealet er 3. års kløvergræsmark, hvor der det 3. år også er hestebønner med i sædskiftet. Græsarealet har ingen gødning eller vand fået siden første slæt, men trives indtil videre helt optimalt.\nMajsen er spiret frem på majsmark-arealet, hvor det især er radrensningen, der er i fokus. Her blev maskinen fra Thyregod, som er Harro Marquardsens egen, holdt op imod konkurrenternes og andre løsninger indenfor ukrudtsbekæmpelse i majs.\nNyeste teknologi i marken\nGPS, computerstyring og mange andre smarte features har for længst gjort indtog indenfor planteavlen.\nFlere maskinudbydere demonstrerede i går deres systemer, når det gælder registrering, præcision og måleudstyr indenfor afgrøder, ved såning og høst.\nHos Krone var det »Smart Connect Box«, der blev sat fokus på. Et redskab, der blandt meget andet kan hjælpe med at registrere arbejdsområde ved start og som derefter registrerer udbytter og kan sende data.\nHos Semler Agro var det John Deere’s helt eget system RTK, der blev gennemgået,\nClaas var også repræsenteret, hvor det var Claas Quantimeter udbyttemåling, der var fokus på. Et system, der i Seges-forsøg har vist stor målepræcision med lille udsving.\n- Dog vigtigt at understrege, at snitteren også måler det, der falder udenfor vognen, tilføjede Iwer Dall, salgs- og produktchef hos Claas græsmaskiner.\nGrovfoderekskursion 2019 er arrangeret af Seges med sponsorstøtte og deltagelse af en lang række landbrugsvirksomheder.


Hej Nostradamus! | Litteratursiden\nStartscenen er en Columbine High-massakre, og hvad den gør ved udvalgte hovedrolleindehavere og resten af deres liv.\nCoupland kan noget ganske specielt med essayformen, korte afsnit, hvor han tegner/skildrer/maler/skriver et billede frem på nethinden hos læseren. Han gjorde det fx også i ’Polaroider fra de døde’ (1997). I ’Hej Nostradamus’ er udgangspunktet en voldsom og tragisk hændelse, skolemassakren på Colombine High. Han lader den foregå på en canadisk skole i 1988, og romanen har skikkelse af 4 store afsnit; 4 essays, hvor 4 personer med tilknytning hertil fungerer som jeg-fortællere.\nBogen lægger ud med Cheryl. Hun er 17 år, medlem af en nykristelig gruppe, er i al hemmelighed blevet gift med sin kæreste. Ellers kunne de jo ikke gå i seng med hinanden. Og så er hun gravid.\nHendes fortælling har et lidt specielt udgangspunkt, hun er netop blevet skudt og er på vej væk fra denne verden. Beretningen om amerikansk/canadisk highschoolmiljø og de moralske og religiøse/fundamentalistiske strømme, der sætter så dybt et præg, er meget interessant.\nSå springer vi 11 år frem. Cheryls mand/kæreste, Jason, er fortælleren, og igen bliver de store spørgsmål taget op med denne skarpe og dybt hjerteskærende ironi, som Coupland mestrer.\nJasons rolle, da han ene mand stopper massakren, hvordan billedet bliver vendt 180 grader mod ham, er en af bogens næsten mytiske tragedier.\nBogens 3. fortæller er Heather, der i 2001 forelsker sig i Jason. Også hun jager sandheden og finder den vel også, selvom der ryger nogle illusioner.\nJasons far er slutfortælleren, han er det nærmeste, vi kommer en religiøs galning, han tager virkelig skriftens ord bogstaveligt og må indse, hvordan det har frataget ham liv og familie.\nDet lyder sort i sort: ’hvordan skulle Gud kunne eksistere og samtidig tillade al verdens ondskab’, er nok essensen. Men det, der gør bogen så levende at læse - og bemærk her, ikke livsbekræftende, for dét er den ikke - det er, at figurerne lever og ånder og fungerer!\nI min bevidsthed har jeg nærmest mødt Couplands figurer, jeg føler, jeg kender disse mennesker indgående. Han kan skrive, så det er en ren uforfalsket læsefornøjelse, kan han!\nOversat af Svend Ranild. Borgen, 2004. 230 sider. Kr 299,-\nLiz Dunn er 36 år, overvægtig og uden venner - Så dukker hendes søn, som blev bortadopteret ved fødslen pludselig op. -an er ramt af dissemineret sklerose, men på trods af…\nSusan Colgate - Miss Wyoming - og John Johnson kender ikke hinanden, men lever begge et liv i rimelig luksus, overfladisk og ligegyldigt. En dag får de begge chancen for at lægge…\nEn rablende tour de force gennem sextåger, kønssafter og overgreb - men også en transcenderende, smuk og pirrende indføring i de smukke taberes verden.


En god investering: Stort EU-projekt har vist, at social inklusion kan betale sig | avisen.nu\nEn god investering: Stort EU-projekt har vist, at social inklusion kan betale sig\nSocialfondsprojektet ”Rummelig imidt” har på fem år hjulpet over 250 borgere fra kanten af arbejdsmarkedet i arbejde i Region Midtjylland. ”Indsatsen kan så rigeligt betale sig,” siger projektlederen om projektet, som EU’s Socialfond har støttet med 27,5 mio. kr.\nNår det store socialfondsprojekt ”Rummelig imidt” slutter med udgangen af året, kan projektleder Søren Larsen se tilbage på seks års virke, der har sparet samfundet for mange millioner kroner.\n”Rummelig imidt” har nemlig flyttet flere end 250 borgere fra kanten af arbejdsmarkedet i Region Midtjylland – og et liv på hel eller delvis offentlig forsørgelse – til fast arbejde og et liv som selvforsørgende.\nEU’s Socialfond har i tre omgange støttet projektet med sammenlagt 27,5 mio. kr., og de penge har været en god investering for samfundet, siger projektleder Søren Larsen. Han har brugt det uafhængige videnshus CABI’s anerkendte ”sociale beregner” til at beregne effekten af indsatsen i ”Rummelig imidt”:\n– 250 borgere, der kommer i arbejde, aflaster fremover de offentlige kasser med ca. 29 mio. kr. om året. Dertil kommer øgede skattemæssige gevinster på ca. 20 mio. kr. – hvert eneste år. Desuden har arbejdsdygtige borgere også færre sygedage og går mindre til lægen. Så indsatsen kan så rigeligt betale sig, fastslår Søren Larsen.\nOver 250 borgere væk fra offentlig forsørgelse\n”Rummelig imidt” har i løbet af de seneste seks år drevet 22 delprojekter i hele regionen, hvor der er igangsat aktiviteter for 910 borgere på kanten af arbejdsmarkedet – langt over målsætningen på 813 borgere.\n580 borgere har fuldført et forløb, mens 79 borgere er begyndt og stoppet på et forløb, fordi de undervejs enten er kommet i arbejde eller har påbegyndt en uddannelse.\n233 borgere er efter forløbet blevet selvforsørgende, fordi de er kommet i arbejde i ordinære virksomheder, mens 19 borgere har fået fuldtidsarbejde i socialøkonomiske virksomheder. Dertil kommer, at 29 borgere er begyndt på en uddannelse efter at have gennemført et forløb.\nDeltagerne i ”Rummelig imidt” er fx personer med diagnoser og borgere, der har været udsat for ulykker, er gået ned med stress eller i mange år har været langt fra arbejdsmarkedet.\nI et af de afsluttede 22 delprojekter, ”Efterværn til borgere i småjobs”, som er et samarbejde mellem Jobcenter Herning og Herning Kommunes Drift og Service, er jobparate kontanthjælpsmodtagere på over 30 år med længerevarende ledighed bag sig sluset tilbage på arbejdsmarkedet. Det kræver en helt særlig indsats, forklarer virksomhedskonsulent Johnnie Bach:\n– Vi taler om borgere, hvoraf nogle ikke har været på arbejdsmarkedet i over 10 år. Derfor er den indsats, vi skal yde for at inkludere dem, langt større end den, der får en almindelig borger i arbejde. De fleste af vores borgere er så langt fra arbejdsmarkedet, at de ikke engang kan se kanten af det.\nVirksomhedskonsulenten tilføjer, at opskriften er en kombination af medmenneskelighed, vedholdenhed og empati:\n– Overordnet set kan man komme ekstremt langt med at motivere borgerne og – ja, det lyder banalt – vise dem kærlighed.\nFor den stressramte fotograf Anne Højlund Nicolajsen tog det flere år at komme tilbage til arbejdsmarkedet. Og det havde formentlig taget endnu længere tid, hvis ikke hun var kommet med i Team Futurum, et borgerrettet forløb for psykisk sårbare personer med videregående uddannelser under Aarhus Kommune. Her har 140 borgere deltaget i et forløb, og to ud af tre af dem er kommet tilbage i ordinære job, fleksjob eller har påbegyndt en uddannelse.\nFor Anne Højlund Nicolajsen var Team Futurum redningen:\n”Jeg havde arbejdet i New York i mange år og var til sidst gået ned med stress og depression. Jeg flyttede hjem til Danmark, og her gik det op for mig, hvor syg jeg var,” fortæller fotografen:\n– Jeg måtte igennem medicinering og en indlæggelse, inden jeg blev henvist til Team Futurum, som tilrettelagde et fantastisk praktikforløb for mig på et reklamebureau. Praktikopholdet var fleksibelt, jeg kunne øge min arbejdstid i det tempo, som min krop kunne klare – først med to gange to timer om ugen – og efter lidt over et år var jeg tilbage på fuld tid.\nAnne Højlund Nicolajsen er i dag fastansat som fotograf på fuld tid ved Bestseller, og hun er overbevist om, at praktikopholdet var afgørende:\n– Det var jobforberedende på en helt fantastisk måde. Jeg kom i gang på lavt niveau, og jeg fik lov til at udvikle mig fagligt, mens jeg kom til kræfter. Det gav totalt mening.\nVirksomhedskonsulent: Tid er afgørende for udsatte borgere\nLigesom så mange andre borgere, der har deltaget i ”Rummelig imidts” forløb, var Aarhus-fotografen bekymret for, om hun nogensinde ville komme tilbage til arbejdsmarkedet. Undervejs blev hun overbevist af virksomhedskonsulent Pernille Rix fra Team Futurum om, at det især handlede om tid.\n– Tid er ofte den afgørende faktor for at komme tilbage til arbejdsmarkedet. Desuden er det vigtigt, at borgeren taler højt om det, der udfordrer dem, siger Pernille Rix.\nHun tilføjer, at det at være psykisk sårbar ofte betyder, at borgerne har skader på de kognitive færdigheder eller er hæmmede på sociale færdigheder – nogle gange begge dele. Pernille Rix:\n– De har koncentrationsbesvær og oplever, at hukommelsen svigter, så de nemt mister overblikket. Og hvis man så ikke er ærlig over for sin arbejdsgiver og siger, at man har det svært med højt tempo og overblik, og arbejdsgiveren giver dig 10 opgaver, så går det galt. Derfor skal man starte med færre og prioriterede opgaver.\nDe fleste delprojekter under ”Rummelig imidt” har omfattet praktikophold på en virksomhed. Over 700 virksomheder har været i kontakt med ”Rummelig imidt” i projektperioden, og over 250 virksomheder arbejder i dag med social inklusion.\nDer er etableret otte virksomhedsnetværk, som arbejder videre med social inklusion, og det er i sig selv en kæmpesejr, siger projektleder Søren Larsen:\n– Vi har nedbrudt siloer og opbygget et omfattende samarbejde, og nu tales der sammen på kryds og tværs i hele regionen. Ikke mindst virksomhederne er i dag langt mere åbne for social inklusion og viser mere forståelse for, at ikke alle på arbejdsmarkedet kan yde 100 procent.\nProjektejer: Resultater skal leve videre\n”Rummelig imidt” er en del af Projekter imidt, som ejes af de seks FH-sektioner i Region Midtjylland.\nFor bestyrelsesformanden i ”Rummelig imidt”, Helge Albertsen, som også er formand for FH Vestjylland, er det vigtigt, at de mange resultater i ”Rummelig imidt” ikke ender som ”mapper i en reol”:\n– Projektet har været godt for dem, der nu er kommet i arbejde eller i uddannelse, men vi ser lige så meget ”Rummelig imidt” som en idé- og metodegenerator. Vi skal sørge for, at metoder og værktøjer bredes ud og bruges i kommunerne, så alle aktører på arbejdsmarkedet, ikke mindst jobcentrene, kan blive inspireret.\nOg den udvikling er allerede i gang, bekræfter Søren Larsen:\n– En del af vores spor lever videre som kommunale projekter i kommunerne og ngo’er. Vi ser og hører, at det lever derude.\nFAKTA Om ”Rummelig imidt”\n”Rummelig imidt” arbejder for at skabe jobåbninger for folk på kanten af arbejdsmarkedet. Det sker gennem forskellige aktiviteter, og projektet har blandt andet arbejdet med virksomhedsnetværk, borgerrettede forløb, socialøkonomi, cirkulær økonomi og offentlige sociale indkøb. I projektet skulle der iværksættes aktiviteter for 813 borgere på kanten af arbejdsmarkedet, og projektet nåede ud til 910 borgere.\n”Rummelig imidt” begyndte i september 2015 og slutter med udgangen af 2021.\nOperatør er Projekter imidt, der er ejet af de seks FH-sektioner i Region Midtjylland, og der er en lang række partnere: 14 kommuner, 2 a-kasser, Castberggård Job- og Udviklingscenter, Sind i Aarhus og Odder m.fl.\nProjektets samlede budget er på 55 mio. kr.: EU’s Socialfond har støttet med 27,5 mio. kr., og Region Midtjylland og de kommunale samarbejdspartnere har bidraget med 27,5 mio. kr.\nI perioden 2014-2020 investerer EU’s Socialfond, Regionalfond og danske partnere hvert år 1 mia. kr. i aktiviteter, der skaber vækst og beskæftigelse i hele landet. Socialfondsprogrammet for 2014-2020 er målrettet iværksætteri, uddannelse og social inklusion. Vi skal have flere nye virksomheder og en dygtigere arbejdsstyrke. Det er afgørende forudsætninger for at øget produktivitet, konkurrenceevne og vækst.


Danmark blev søndag renset for skrald\nOp mod 50.000 har søndag været ude i den danske natur for at samle skrald i en landsdækkende indsamling.\nSøndag D. 17. APRIL 2016 KL. 19:08\nDen danske natur er blevet meget fattigere på dåser, slikposer, cigaretskodder og andet skrald.\nDet er den nemlig, fordi Danmarks Naturfredningsforening søndag har afholdt en landsdækkende affaldsindsamling, hvor op mod 50.000 danskere deltog.\nDet fortæller Ole Laursen, talsperson og funktionsleder ved Danmarks Naturfredningsforening.\n- I dag (søndag, red.) har man selv valgt, hvor man ville samle skrald. Det er ret bredt defineret. I byerne har man især gjort det i baggårde, mens mange har gjort det i grønne områder, ved strandene og i skovene, siger Ole Laursen.\nSøndag var der i alt 970 steder i landet, hvor folk mødtes for at samle ind. Derudover skal man lægge til, at hele 123.000 børnehavebørn, skoleelever og sågar vuggestuebørn i den forgangne uge også har hjulpet med at samle skrald for at få en renere natur.\nDet gør dermed årets indsamling til den største nogensinde, fortæller Danmarks Naturfredningsforening.\n- Vi ved, at det, der ødelægger naturoplevelsen allermest, er hverken støj eller mountainbikes. Men det er alt affaldet, man bliver irriteret over, siger Ole Laursen.\nHan ved endnu ikke, hvor meget skrald der er blevet samlet ind i denne uge. Men han håber at have et resultat klar om en uges tid.


Tag et billede af dig selv uden makeup - og støt unge kvinders selvværd - Q\nTag en makeup-fri mandag – og støt unge pigers selvværd\nTag et billede af dig selv uden makeup og læg det op på facebook eller instagram under #makeupfrimandag - så giver Dove 5 kr til indsatsen for et bedre selvværd for kvinder\nDove har efterhånden indskrevet sig som et af de beauty-firmaer, som for alvor ønsker at rykke ved kvinders ofte helt urealistiske forestilling om, hvordan man skal se ud. Nu har de fundet på noget nyt. Og du kan være med til at hjælpe!?\nTorsdag d. 1. maj 2014 - af Malene Fich Weischer, foto: instagram og privat\nDen er helt gal med selvværdet herhjemme. Alt for mange af os værdsætter ikke det udseende og den fantastiske krop, vi allerede har - i stedet jager vi uopnåelige idealer og glemmer helt, at vi alle er noget helt særligt. Det har de også fået øjnene op hos inde hos Dove, der allerede har lavet flere kampagner, hvor målet er at værdsætte forskelligheden i vores udseende.\n- Selvom danske piger og kvinder er verdensberømte for at se godt ud, står det slemt til med selvværdet, viser en ny undersøgelse foretaget af analyseinstituttet Voxmeter. Flere end halvdelen af alle danske piger og kvinder siger bl.a. i undersøgelsen, at de gerne ville værdsætte deres eget udseende mere - og hver tredje har et ønske om at føle sig smuk nok til at gå helt uden make-up, fortæller Dove i anledning af, at de nu har lanceret endnu en kampagne, som skal få os almindelige kvinder til at få det bedre med os selv, nemlig #makeupfrimandag\n> Deltag også i vores #makeupfrimandag konkurrence og vind produkter fra Dove\nTag et billede uden makeup\n#makeupfrimandag går i al sin enkelthed ud på, at de opfordrer alle kvinder til hver mandag gennem hele maj måned at lægge et selfie uden makeup på enten Doves Facebook-applikation eller Instagram med hashtagget #makeupfrimandag\nDove donerer så 5 kr. for hvert uploaded selfie til velgørenhedsorganisationen Global Dignity, der arbejder for at støtte unge piger og kvinders selvværd. Og Dove har afsat helt op til 100.000 kr, så det er bare med at komme i gang med selfierne.\n- Udover at støtte en god sag, ønsker Dove også med selfie-selvværdskampagne at få danske kvinder til at revurdere deres skønhedsidealer, se sig selv med mere positive øjne - og vise deres omverden, at de er glade for deres eget, naturlige jeg, slutter de af.\nEr du frisk på en selfie uden makeup? Det er vi!\nArtiklens forfatter - hjemme på badeværelset,\nuden makeup! #makeupfrimandag\nmakeup lavt selvværd


Varenummer: BLC220788756-X | Brand: Lazer\nDenne Lazer Roller Net cykelhjelm er lavet til MTB i en robust og let In-mold konstruktion, der muliggør en god beskyttelse mod hårde slag og stød, men stadig holder hjelmen nede i en lav vægt. Beskyttelsen er godt fordelt, hvor specielt nakken er blevet tilgodeset. Hjelmen har 28 strategiske ventilationshuller som sørger for et optimalt og tempereret hoved. Justering af hjelmens pasform er desuden nemt med denne cykelhjelm, da TS+ turnfit system sørger for en kompakt og præcis pasform.\nModel: Lazer Roller Net\nIndvendig omkreds: Vælg mellem 55-59 og 58-61 cm


Billig cigaret uden tobak – køb din nikotin cigaret online\nKøb en billig cigaret online\nLeder du efter en billig cigaret? Vores webbutik er landets billigste rygeshop. Her finder du en smart nikotin cigaret, som bruger rygevæske i stedet for tobak. Du kan trygt købe en billig cigaret i vores webshop – vi er godkendt af e-handelsfonden og tilbyder en seriøs internethandel.\nKøb din nikotin cigaret online og spar både tid og penge.\nNikotin cigaret – billig cigaret uden tobak\nEn billig cigaret uden tobak er din vej til at kvitte de skadelige stoffer. Når du køber en nikotin cigaret hos os, kan du selv bestemme nikotinstyrken. Med en nikotin cigaret kan du herved selv styre mængden af nikotin og langsomt sætte forbruget ned.\nNikotin cigaret med smag\nEn billig cigaret behøver ikke smage grimt. Du kan vælge en nikotin cigaret med den velkendte tobaksmag, hvis du ønsker det. Derudover tilbyder vi 35 smagsvarianter til din nikotin cigaret. Du kan for eksempel købe en billig cigaret med en sød jordbærsmag eller en frisk citrussmag. Se udvalget her på webshoppen og find din foretrukne smag.\nStartsæt – vi hjælper dig i gang\nEr det første gang, du bruger en elektrisk nikotin cigaret? Vi har lavet et begyndersæt til dig, der skal prøve en nikotin cigaret for første gang. Du er også mere end velkommen til at ringe til vores servicelinje og stille spørgsmål om brug og køb af en billig cigaret med eller uden nikotin.\nFind dit startsæt i vores webshop og ring på telefon 71 99 49 94 for personlig rådgivning.


USA vil genoplive Vietnam-tidens teknologi for at spare på satellitkommunikation | Ingeniøren\nUSA vil genoplive Vietnam-tidens teknologi for at spare på satellitkommunikation\nDen amerikanske hær er på jagt efter langtrækkende radioudstyr, der kan være i en rygsæk, og som kan nå forbi bjerge. Vel at mærke uden brug af satellitter.\nAf Jakob Møllerhøj 11. aug 2013 kl. 12:00 23\nBaseret på en teknologi, som først blev brugt af USA under Vietnamkrigen, er den amerikanske hær nu i gang med at udvikle radioudstyr, der kan være i en rygsæk, og som kan række over bjerge. Ifølge hjemmesiden Nextgov.com har det amerikanske Army Communications Electronics Research and Development Engineering Center søgt input fra industrien til radioen, der skal bruge en teknologi, der kaldes troposcatter.\nTroposcatter fungerer ved, at radiosignalet, der typisk bliver sendt omkring 2 GHz, bliver spredt (scattered) på vej gennem troposfæren, oplyser Wikipedia. I den forbindelse når en lille del af signalerne frem til modtageren, forudsat at antennerne er indstillet korrekt.\nPå den måde kan signalerne nå langt og om på den anden side af eksempelvis et bjerg. Afstanden for den form for kommunikation kan være op til 600 miles, svarende til ca. 970 km.\nTroposcatter-antenne bygget omkring 1958 og brugt i White Alice-kommunikationssystemet i Alaska. (Kilde: Wikimedia Commons) Illustration: wikimedia commons\nTroposcatter-radioer blev blandt andet brugt som en central del af 'backporch'-kommunikationssystemet under Vietnamkrigen i 1960'erne. Men systemet krævede kæmpemæssige antenner, for at det var muligt at opfange den meget lille brøkdel af det afsendte signal, som nåede frem til modtageren.\nTroposcatter blev også brugt under den første Irak-krig 1990-1991, men i Afghanistan har landtropperne både brugt FM-radioer, UHF-radioer og satellitradioer. Men alle typer har problemer i bjergområder, som det bliver illustreret i en rapport skrevet af to officerer fra det amerikanske marinekorps.\nFM-radioer fungerer kun, når der er uhindret forbindelse mellem sender og modtager, og UHF-radioernes rækkevidde bliver kraftigt formindsket i områder med mange bjergrygge. Soldaterne havde også adgang til satellitkommunikation, men båndbredden var så lav, at det var svært at bruge i praksis.\nSatellitkommunikation er dyrt\nSatellitkommunikation er imidlertid også dyr. Det amerikanske forsvar bruger således omkring 640 mio. dollars (3,6 mia. kroner) årligt på satellitkommunikation. Det forventes, at den udgift stiger til mellem tre og fem mia. dollars (16,8-28 mia. kroner) i løbet af de næste 15 år.\nOg her kan der altså være penge at spare med kompakte – som i rygsækstørrelse – troposcatter-radioer.\nMark Yamamoto, der er direktør i Comtech Systems, som beskæftiger sig med troposcatter-udstyr, mener dog, at hæren presser fysikkens love, når de vil have en troposcatter-radio ned i en rygsæk. Det kommer ikke til at fungere, har han sagt ifølge Nextgov.com\nMåske har han en pointe. I hvert fald har Comtech Systems udviklet en transportabel udgave af virksomhedens AN/TRC-170-troposcatter-system. Det har en antenne på to meter, som kan presses ned i fem transportkasser. Den samlede vægt er 800 er omkring 360 kg. Meget mindre kan det ikke gøres, lyder det fra Yamamoto.\nRadioen fra Comtech Systems har i øvrigt en rækkevidde på op til 100 miles (ca. 160 km) og kan sende data med en hastighed på 16 Mbit/s.\nEn mulighed er at anvende små ubemandede fly, eller balloner, som mellemstation. Hænger de i synlig højde, kan de tilmed overføre data i form af lys, og dermed næsten ubegrænset kommunikationskapacitet. Data som overføres optisk, og f.eks. reflekteres af et spejl, kan være mere sikre end radiobølger.\nEn meget simpel løsning, er at fylde en ballon med helium eller brint, sende den op, og belyse den med en rød laser, så den kan ses fra meget stor afstand.\nPrøv at google nvis - Near Vertical Incidence Skywave\nHvad med at bruge samme frekvens, som til ubådskommunikation? Hvilket skulle være LF!!\nRe: Ubåds radiokommunikation\n... og VLF\nFM og UHF ?\nJa men dog ...... Er der ingen ende på den tekniske forvirring ? Er dette er teknisk medie, eller et populært formiddagsblad ?\nFM er en metode hvormed informationen påtrykkes sendefrekvensen. Mest kendt fra almindelig radio og (analogt) TV. Andre metoder er f.eks. AM og digital.\nUHF er et frekvensbånd, som passer ind i en lang række af frekvensbånd - hver med sin betegnelse. F.eks. ULF, LF, MF, HF, VHF, UHF osv.\nDen elektrotekniske udvikling har muliggjort forskellige kombinationen - hver med sine fordele og ulemper. At opregne disse bliver til et kursus i radioteknologi.\nHvad med at bruge samme frekvens, som til ubådskommunikation?\nKan man da ha sådan en her med i rygsækken nu om dage? http://sv.wikipedia.org/wiki/Grimetons_rad...\nvælg den rigtige frekvens.\nSom radioamatør kan jeg kun sige. Man kan række utroligt langt ved at bruge den rigtige frekvens. Hvis base stationen har en stor antenne, så er der god rækkevidde med et lille håndapparat med kun 5W, på både VHF, og UHF, omkring 145 MHz, og 434 MHz, har man mulighed for at lave en 160 m antenne, med en lang tråd i hækken, kan man række mange tusinde km, med kun 10W, på 1,8 MHz, Vy 73 de Erik.\nNATO brugte troposcatter kommunikation over Atlanten længe før Vietnamkrigen.\nTroposcatter lever af nedslag af mikro-meteoritter i atmosfæren og den ionisering, det skaber. Der er hyppige udfald. Derfor benyttes Viterbi-kodning som er tolerante overfor den slags udfald.\nEn mobil troposcatter forudsætter, at der bygges tilpas mange relæstationer rundt om på kloden, så sender og modtager kan "se" hinanden via det ioniserende lag.\nAt bygge en tovejs troposcatter i rygsækstørrelse forekommer at være en død sild.\nRe: 1 ord\nHvad gør man så i døgnets 12 andre timer ?\nhvis de kan klare sig med IP til digital transmission kunne RFC1149 være interessant :-) se også http://en.wikipedia.org/wiki/IP_over_Avian...\nMen rart at man (måske) er ved at indse at man er nødt til at have noget robust kommunikation der ikke hænger på GPS timing osv og er svær at jamme. Måske nogen kan svare på om det er korrekt at eks Tetra vælter hvis GPS jammes, ligeså mobiltelefoni dankort og mange andre ting.\nhusk en analog kenwood og kontanter under sengen :-)\nKasper Myram 6 år siden\nRe: vælg den rigtige frekvens.\nSelv med en voldsomt nedspolet mobilantenne kan man nå langt (~500km) på 80m / 3,7MHz i dagtimerne uanset atmosfæriske forhold. Ved bølgelængder omkring 10-15cm er der mange parametre uden for menneskets kontrol, der skal være i orden før stabil kommunikation kan opnåes. En moderne HF-config vejer måske et kilogram excl. batteri. En milspec-computer til dataoverførsel måske det samme.\nDet store problem vil være at få båndbredde nok. De eksisterende systemer forventer kanalbåndbredder på MHz, og det opnår man ikke bare lige. Hvis man skal ned i frekvens skal man ned i data rate. Det er en svær øvelse. Så skal man til kun at sende det nødvendige. Tænk på hvordan det er at forsøge at håndtere email eller www med en 9600 bps forbindelse ;-).\nGrimeton i Sverige kørte på 17.4 kHz, og har formodentligt en data rate på under 100 bps.\nTroposcatter kræver store antenner og/eller store sendeeffekter. Radarstations kæden over Grønland Dye 1 / Dye 2 / Dye 3 / Dye 4 havde en troposcatter link med en sendeeffekt på omkring 50 kW og en antenne diameter på mellem 5 og 10 m. Se f.eks: http://www.lswilson.ca/dye-3.jpg. Bemærk at selve bygningen er på ca. 4 etager! Antennerne på selve bygningen er til troposcatter linken. Der er en sende og en modtage antenne til hver link. Antennen på tager er en radar.\nMads Bahrt 6 år siden\nRe: Journalistisk om'er\nDu har ret i at det er en noget vrøvlet blanding af modulationer og bånd. Hvis du læser den refererede rapport fremgår det dog at fejlene ikke er indført af journalisten, men kommer fra den amerikanske hærs interne udtryk for deres forskellige systemer. Man kunne selvfølgelig have ønsket sig at journalisten var i stand til at dekode US Armys interne fagsprog over til et sprog der var mere på linje med det sprog der bruges udenfor.\nClaus Felby 6 år siden\nDYE 1-4 var ikke en troposcatter link, men derimod en metorscatter -sekundært ionosfærescatter link. Idag bruges der digitale modulationsarter til både tropo- og meteorscatter samt moonbounce. Det er muligt at reflektere et signal fra månen med relativt simpelt udstyr hjemme fra baghaven. Radioamatører gør det i stor stil. Så glem alt om fortidens kæmpeantenner, der er sket rigtig meget indenfor radioteknologi siden dengang.\nKjeld Bülow Thomsen 6 år siden\nSom soldat i felten med missiler flyvende om ørerne, ville jeg nu nok foretrække en noget mere sikker kommunikationsform end troposcatter. En radio i rygsækstørrelse vil sikkert lige som de populære smartphones lide under, at antennen kommer i anden række, med deraf følgende dårlig rækkevidde. Og det kan hverken politikere eller marketingfolk gøre noget ved, selvom de næsten dagligt gør ihærdige forsøg.\nUnder den kolde krig havde Nato en troposcatter link fra Norge til Tyskland med mellemstation i Jylland, hvor der var opstillet 4 store parabolantenner. Selv om den tekniske udvikling er nået lang siden da, så vil det næppe være noget, som uden videre kan transporteres rundt i felten.\nMoonbounce har været nævnt som en mulighed. Men det virker desværre kun, når månen er synlig, og det er den ikke 24/7.\nMoon bounce er helt uanvendeligt.\nDet er nu svært at spå om fremtiden.\nMark Yamamoto, der er direktør i Comtech Systems: "Det kommer ikke til at fungere, har han sagt ifølge Nextgov.com" Han er ikke den første og heller ikke den sidste, der bliver til grin for den salgs udtalelser. Mener det var direktøren for det tyske patentkontor, der i 1800-tallet udtalte, at man lige så godt kunne nedlægge kontoret, for alle opfindelser var allerede gjort. Ligesom IBMs direktør, der efter deres første computer udtalte, at der aldrig ville blive brug for mere end 10 stk. på verdensplan. Bare se på udvikling fra Stornos SLÆBEBARE mobiltelefon (simplex senere semiduplex) og til nutidens mobiltelefoner.\nPalle Preben-hansen 6 år siden\nTroposcatter har ikke noget\nTroposcatter har ikke noget med meteorer at gøre, men er scatter (spredning) i troposfæren pga. små forskelle i luftfugtighed, temperatur og tryk. DYE kæden i Grønland var troposcatter, hverken ionoscatter eller meteorscatter. Se forklaring af begreberne på www.oz1rh.com Så vidt jeg har kunne finde ud af blev der ca. 1954 planlagt ionoscatter links, men i stedet blev DYE stationerne bygget 1958-59 som troposcatterstationer. Hvis nogen husker ionoscatterantenner på Grønland hører jeg gerne derom på palle at oz1rh.com , der har muligvis været en forsøgslink fra Thule (til Cap Dyer), se www.oz1rh.com\nRe: Det er nu svært at spå om fremtiden\nJeg fatter ikke en meter af Matematikeren James Clark Maxwells ligninger.\nFørste gang jeg så billede af Troposcatter link var i en bog, udgivet i anledningen af 100 året for oprettelsen af Telegrafiens start, "From Semaphore to Satellite" i 1964. Nordspidsen af Vancouver Island og en relæstation imellem, op til Alaska.\nStornos SLÆBEBARE mobiltelefon ____ blev dette ikke en naturlig udvikling som følge af Mikro-ficeringen af elektroniken?\nRe: Troposcatter har ikke noget\nMit eneste forhold til Troposcatter er at man sender med så høj en effekt, således i det mindste noget vil helt/ganske automatisk nå igennem!\nDen snævre vej baseret på radioteknisk viden\nSom jeg har skrevet i en tidligere kommentar (som er forsvundet), så er det næppe på sin plads her at give et fundamentalt introduktionskursus til radiobølgers udbredelse og antennestørrelser afhængig af frekvensen, sammenhængen mellem informationstæthed / båndbredde og frekvens, eller sammenhæng mellem nødvendig sendeeffekt og frekvens.\nJeg kan godt forstå, at manglen på overblik over disse forhold giver anledning til nogle af ovenstående spørgsmål og flere af forslagene. Men skal vi ikke holde os på den snævre teknologisk baserede vej og undlade kommentarer baseret på basal mangel på faglig viden ?


Det skete i 2021 - www.forognu-tollose.dk\nPolakkaserne - nu\nkl. 19.30 i Aktivitetshuset\nIndvandring gennem tiderne i Danmark\nForedrag ved Ole Schramm, Vipperød\nOle Schramm bygger på mange års erfaring som sproglærer for udlændinge og den røde tråd gennem foredraget var ønsket om at se de enkelte menneske, og ikke bare en gruppe 'fremmede'.\nEt forrygende foredrag om indvandring og flygtninge. Allerede i slutningen af 1700-tallet udtrykte A.P. Bernstorff sig meget kritisk om den holdning danskere indtog mod hvad man kaldte 'fremmede'. Citatet, der blev læst højt, virkede uhyre aktuelt.\nBegrebet indvandring forudsætter en national grænse og statsborgerskab. I slutningen af 1700-tallet indførte man begrebet 'indfødsret'. Personer uden indfødsret kunne ikke få en stilling som tjenestemand. Både statsborgerskab og nationalitetsbegrebet er imidlertid forholdsvis nye. De blev først rodfæstet i løbet af 1800-tallet med fastlæggelse af nationalstaternes grænser.\nIgennem hele Danmarkshistorien har der været forskellige former for indvandring til Danmark. Når der i historien var tale om indvandring af en gruppe, så som Hernhuterne i Christiansfeldt eller Amagerbønderne, var det kongen, der gav sin tilladelse eller ligefrem rekrutterede og lokkede med gunstige vilkår og privilegier. Ellers var det op til den enkelte at vælge bopæl i Danmark og det skete ofte ret tilfældigt. F.eks. familien Panduro nedstammer fra en såret spansk soldat, der blev efterladt, da de spanske tropper trak sig tilbage. Folk kom til landet af flere forskellige årsager. Landarbejdere, håndværkere og ufaglærte, udenlandske købmænd og ikke mindst i anden halvdel af 1900-tallet fremmedarbejdere til at udføre hårdt og beskidt arbejde. Man forventede, at de rejste hjem igen.\nFørst med Polakloven af 1908 fastlagde man arbejdsvilkårene for de polske landarbejdere og denne lov blev til under pres fra den galiziske regering. Den indeholdt nogle basale regler for arbejdstider og indkvartering i polakkaserner, der skulle være tørre og med tilstrækkelige vinduer, som kunne åbnes for at skaffe udluftning! Arbejdstageren skulle have kontrakt inden for otte dage efter ankomsten. Og arbejdsgiveren skulle sikre lægehjælp for syge arbejdere. Polske arbejdere kom ikke kun til Lolland-Falster. Den store kampestenslade i Bårup blev bygget af polakker, som blev vinteren over på gården og huggede kampesten til byggeriet.\nSiden da er der vedtaget flere love, der skal regulere indvandringen. I 1983 kom Udlændingeloven, som oprindeligt blev betegnet som den mest liberale i Europa. Den er gradvis strammet, og betragtes nu som den mest restriktive i Europa.\nCrudelia. En af de mange putti, der kan ses på slotspladsen. Crudelia er en lille dæmon. (foto MAW)\nTuren til Ledreborg var en flot oplevelse. Rundvisningen startede i den store trappeopgang, hvor væggene fra gulv til loft er dækket med malerier. Trappen fører til beletagen, hvor man får et smukt indtryk af hvordan rigets mægtigste boede i 1700-tallet. Og det var blot sommerhuset. Selvfølgelig havde man et palæ i København.\nKirken bruges nu til katholske gudstjenester, da familen på slottet er katolsk.\nKøkkenet i kælderen har været i brug til midten af 1900-tallet.\nRundvisningen sluttede i en af sidefløjene, som oprindeligt blev bygget som orangeri. Her fik vi et glas champagne og mulighed for at sidde ned og stille flere spørgsmål. Disse lokaler kan evt. lejes til en fest el.lign.\nDesværre må der ikke fotograferes indenfor. Derfor kun et billede fra slotspladsen. Her kan man bl.a. lade sig fornøje af en række tykmavede putti, som på den ene side forestiller dyderne og på den anden side lasterne. Crudelia er en lille dæmon og én af lasterne. Hun er omhyggeligt lænket!\nEfter rundvisningen spiste vi frokost i Fasaneriet.\nGl.Lejre ligger meget tæt på Ledreborg. Det er fristende at forestille sig, at den første storgård ved Ledreborg er en videreførelse af kongsgården. Dvs. at der er tale om bebyggelseskontinuitet, måske helt fra bronzealderen. I parken findes en bronzealderhøj, som slægten har brugt som gravsted.\nVed Gl. Lejre fik deltagerne mulighed for at gå en tur, se på skibsætningen eller gå på museet, hvor man nu kan se de mange genstande der er fundet i de forskellige faser af beboelsen. Her fik vi kaffe og en lille én til at styrke os på.\nGF i No1.\nTirsdag den 15. juni, kl.19.00\nTilstede 26 medlemmer samt 5 bestyrelsesmedlemmer i alt 31.\nStemmetællere: Kirsten Sørensen og Mogens Nilsson\nFormandens beretning: Blev godkendt, beretningen er på hjemmesiden og i bladet\nFremlæggelse af revideret regnskab for 2020: Regnskabet blev udleveret.\nKasserer Erik Lausen gennemgik resultatet og balancen for 2020.\nUnderskud kr. 8.951. Indestående i bank kr. 53.394\nRegnskabet blev godkendt efter enkelte spørgsmål fra forsamlingen.\nBudget blev fremlagt til orientering.\nErik Lausen takkede herefter for sine mange år i bestyrelsen.\nFastsættelse af kontingent: uændret.\nBehandling af indkomne forslag: ingen indkomne forslag var modtaget.\nMarina Wijngaard genopstillede og blev valgt.\nEskild Dalsgaard Lund præsenterede sig selv og blev valgt.\nForsamlingen gav bestyrelsen fuldmagt til selvsupplering med et medlem.\nValg til suppleanter: Anne Varberg, Ugerløse blev valgt for 1 år. Hanne Glæemose Engberg, Tølløse blev valgt for 2 år\nValg af 1 revisorsuppleant for 1 år:Svend Aage Kejlskov Jørgensen blev valgt.\nEventuelt:Der blev stillet mange forslag til kommende udflugter lokalt og andre steder – Bestyrelsen samler op på alle forslagene.\nMarina Wijngaard takkede Erik Lausen, Vivian Pihl og Kirsten Lousdal for deres store indsats i bestyrelsen.\nMarina Wijngaard takkede Erik Jensen for hjælp i arkivet.\nGF blev afsluttet kl.: 20:10\nKirsten Holm Iversen Mogens Jørgensen Marina Wijngaard\nLokal Historisk Forening for Tølløse Egnen.\nRegnskab for året 2020.\nIndtægter: kr. kr.\nSalg af hæfter. 50\nUdflugt. Deltagerbetaling. 18.700\nBager og købmand 5.240\nHonorar: Formand 500\nUdflugt: Bus, spisning og entre. 22.488\nPorto og gebyr 1.926\nBalance 67.911 67.911\nDanske Bank 27.501\nDanske Bank – Giro 32.335\nIndbetalt kontingenter for 2020 -4.650\nEgenkapital 31. december 2020\nDanske Bank – Giro 25.893\nUnderskud 2020 8.951\nIndbetalt kontingenter for 2021 -7.000\nUdligning – overskud -164\nTølløse den 31-03-2021\nErik Lausen Carsten Kristoffersen\nForanstående regnskab er revideret og fundet i overensstemmelse med bogføringen.\nRegnskabet indstilles til godkendelse af generalforsamlingen.\nPoul Andersen Bruno Jensen\nByvandring i Kr. Eskilstrup\nVore fire guider.\nMødested: Spejdernes hytte i den nedlagte grusgrav.\nDet er skønt at mødes igen! Torsdag den 10. juni holdt Lokalhistorisk Forening for Tølløse Egnen sit første møde i 2021.\nUnder en blå himmel med hvide skyer, fuglesang og blomstrende hvidtjørn var gensynsglæden stor, da 40 medlemmer samledes ved spejdernes hytte i grusgraven ved Kr. Eskilstrup. Et medlem kunne fortælle, hvordan stedet så ud, den gang hun var barn. Der var fuldstændigt bart, da hendes far gravede grus! Og de små graner han plantede, skulle vandes, passes og nusles, fordi de havde svært ved at gro. Mere end 50 år efter grusgraven blev lukket, har naturen taget den tilbage og den er nu sprunget i skov på smukkeste vis, så spejderne har de dejligste vilkår. De havde venligst stillet deres hytte til rådighed for foreningen til dette arrangement.\nFire medlemmer med rødder i Kr. Eskilstrup havde meldt sig som guider på byvandringen. Ove, Fanny, Lissie og Jonna viste rundt og fortalte om deres gamle landsby, dens historie og dens beboere. Imens var der dækket op ved spejderhytten og der fortsatte det hyggelige samvær med snak, spisning og lidt køligt at drikke. Det var den smukkeste sommeraften man kunne ønske sig til dette arrangement. Og det var en fryd for bestyrelsen igen at kunne hilse på medlemmerne.


Ansøgertal til gymnasiale uddannelser - sn.dk - Forsiden - Nordvestsjælland - Holbæk\nFærre unge har søgt optagelse på Odsherreds Gymnasium, mens flere vil på Stenhus i Holbæk. Høng Gymnasium har så mange ansøgere til hf, at man overvejer at oprette en tredje klasse næste skoleår. (Arkiv)\nArtiklen: Ansøgertal til gymnasiale uddannelser\nOpdateret 26. marts 2019 kl. 10:05\nHolbæk - 25. marts 2019 kl. 12:59\nOPDATERET med tal fra Allikelund Gymnasium til sidst i artiklen.\nSamlet set har lidt færre unge i år sammenlignet med sidste år søgt ind på en gymnasial ungdomsuddannelse i Holbæk og Odsherred Kommuner. Det viser ansøgertallet, som Region Sjælland netop har offentliggjort.


Svamp, insekter og træ/\nNyfældet douglas med karakteristisk rødbrunt kerneved\nBlåsplint i fyrretræ\nMikroskopi for træsortbestemmelse: Imikro lærketræ\nMikroskopi for træsortbestemmelse; bongossi\nSplitvedbille. Træ kan være angrebet af insekter før indbygning\nAngreb af splintvedbille i nyt gulv dokumenteret aktivt i plankerne før lægning\nTræ er på rigtig mange måder et fantastisk byggemateriale. Det er dog også et meget komplekst materiale, der har sine svagheder. Dette inkluderer, at det er brændbart og naturligt nedbrydeligt.\nForkert anvendt kan træ i bygninger nedbrydes på få år. Derfor er det vigtigt at forstå træs mange forskellige egenskaber, og sikre at man vælger og bruger træ rigtigt.\nEn af de store fordele ved træ som materiale er dets bearbejdelighed. Denne egenskab kommer bedst til udtryk gennem arkitektur og ornamentik.\nAf træ kan tildannes emner af vidt forskellig form og størrelse, på fabrik, værksted eller byggeplads. Muligheden for let at kunne tildanne et ellers færdigt bygningselement, er også med til at adskille træ fra andre byggematerialer.\nTræets mikrostruktur og kemiske opbygning giver både træk- og trykstyrke, og som følge heraf bøjningsstyrke.\nVed anvendelse og dimensionering af træ er det afgørende, at træ er et naturprodukt. Forskellige vækstbetingelser medfører variationer i styrken, og der kan optræde fejl, f.eks. i form af revner og knaster.\nDerfor kan det være vigtigt at få undersøgt om leveret træ nu også har den ønskede kvalitet.\nTræs styrkeværdier ligger i mange tilfælde under værdierne for andre materialer, men træs relativt lave rumvægt betyder, at styrken pr. vægtenhed er høj. Af denne grund anvendes træ i vid udstrækning, når der skal fremstilles lette konstruktioner.\nHoldbarhed – nedbrydelighed\nTræ er sårbart overfor brand, og hvis træet opfugtes kan det angribes af trænedbrydende svampe og insekter.\nVed korrekt anvendelse og beskyttelse har træ dog en fuldt tilfredsstillende holdbarhed. I tørt beskyttet miljø kan træ holde i århundreder, og korrekt anvendt kan træ endog bruges til udvendige konstruktioner.\nKan angribes af svamp, insekter, overfladeråd, blåsplint, bakterier\nTræ er et naturligt materiale og mange organismer har til formål at nedbryde træ, så dets næringsstoffer kan indgå i naturens kredsløb.\nTrænedbrydende svampe og insekter nedbryder træet, så det mister sin funktion og styrke. Oftest ses skaderne som følge af fugt flere år efter indbygning, men træ kan være inficeret allerede før indbygning, og for højt fugtindhold i nyindbygget træ kan give grobund for angreb. Træfugten skal derfor måles før indbygning, og ved mistanke om svamp eller insekter skal man få det undersøgt.\nOverfladeråd, blåsplint og bakterier kan være i træet allerede før både tildannelse og indbygning. Det kan ikke svække træet, men det gør træet mindre holdbart, og det giver uønskede misfarvninger. Laboratorieundersøgelse kan afsløre overfladeråd, blåsplint og bakterier, selvom det ikke kan ses med det blotte øje.\nSmukt visuelt udtryk og gode associationer\nTræ vælges ofte til overflader ud fra en æstetisk og følelsesmæssig synsvinkel. Langt de fleste synes træ er smukt, og det giver gode associationer til naturen.\nIndvendigt kan træoverflader fås i utallige farver og udtryk, og udvendigt falder træ rigtig godt ind i naturlige omgivelser.\nDerfor kan misfarvninger på overfladen af træ være ekstra irriterende. Misfarvninger kan skyldes mange forskellige ting, både ved det anvendte træ, ved forarbejdning og opbevaring, ved anvendelsen, samt ved de materialer det er placeret i kontakt med.\nLaboratorieanalyser af træet kan ofte afsløre årsagen til misfarvningerne.\nForskellige træarter – forskellige egenskaber og udtryk\nDer findes et væld af forskellige træarter, med forskellige egenskaber og udtryk.\nDet er rigtig godt, for man kan vælge præcis den rigtige træart, der har den styrke, den holdbarhed, og det visuelle udtryk man gerne vil have. Men det betyder også at det kan gå helt galt, hvis man vælger, eller får leveret den forkerte træart.\nDet kan betale sig at få rådgivning om valg af træart, og laboratorieanalyse kan dokumentere træarten, enten før indbygning, eller når noget er gået galt.\nTræ er hygroskopisk\nTræ er et hygroskopisk materiale, det vil sige det optager og afgiver fugt efter omgivelserne. Træet svinder ved udtørring og kvæller ved opfugtning. Deformationerne skyldes, at der optages vand i cellevæggene.\nDeformationerne behøver ikke være et problem, hvis man tænker det ind i udformningen og anvendelsen af træet, og i de konstruktioner det indgår i.\nTræ er godt for miljøet\nMiljømæssigt har træ rigtig mange gode egenskaber.\nDet kan dyrkes miljøvenligt og bæredygtigt, det er naturligt nedbrydeligt, det kan genanvendes, og det giver desuden en oplevelse af godt indeklima og indemiljø.\nI DGBN certificering indgår anvendelse af træ som et positivt element.\nGoritas kan f.eks. hjælpe med:\nFastlæggelse / dokumentation af træart –\nHar man fået leveret det træ man tror?\nBestemmelse af fugtindhold –\nEr træet tørt nok til indbygning?\nHvad er årsagen til misfarvning?\nUndersøgelse for blåsplint, bakterier, overfladeråd –\ner træets holdbarhed svækket, og af hvad?\nUndersøgelse for trænedbrydende svampe/insekter.\ner leveret træ usynligt angrebet, eller hvad har forårsaget en skade ?\nRådgivning om valg af træsort.\nhvilken træsort sikrer ønsket udtryk, funktion og holdbarhed?\nRådgivning om anvendelse af træ –\nhvordan sikres holdbarheden ved konstruktiv og kemisk beskyttelse?\nKontakt for yderlige information\nDipl. Holzwirt, Vicedirektør\nDirekte: 76 34 03 26\nMobil: 20 47 17 91


Ny kapitalfond giver millioner til socialt udsatte for at »genopfinde kapitalismen« | Information\nTidligere topchef i Novo Nordisk Mads Øvlisen er en af dem, der har investeret i den nye fond med millioner målrettet socialt udsatte. »Når man ser de ting, der sker i indtjeningens navn – om det er klimaforandringer eller anden manglende bæredygtighed – så er der noget, vores system ikke tager tilstrækkeligt hånd om.«\nDen seneste tids skandaler har skabt et billede af en ukontrolleret finanssektor, der ikke skyr nogen midler for at fremme egen vinding på bekostning af samfundets fælleskasse.\nAlligevel kunne man i lørdagens Information læse, at over halvdelen af partierne i Folketinget ikke har formuleret konkret politik på området.\nImens politikerne ønsker at sætte ind med mere kontrol, efterspurgte historiker og CBS-professor Per H. Hansen nogle kulturændringer »i finanssektorens rationale«. Det kan måske så småt allerede være på vej. I hvert fald vil en ny kapitalfond investere millioner i at hjælpe socialt udsatte, der har svært ved at få en fod ind på arbejdsmarkedet.\nFonden – Den Sociale Kapitalfond Invest – skal investere i virksomheder, der arbejder med at ansætte socialt udsatte eller løfter udsatte områder i landets fattigste kommuner.\n»Der er et overset potentiale blandt mange små- og mellemstore virksomheder, der tager et stort socialt ansvar. Vi er sat i verden for at investere i dem og udvikle dem,« siger idemand og direktør i Den Sociale Kapitalfond Invest, Lars Jannick Johansen.\nEn række danske investorer og fonde har tilsammen stablet 289 millioner kroner til projektet, der skal komme 15 til 20 socialt bevidste virksomheder til gavn. Bag står blandt andre Tryghedsgruppen, Vækstfonden, Sparekassen Sjælland-Fyn og Novo Nordisk Fonden.\n»Vi skal sikre, at vores investorer både får et finansielt afkast og en målbar social effekt, der skaber job til folk, der grundet fysiske eller psykiske udfordringer har det svært,« siger Lars Jannick Johansen.\nTidligere topchef i Novo Nordisk og formand for Rådet for Samfundsansvar, Mads Øvlisen, er en af dem, der har investeret i den nye fond. Den 78-årige erhvervsmand er tilknyttet fonden som Senior Advisor.\n»Vi bliver nødt til at genopfinde kapitalismen,« siger han og uddyber:\n»Når man ser de ting, der sker i indtjeningens navn – om det er klimaforandringer eller anden manglende bæredygtighed – så er der noget, vores system ikke tager tilstrækkeligt hånd om. Og der kan socialøkonomiske virksomheder blive eksempler på, hvordan vi kan skabe væsentlige forandringer i det her samfund,« siger Mads Øvlisen.\n»Man skal ikke være blind for, at der er folk, som gerne vil investere og også tage sig af samfundsudfordringerne, hvis de kan blive overbevist om, at det er en god forretning.«\nIfølge ham selv handler det om at give mennesker mulighed for at tage del i et fællesskab frem for at være nogen, som fællesskabet tager sig af.\n»Vi kan give mange mennesker en ny tilværelse. Mennesker, der i dag har en tilværelse, de ikke er stolte af,« siger Mads Øvlisen, der samtidig mener, at fonden kan bidrage til at puste ny luft ind i en udskældt finanssektor.\nFonden arbejder ud fra tre målsætninger, som en virksomhed skal leve op til for at komme i betragtning til midlerne.\nEn virksomhed skal enten have mindst ti procent socialt udsatte ansat, bidrage til at løfte et udsat lokalområde i én af landets fattigste kommuner eller udbyde produkter eller services, der hjælper udsatte mennesker – f.eks. psykisk sårbare.\n»Det er konsekvent i alle vores investeringer. Vi opstiller mål med ejerne for, hvordan den sociale dimension udvikler sig i de kommende år. Vi kan ikke bare komme og sige ’vi har skabt ét flexjob mere’ – det holder ikke,« siger Lars Jannick Johansen.\nDen Sociale Kapitalfond Invest udspringer af Den Sociale Kapitalfond, som Lars Jannick Johansen sammen med Trygfonden stiftede i 2011. Den nye fond er 100 procent kommerciel og den første af sin art i Danmark, der arbejder med to forskellige bundlinjer.\n»Man taler om, at os investeringsfolk selv skal have hånden på kogepladen. Hos os har vi både hånden på den sociale og kommercielle kogeplade,« siger han.\n– Hvad er det en kapitalfond kan i forhold til indsatsen for de socialt udsatte, som det offentlige ikke kan?\n»Det offentlige har et stort ansvar for at hjælpe udsatte mennesker ind på arbejdsmarkedet. Hvis det skal lykkes, kræver det, at der er nogle aftagere – virksomheder – til at tage imod dem. Det vil vi med fonden gerne styrke.«\nLars Jannick Johansen forklarer, at fondens mål er at få minimum 200 udsatte i arbejde og hjælpe yderligere 300 med genoptræning og opkvalificering. Antallet kan dog blive større.\n»Det er et jysk, konservativt estimat,« siger direktøren.\nEn af dem, der har lagt penge i kapitalfonden, er Tryghedsgruppen, som er hovedejer af forsikringsselskabet Tryg. De var også med til at stifte den oprindelige fond tilbage i 2011. Investeringschef Robert Neumann ser i øjeblikket et potentiale for sociale investeringer.\n»Jeg tror, at de skandaler, der har været i finanssektoren, gør, at virksomheder og borgere interesserer sig for, hvad man investerer i, og hvem man samarbejder med. Du kan tage det helt konkret med hvidvaskskandalen – den har formentlig fået mange til at spørge, hvem deres kommune kan bruge som bankforbindelse,« siger han.\nIfølge Robert Neumann har vi ikke set potentialet folde sig helt ud endnu.\n»Det er jo for eksempel oplagt, at den bevidsthed, der er på fødevareområdet, spreder sig til andre områder. Hvorfor interesserer man sig ikke for, hvem der har bygget det hus, man bor i?« siger han.\nHan ser, at fonde og pensionskasser vil have en ny profil, og her er der et godt alternativ for dem.\n– Det kræver også, at det er en sikker økonomisk investering. Hvilke indikationer har du på, at det er muligt både at levere et socialt resultat og et godt økonomisk afkast?\n»Det bedste eksempel er nok Specialisterne, hvor autister er ansat i en virksomhed, og så har man bygget en forretningscase op om det. Der er også Gamle Mursten, som er en virksomhed, hvor man genbruger ting og har en social profil. Så man kan godt komme med nogle helt konkrete eksempler på det,« siger han.\nRobert Spliid, der er forfatter til en bog om kapitalfonde, ekstern lektor på CBS og chef for afdelingen Financial Institutions i Nykredit forklarer, at der ikke findes mange kapitalfonde, der har det som mål, at man kun investerer i den type virksomheder.\nTil gengæld minder det meget om sociale investeringsfonde, der kun investerer i det, man kalder ESG-aktier – der på dansk står for miljø, sociale forhold og god selskabsledelse.\n»De her sender jo så et signal til markedet om, at der er alternative investorer, som ikke bare sætter afkastmæssige krav, men også sociale eller miljømæssige,« siger han.\nIfølge ham er det for tidligt at sige noget om, hvor stort et potentiale der er i den type kapitalfonde.\n»For 30 år siden var der ikke nogle virksomheder, der havde en CSR-afdeling, og det er der jo i dag. Mange flere virksomheder er i dag opmærksomme på, at man har en social politik,« siger han og afslutter:\n»Det kan da godt være, at det her kan være med til at fremme det forhold.«\nDen Sociale Kapitalfond InvestNovo Nordisk\n30. oktober, 2018 - 12:39\nWhhheee, den overskrift skaber da optimisme, ikkesandt. :)\nMen læser man ned i artiklen, er der intet nyt under solen eller i kapitalismen.\nDet handler om at foretage sikre investeringer i virksomheder og at et godt liv er et liv på arbejdsmarkedet, hvor mennesker skal tjene penge til virksomheder, investorer og også lidt til sig selv.\nIkk sur, men skuffet.\nBerith Skovbo, Eva Schwanenflügel, ingemaje lange, Carsten Munk, Jens Fup, Bjarne Bisgaard Jensen, Niels Duus Nielsen, Flemming Berger, Poul Anker Sørensen, Torben Skov og Jens J. Pedersen anbefalede denne kommentar\n30. oktober, 2018 - 15:32\nKapitalismen skal absolut ikke genopfindes, men afvikles!\nEva Schwanenflügel, Steen Obel, Mogens Holme, Britta Hansen, Bjarne Bisgaard Jensen, Niels Duus Nielsen, Flemming Berger, Lise Lotte Rahbek og Poul Anker Sørensen anbefalede denne kommentar\n30. oktober, 2018 - 16:30\nDet er i min optik udtryk for en særegen logik, at anfægte, at det gode liv er et liv på arbejdsmarkedet, hvor mennesker tjener penge til virksomheder, investorer og sig selv.\nDet er jo hele forudsætningen, for at der kan blive til at forsørge mennesker uden for arbejdsmarkedet, og at de også kan have et godt liv, selvom de ikke er i stand til at forsørge sig selv.\nHer har vi nogle kapitalister, som rent faktisk forholder sig kritisk til syg kapitalisme, og som ønsker at vise, at bæredygtige investeringer godt kan gå hånd i hånd med en intention, om at vise samfundssind, og socialt ansvar.\nDet synes jeg fortjener en anden modtagelse, end de negative reaktioner, som nærmest pr automatik kommer fra nogle af de faste debattører i forum på Information.dk\nVær nu lidt positiv for en gangs skyld, i stedet for bare at skyde alt ned som kommer af initiativ, fra mennesker med ressourcerne, og viljen til at gøre en positiv forskel, udover alene hensynet til egen bundlinje.\nMichael Boe, Søren Knudsen, Thomas Andersen og Jørgen Tryggestad anbefalede denne kommentar\n30. oktober, 2018 - 16:44\nDet er da et udmærket initiativ. At mobilisere et trecifret millionbeløb i privat risikovillig kapital for at hjælpe 500+ mennesker ind på et arbejdsmarked som de selv ønsker at være en del af - eller til uddannelse/opkvalifisering efter eget valg - kan da kun være positivt.\nDette bliver enten et win-win projekt for alle parter, eller det bliver et win-lose-projekt, hvor de private penge-indskydere ikke får andet afkast end glæden ved at hjælpe nogle medmennesker. Noget de ganske sikkert vil have det helt udmærket ved.\nKristian Rikard og Danny Hedegaard anbefalede denne kommentar\n30. oktober, 2018 - 23:49\nMan genopfinder ikke en -isme ved at kaste penge i en fond. Der er såmænd heller ikke noget nyt i konceptet. Det er bare én manifestation blandt andre, der spiller på Michael Porters koncept »Creating shared value« – som igen er gammel vin på gamle flasker:\n»The central premise behind creating shared value is that the competitiveness of a company and the health of the communities around it are mutually dependent. Recognizing and capitalizing on these connections between societal and economic progress has the power to unleash the next wave of global growth and to redefine capitalism.«\n»Critics, on the other hand, argue that "Porter and Kramer basically tell the old story of economic rationality as the one and only tool of smart management, with faith in innovation and growth, and they celebrate a capitalism that now needs to adjust a little bit." They regard the author’s arguments as a “one-trick pony approach” with little chance that an increasingly critical civil society will buy into such a story.«\n(Uddrag fra https://en.wikipedia.org/wiki/Creating_shared_value)\nHer er jeg enig med kritikerne, når de siger at det ikke bliver til andet end at kapitalismen bare skal justere sig en lille smule. Nogen genopfindelse kan der ikke være tale om.\nEva Schwanenflügel, Steen Obel og Lise Lotte Rahbek anbefalede denne kommentar\n31. oktober, 2018 - 04:20\nDet lyder umiddelbart som et godt initiativ. At nogle finansfolk målretter deres investeringer i et "rummeligt arbejdsmarked" er al ære værd.\nSpørgsmålet er så om det er et udstyrsstykke, en lappeløsning eller om det reelt vil gøre en forskel. Optimistisk set vil det vise de klassiske investorer, at der skam også er penge i at skabe socio-økonomiske virksomheder, men er der penge nok? Vil hovedparten af finansverdenen ikke blot fortsætte med at investere der, hvor de plejer at investere, altså der, hvor afkastet er størst?\nDanny Hedegaard, din kritik af kritikken er fuldt ud berettiget, for så vidt Øvlisen og co. blot kunne investere i mere givtige forretninger, men i stedet har valgt at risikere at sætte penge til i den fælles velfærds navn.\nDog må du vel indrømme, at dette smukke initiativ kun er en dråbe i det store finanshav, og at onde tunger som mig nemt kunne få den tanke, at disse investeringer ikke så meget er investeringer i de socialt udsatte, men derimod investeringer som skal rette op på finansverdenens ramponerede image. Især hvis hovedparten af de samlede investeringer fortsat går til virksomheder, som presser deres arbejdskraft og udpiner naturressourcerne?\nI øvrigt har jeg aldrig set Øvlisen som repræsentant for finansverdenene, kommer han ikke fra produktionssektoren? Og kunne det derfor ikke tænkes, at han som fhv. chef for en stor produktionsvirksomhed har en lille smule mere føling med de samfundsmæssige forhold end en børsspekulant, der tjener sine penge på mikrotransaktioner og derfor aldrig har set en kloakarbejder på tæt hold? Er det ikke lidt påfaldende, at den uproduktive finanssektor må hente sin ambassadør i det produktive erhvervsliv?\nEva Schwanenflügel, Henrik Rasmussen, Thomas Jensen og Danny Hedegaard anbefalede denne kommentar\n31. oktober, 2018 - 06:03\nNu er Finansiel virksomhed ikke kun, og bare destruktiv spekulation, men også gavnlige risikovillige investeringer i den rigtige økonomi, ude i produktionsvirksomhederne.\nHerfra kommer Mads Øvlisen ganske rigtigt, som en af den rigtige økonomis fornemste repræsentanter.\nJeg synes ikke at man skal forklejne gode initiativer alene af den grund, at de ikke grundlæggende ændrer på en kritisabel tilstand.\nMan bør også anerkende at forandring begynder med det gode eksempel, og her synes jeg at et trecifret million beløb i risikovillig kapital, til gavn for et hundredtal af socialt udsatte borgere, har andet og mere end blot en symbolsk karakter.\n01. november, 2018 - 05:49\nDet med at "genopfinde kapitalismen" er bare for langt ude..\nVi skal snarere genopfinde samfundsøkonomien således at den bliver bæredygtig.\nKapitalismen har intet at byde på i en fremtidig verden, hvor arterne udryddes, klimaet kollapser og uligheden stiger i vanvittig grad. Den har forlængst spillet fallit i forhold til at sætte grænser for sig selv.\nSociale investeringsfonde er en idé der - as usual - stammer fra USA, hvor velfærden som bekendt er ikke-eksisterende, og hvor privat velgørenhed er big business hvor de rige konkurrerer indbyrdes i at donere flest penge til deres foretrukne kæpheste og leger mæcener for kunstnere.\nDeres filantropiske virksomhed handler iøvrigt ofte om hvidvask og gedulgte, spekulative investeringer.\nDe beløb der eventuelt når frem til de fattige, er som oftest bittesmå og forslår som en skrædder i helvede.\nNår det er sagt, tror jeg ikke Mads Øvlisen og Co. er af samme kaliber. De mener det nok godt i udgangspunktet, og måske vil en sådan kapitalfond kunne gøre en positiv forskel. Et sted skal man jo starte..\nDet man blot kan frygte, er at politikerne vil benytte sådanne fonde som undskyldning for endnu flere nedskæringer på velfærdsområdet. Det har vi set før, for at sige det mildt..\nMads Øvlisens CV er ret imponerende, her er et uddrag der belyser hans sociale engagement :\n"1980 -1985 medlem af Bestyrelsen Bang & Olufsen, 1990-2008 medlem af bestyrelsen i Lego A/S, fra1996 formand.Han var formand for Det Kongelige Teaters bestyrelse 2000-2007 og fra 2007-2011 formand for Kunstrådet. Formand for Rådet for Samfundsansvar 2009-2012. Medlem af Berlingske Fonds bestyrelse 2009 - . Han er desuden adjungeret professor i virksomheders sociale ansvar (Corporate Social Responsibility) ved CBS. 2006 -2018 The United Nations Global Compact Board, New York, UNOPS Strategic and Advisory Committee 2012-2018, formand for Mæglings- og klageinstitutionen fro Ansvarlig Virksomhedsadfærd 2012 - Øvlisen har været formand for The Copenhagen Center for Social Responsibility og medstifter af European Academy for Society in Business. Crown Prince Frederik Fund 2013- ".\nFun fact: I 2011 købte Mads Øvlisen en kæmpe villa fra 1919 til tonerne af 22 millioner kroner på Dronninggårds Allé i Holte.\nDen havde ageret Mads Andersen Skjerns bolig i den berømte TV-serie "Matador".. ;-)


Elev i Tårnby Kommune - offentlig administration - Tårnby\nTårnby kommune ansætter hvert år 5-6 kontorelever med start den 1. september.\nKontoruddannelsen med speciale i offentlig administration er en 2-årig uddannelse, som veksler mellem praktikophold og skoleophold.\nTårnby Kommune er opdelt i fire forvaltninger:\nArbejdsmarkeds og Sundhedsforvaltning\nBørne- og Kulturforvaltning\nPå rådhuset er vi ca. 300 ansatte og i hele kommunen er vi ca. 3000 ansatte.\nVores administrative kontorelever er i praktik på rådhuset samt en enkelt ekstern institution.\nFor at begynde på hovedforløbet på kontoruddannelse med speciale i offentlig administration skal du have gennemført et af følgende grundforløb:\nSTX/HTX/HF med 5 ugers grundforløb ved handelsskolen\nHvis du er i gang med grundforløbet, kan du stadig ansøge som kontorelev til start september, så længe din grunduddannelse er bestået inden hovedforløbet begynder.\nUnder uddannelsen vil du blive en del af hverdagen i en af rådhusets afdelinger og indgå som en del af teamet. Vi lægger vægt på at give vores elever en så bred og generel administrativ uddannelse som muligt. Uanset hvilken afdeling du bliver tilknyttet, vil du blive oplært i generel administration, mundtlig og skriftlig kommunikation, lettere sagsbehandling, økonomi og lovgivning, og du vil blive oplært i de IT-systemer, som knytter sig til dit praktiksted.\nUnder din uddannelse vil du være tilknyttet to forskellige praktiksteder - et det første år og et nyt det andet år. Uddannelseskonsulenten i Organisations- og Personaleafdelingen har det overordnede ansvar for uddannelsen, og du vil også få en vejleder tilknyttet på hver af dine praktiksteder.\nVi forsøger så vidt det er muligt at tilpasse vores uddannelse, så den tager højde for dine interesser og udviklingsmuligheder. Du vil selv have indflydelse på dit elevforløb i samarbejde med din vejleder og uddannelseskonsulenten.\nDet er dit ansvar at vise interesse og engagement, og godt humør skader heller ikke.\nI løbet af dine 2 uddannelsesår vil du være på skole i 3 perioder á 4-5 uger på Niels Brock i København.\nUndervisningen på Niels Brock veksler mellem teori og gruppearbejde, samt selvstændige opgaver og afleveringer. Det forventes, at du er indstillet på at bruge tid på forberedelse hjemmefra.\nHvert skoleophold afsluttes med en test inden for et bestemt fag.\nFagprøven er den afsluttende opgave med tilhørende eksamen.\nVores elever er selv med til at skabe et godt arbejdsmiljø for eleverne, bl.a. igennem netværksmøder og fælles frokost.\n2 års eleverne har til opgave at indkalde og lave dagsorden til netværksmøderne, samt efterfølgende referat. Dagsordnen er sat af eleverne selv og berører emner, som eleverne gerne vil tale om.\nDin arbejdstid er på 37 timer/ugentligt:\nMandag - Onsdag: 8-15.15.\nDu har mulighed for at optjene flekstid, så du kan holde en hel eller halv fridag efter aftale.\nSom ansat i Tårnby Kommune er du berettiget til personalegoder efter 3. måneders ansættelse.\n10 biobilletter til Kastrup Bio hvert år.\nPersonligt årskort til Den Blå Planet til halvpris.\nTilbud om fitnessordning og sundhedsforsikring er skattepligtige.\nJanuar/februar: Stillingsopslaget for kontorelever vil blive opslået på hjemmesiden under job i Tårnby Kommune. Hold øje med siden fra midt januar til midt februar.\nMarts: Indkaldelse til samtale og infomøde.\nSeptember: Start af nye kontorelever 1 september.


Ifølge landmændene selv skyldes forbedringen Dashboardet. Det, at de fik et løbende og opdateret over-blik over bedriftens økonomiske status, betød, at de havde mulighed for at reagere hurtigt og igangsætte indsatser, hvis de ikke længere fulgte deres budget. Deres økonomistyring blev simpelthen bedre, fordi de fik forbedret tilgængeligheden til deres egne data. Samtidig gjorde de løbende data, at deres beslutningsgrundlag bestod af mere fakta og mindre gætteri.\nVibeke Hjorslev Rasmussen, specialkonsulent i SEGES Erhvervsøkonomi, er ikke i tvivl om, at digitale produkter som Dashboard og eOverblik er fremtiden. Samtidig fremhæver hun, at de gode resultater fra udviklingsprojektet også skyldes øget opfølgning fra landmændenes økonomikonsulenter.


Danfoss’ ukendte eventyr - Electronic Supply DK\nDanfoss’ ukendte eventyr\n7. juli 2017 07:00 | Af Eskil Mann Sørensen | Tip redaktionen om en historie\nDanfoss var i 1968 først i verden på markedet med en frekvensomformer. Siden har eventyret bare udviklet sig - i dag er der 4.400 ansatte i Danfoss Drives\nFoto: Eskil Mann Sørensen 6\nBilleder Foto: Eskil Mann SørensenFoto: Eskil Mann SørensenFoto: Eskil Mann SørensenFoto: Eskil Mann SørensenFoto: Eskil Mann Sørensen\nDanfoss Drives er en global virksomhed med fabrikker i blandt andet USA, Kina og Finland.\nIndustrigiganten Danfoss er mest kendt for sit arbejde inden for køling og opvarmning og mere specifikt radiatortermostater.\nLæs også: Danfoss sælger varmepumpeproducent\nMen Danfoss har også et i offentligheden mere ukendt, men meget stort forretningsområde inden for frekvensomformere.\nFrekvensomformerne hjælper virksomheder verden over med at spare millionvis af kilowatt.\nDanfoss var det første firma i verden med en frekvensomformer på markedet i 1968, og siden er brugen af frekvensomformere bare vokset. Danfoss er blevet kendt for sin VLT-serie af frekvensomformere.\nI dag er der 4.400 ansat globalt i Danfoss Drives, som er Danfoss’ division for frekvensomformere. Alene på fabrikken i Gråsten i Sønderjylland er der 1.000 ansatte. Fabrikken er blevet udvidet flere gange siden starten.\nLæs også: Elektronikingeniørers nye rammer er på vej i Sønderborg\nI Gråsten producerer Danfoss et meget stort antal forskellige frekvensomformere til virksomheder, der bruger dem i deres produkter. Frekvensformerne bliver populært sagt lavet efter mål.\n- Jeg tror, at vi har haft succes, fordi vi dels har en høj kvalitet, og dels fordi vi har en meget hurtig leveringsservice. Det er nogle faktorer, der betyder meget, når man sælger til business-kunder. Det er noget andet end consumer-produkter, som tv eller computere, siger Brian Svendsen, der er chef for produktionsstyring på fabrikken i Gråsten.\nDanfoss er den næststørste producent af frekvensomformere i verden med ambitioner om at blive nummer ét. Danfoss købte i 2014 sin finske konkurrent Vacon og voksede dermed anseligt.\nProduktionen i Gråsten er højt automatiseret. Hovedparten af montagen af printkort foregår automatisk. Kun nogle få, større eller lidt sværere komponenter bliver sat på med håndkraft. Danfoss benytter også flere automatiske højlagre på fabrikken.\nOgså kvalitetskontrollen foregår i store træk automatisk. Et visionsystem eksaminerer automatisk frekvensomformerne, og de bliver også udsat for en elektrisk test, hvor de skal drive en motor.\nFrekvensomformere medvirker til at spare elektricitet i motorer verden over. De sørger for at styre en motors hastighed op og ned. Det giver mulighed for at spare elektricitet, når behovet ikke er så stort.\nMan kan kalde frekvensomformere for en intelligent teknologi, fordi den sparer strøm, uden at det går ud over ydelsen.\nFrekvensomformere blev først taget i anvendelse i de rige, vestlige lande, men siden er brugen af dem udbredt til stadigt flere lande.\n- Der kommer konstant nye forretningsområder og nye måder at anvende frekvensomformerne på. Der er hele regioner i verden, hvor man ikke har tradition for at bruge frekvensomformere, og hvor man nu er ved at indføre dem, fortæller Brian Svendsen. Derfor tror Danfoss på, at der også fremover vil være et voksende marked.\nBranchekendt afdelingsleder/projektchef til EL-team kbh 11:05\nDanskere lægger en milliard i medtech 09:57\nDanfoss åbner nyt kontor i Tyskland 09:33\nDanfoss sælger varmepumpeproducent 09:20\nStyringsproducent vokser på stabssiden 08:47\nUgens grin: Ufrivilligt jobskifte 08:40\nCrysberg lander blødt efter vækstfyldt årrække 19. apr.\nSå meget er Grundfos værd 19. apr.\n6 Danskere lægger en milliard i medtech\n10 Millionerne regner ned over dansk atomkraft\nAnklage: Hesalight-stifter forfalskede kontrakter\nDet er ikke småting, bagmandspolitiet anklager stifteren af det konkursramte Hesalight for, viser anklage\nMillionerne regner ned over dansk atomkraft\n10:23 — HumanTrust A/S\n10:10 — Tekpartner A/S\n09:55 — TeamWorks A/S\n09:03 — Pro-Consult A/S\n08:59 — WALBOM A/S\n00:00 — Celltech A/S\nStor sprøjtedyse forstøver i 360º\n20. apr. — AVS Danmark ApS\n19. apr. — Schneider Electric Danmark A/S\nEilersen Electric A/S bygger nyt domicil\n19. apr. — Eilersen Electric Digital Systems A/S\nTotalentrepriseaftale om opførelse af et nyt sundhedshus 17:52


17. juni 2014 af Spisestuen Skriv kommentar\nFriske bær her om sommeren er vidunderlige at spise som de er. Ellers er min foretrukne måde at spise bær på sammen med græsk yoghurt. Jeg elsker det!\nDet er lækkert om morgenen, som mellemmåltid eller som en dessert. Normalt bruger jeg en 2% græsk yoghurt, for den kan jeg bedst lide, men til dessert er den på 10% også virkelig lækker. Den synes jeg bare kun kan spises i små mængder 😉 Ud over at smage fantastisk, er bær pakket med gode næringsstoffer, og så er de blodsukkervenlige.\nMan kan bruge de bær, man godt kan lide. Her om sommeren er min favorit klart danske jordbær og hindbær, men kirsebær og blåbær er også virkelig lækre på. Eller som her til morgen, hvor jeg blandede jordbær, kirsebær, hindbær og blåbær. Her kom der et dryp flydende honning på. Det forstærker bærsmagen på en rigtig lækker måde. En citronhonning er super lækker på.\nEn god start på dagen, der giver god mæthed 🙂\nTeen-pigen elsker også bær, men spiser dem helst på skyr, og så kommer hun lidt hakkede nødder på toppen. Her har hun kommet kirsebær, blåbær og mandler på. Billedet har hun også selv taget 🙂\nJeg lavede honningristet nøddeknas for lidt tid siden til at komme på koldskål. Det smager også helt fantastisk på græsk yoghurt for sig selv eller sammen med friske bær. Her sammen med kirsebær.\nHer har jeg brugt min sukker med et strejf af vanilje. Det er så lækkert som drys på friske jordbær. Det er virkelig godt med blid vaniljesmag til jordbærrene. Lad være med at købe den syntetiske vaniljesukker – den er en gyser! Det er så nemt at lave det selv, eller brug vaniljekorn mast ud i lidt sukker og drys på.\nHer er vi mere i dessertafdelingen. Jordbær, hindbær, blåbær med et dryp Selleberg kirsebærsirup – det er så godt!\nSenere på sommeren skal der brombær og solbær på min græske yoghurt 🙂\nSkrevet i: Dessert, Frugt, Morgenmad, Snack, Sommermad Tags: blåbær, græsk yoghurt, hindbær, honning, jordbær, kirsebær


Nem aftensmad: Andebryst deluxe | Woman.dk\nNem aftensmad: Andebryst deluxe\nInvitér på ekstravagant luksusmiddag bestående af andebryst med rodfrugter, rødbedepuré og appelsinsalat\n2. marts 2015 af Nicolai Buddig\n1 andebryst (cirka 300 g)\n1 pose blandede rodfrugter (cirka 1 kg)\nsalt, peber, olie og eddike\nSkræl rødbederne, skær dem i små stykker, og kog dem i cirka 30 minutter i en lille gryde, så vandet lige nøjagtig dækker. Når rødbederne er kogt helt møre, hælder du vandet fra. Riv skrællen af en halv appelsin, og purér den sammen med rødbederne og 2-3 spiseskefulde olie med en blender. Smag til med salt, peber og 1-2 spiseskefulde eddike.\nRids først skindet på andebrystet med en skarp kniv, og krydr med salt og peber på skindsiden. Steg andebrystet på panden med skindsiden nedad ved jævn varme i cirka otte minutter, til det er gyldent og sprødt. Steg det på den anden side i 2-4 minutter. Tag andebrystet af panden, og lad det trække et lunt sted, til resten af menuen er færdig.\nMens anden steger på panden, skrælles og skæres resten af rodfrugterne i tern på 1x1 centimeter. Steg så rodfrugterne i 12-15 minutter i fedtet fra anden. Vend rodfrugterne jævnligt, og krydr med salt og peber.\nSkær først resten af skrællen af appelsinen. Lav så små, fine fileter af kødet ved at skære det fri fra hinderne. Når frugtkødet er skåret fri, presses det sidste saft ud af hinderne. Pluk persillen af stilkene, og vend den med appelsinkød og -saft.\nBragt første gang i Woman nr. 175\nKan du ikke vente på, at avokadoen bliver spiseklar?


Sådan kommer du i gang! | WelcomeSecurity\nDet er nemmere at komme i gang med IT-sikkerhed end du tror. Første og fremmest skal du vurdere om din virksomhed er en ”virksomhed på Internettet”, dvs. har den en webshop, hjemmeside, blog e.l. Om din virksomhed er en ”virksomhed med drift”, dvs. virksomheden har dens egne virtuelle eller fysiske server og netværk, eller om din virksomhed er en ”virksomhed med udvikling”, dvs. udvikler virksomheden dens egne software eller IT-løsninger. Måske er din virksomhed lidt af det hele, ligesom WelcomeSecurity.\nFor virksomheder på Internettet handler det om at sikre deres ”ansigt” imod hacker. Det er her vigtigt at forstå, at hackerne ikke går efter netop din virksomhed. De går efter nemme mål. Det er derfor vigtigt at sørge for at din hjemmeside, webshop e.l. ikke er et nemt mål. Du skal have hackerne til at gå efter nogle andre! – Nogle virksomheder bliver dog udsat for målrettede angreb. Hvis du hører til en af disse eller er i tvivl om du gør, så kontakt os.\nFor at sikre, at din virksomhed ikke er et nemt mål for hackers, skal du sikre, at din løsning ikke indeholder kendte sårbarheder. Webshops og hjemmesider er bygget op af mange forskellige dele og det kan være meget svært at identificere, hvilke dele, som bliver brugt. Det er bedre at bruge en sårbarhedsscanner til dette.\nWelcomeSecurity tilbyder at udføre disse skanninger regelmæssigt og at hjælpe med at sikre jeres løsning. Du kan læse mere om disse ydelser her.\nFor virksomheder med drift handler det om at sikre driften. Mange virksomheder fokuserer på teknologiske løsninger, som firewall og antivirus, men der skal arbejdes med kompetencer, process og teknologi: ”People, Process, Product”, ellers får du ikke fuld værdi. Værre end det, så kan det give en falsk følelse af sikkerhed.\nVirksomheder med drift bør starte med regelmæssige eksterne og interne sårbarhedsskanning. Hvis døren ikke er låst, så kravler hackeren ikke ind af vinduet. Disse kan udvides med skanninger lokalt på maskinerne. Næste skridt bør være at foretage review af processerne, produkter samt security awareness træning af medarbejderne. Uanset hvad, så skal tiltagene vælges ud fra en virksomhedsspecifik risikovurdering!\nNår virksomheden føler, at den har opnået det rette sikkerhedsniveau, kan det give mening at få foretaget penetreringstest.\nWelcomeSecurity har en række ydelser til virksomheder med drift, læse mere om dem her.\nFor virksomheder med udvikling handler det om, hvilken fase produktet er nåede til. I grove træk kan vi snakke om følgende faser: Ide, Design, Implementering og Test og til hver fase er der forskellige tiltag som giver værdi.\nI “ide fasen” handler det om at få fastslået de rette sikkerhedsrelaterede krav og afprøvet ideen fra et sikkerhedsperspektiv. For ”design fasen” handler det om at få det rigtige design på plads, så ideen vil kunne modstå trusler nu og i fremtiden. I ”implementeringsfasen” handler det om sparring med arkitekterne, udviklerne, etc., så de tager de rigtige beslutninger. I ”test fasen” skal det sikres, at de sikkerheds-relaterede krav er implementeret, at truslerne er fjernet samt at der ikke er uidentificerede sårbarheder.\nAlle virksomheder har deres egen udviklingsprocess, men de bør indeholde identificering af sikkerheds-relaterede krav, trusselsmodellering, review af design og kritisk kode, sårbarsskanning og penetrationtest.\nWelcomeSecurity har en række ydelser til virksomheder med udvikling, læse mere om dem her.\nUanset, hvilken type de virksomhed er, bør du sikre træning af medarbejderne, så de bliver i stand til at tage de bedste sikkerhedsmæssige beslutninger i dagligdagen og i deres daglige opgaver. Du kan læse mere om vores kurser og præsentationer her.


09. september 2019 kl. 12:33 Software, Arbejdsmarkedet\nNiels Erik Kaaber Rasmussen har bygget en robot til Altinget, der skrev over 900 artikler til det seneste folketingsvalg. Hvis du har prøvet at programmere, er det nemt, siger han.\n– Der er ikke noget programmeringsteknisk i det, som er avanceret.\nSådan siger den selvstændige datakonsulent Niels Erik Kaaber Rasmussen om at bygge en robotjournalist. Til det seneste folketingsvalg byggede han en til Altinget – et mediehus, der dækker dansk politik.\nRobotten skrev mere end 900 artikler – én om hver kandidat, og de blev publiceret, da valgresultaterne tikkede ind. Artiklerne byggede på stemmetal fra Danmarks Statistik og oplysninger fra Altingets arkiver.\nI en nyhed om socialdemokraten Mattias Tesfaye kan man blandt andet læse, at han – med 15.345 personlige stemmer – var ”den største stemmesluger i Københavns Omegns Storkreds”. Nummer to var den konservative Rasmus Jarlov, står der.\nDet krævede lidt knofedt at komme i gang med robotten, forklarer Niels Erik Kaaber Rasmussen.\n– Det er ikke sådan, at man kan slå op et sted og se, hvordan andre har gjort. For så meget er der alligevel ikke lavet inden for det her felt endnu, siger han.\nMen programmeringen viste sig at være enkel.\n– Rigtig meget af det er hvis-sætninger, som er blandet sammen i en lidt større struktur, siger han.\nNiels Erik Kaaber Rasmussen foreslår, at man bruger sit foretrukne programmeringssprog. Selv brugte han Python.\n– Du kan bare hente Python ned og gå i gang. Til at starte med skal du ikke kunne meget mere end hvis-sætninger, siger han og tilføjer:\n– Man kunne vælge at lave et Excel-ark, hvor man beregner alle mulige cases, og så læse dét ind i Python.\nOg det er ikke nødvendigt at tage et kursus for at komme i gang, vurderer han.\n– Det er lidt efter, hvordan man selv lærer bedst. Jeg lærer bedst ved at prøve mig frem. Og når jeg så støder på et problem, slår jeg det op på nettet, siger Niels Erik Kaaber Rasmussen.\nVælg et stofområde\nNår man har valgt et sprog, skal man vælge, hvad robotten skal skrive om.\nDet er vigtigt, at robotten har adgang til struktureret data. Og det er oplagt at sætte den til at skrive om tilbagevendende begivenheder, såsom valg, jordskælv eller sport, lyder rådet fra Niels Erik Kaaber Rasmussen.\n– Alle de steder, hvor der er en hel masse data, som kommer igen og igen. Og hvor man måske i dag har nogle analysefolk til at sidde og se, om det sker noget interessant. Meget af det kan man faktisk automatisere – og med fordel, fordi det skal gå hurtigt og være præcist, siger han.\nNiels Erik Kaaber Rasmussen nævner også Business Intelligence som et oplagt felt.\n– Ofte har man nogle forskellige rapporter, som man viser i rene data med grafer. Der kan man med fordel gå ind og prøve at sige: Hvad er historien i de her data? Hvilke røde flag er der? Og så beskrive det med ord – eksempelvis: ’Nu er salget steget efter syv år med fald’, siger han.\nDerefter skal man have styr på sine datakilder.\n– Jeg ville vælge noget, der er velstruktureret og kommer i et pænt format. Danmarks Statistik er et godt sted at starte, fordi det er velstruktureret, og fordi de dækker mange forskellige emner, siger Niels Erik Kaaber Rasmussen.\nTil Altinget-robotten brugte han selv et XML-feed fra Danmarks Statistik. Og oven i dét havde robotten adgang til oplysninger i Altingets kandidatdatabase.\nMen hold det enkelt, lyder rådet:\n– Hvis du har rigtig mange hvis-sætninger blandet ind i hinanden, kræver det et helt enormt overblik, siger han.\nHerefter opbygger man en skabelon, hvor centrale oplysninger såsom navne, tal og steder kan skiftes ud. Når basis-skabelonen er klar, kan man udvide med hvis-sætninger og forskellige udgaver af skabelonen.\nHvis historierne skal være læseværdige, skal man også lære robotten at vinkle. Altså spotte, hvor den gode historie er.\n– Jeg ville sætte den til at kigge efter det, jeg kunne forestille mig, ville være det allermest interessante. Hvis det var et valg, ville den person, der fik flest stemmer, være tophistorien. Så har jeg to skabeloner: én til superhistorien og en til alle de andre, siger Niels Erik Kaaber Rasmussen.\nOg derfra kan man udvide med flere variationer og putte flere og flere skabeloner på.\n– Det kræver kun, at man kan regne ud, hvilken historie der skal bruges, og så lave en masse hvis-sætninger, forklarer han.\nFor at undgå, at historierne ligner hinanden for meget, kan man også randomisere robottens ordvalg.\nHerefter skal publiceringen sættes i system. I Altinget-eksemplet genererede robotten en CSV-fil, som Niels Erik Kaaber Rasmussen sendte til en udvikler på Altinget. Han havde forberedt en upload, så han bare skulle trykke på en knap.\n– Nu var det lidt et forsøg, så vi scannede det lige igennem for at se, om noget så mærkværdigt ud. Men hvis det var noget, der foregik hver dag, havde man bygget det direkte ind i CMS’et, siger han.\nMan kan også sætte robotten til at hente billeder ind til historierne.\n– I det her tilfælde var den koblet sammen med Altingets kandidatdatabase. Der lå billederne allerede, siger Niels Erik Kaaber Rasmussen.\nVent med machine learning\nMan bør vente lidt med at bruge machine learning til at bygge sine robotter, lyder rådet fra Niels Erik Kaaber Rasmussen, selv om han ikke er i tvivl om, at det har et stort potentiale.\n– Vi er et stykke derfra endnu. De konkrete eksempler kan man nok lave meget billigere ved hjælp af skabeloner og hvis-sætninger, siger han.\nMachine learning er rigtig fint til at lave forudsigelser og til at lave beregninger med, vurderer han.\n– Men ikke til at lave selve teksten. Det har jeg ikke set levedygtige eksempler på endnu. Men det kan pludselig gå hurtigt, for der er mange, der arbejder med det, siger han.\nDriver virksomheden Buhl & Rasmussen, der arbejder med indsamling, analyse og præsentation af data om politik.\nHar tidligere produceret autogenereret indhold om for eksempel valgresultater, budgetter og lovgivning.\nArbejder også som politisk konsulent for Danske Fysioterapeuter.\nKandidat i statskundskab og datalogi på Københavns Universitet 2009.


Aula | fredensborgskole\nMed Aula får du et let tilgængeligt redskab, som gør det nemt og overskueligt at tage del i dit barns hverdag og udvikling på Langebjergskolen. Aula er udviklet for at understøtte samarbejdet om dit barns læring og trivsel. Det skal ske ved at skabe et velfungerende og sikkert rum for god og nem kommunikation mellem skolen, dig som forælder, forvaltningen og andre.\nEller ved at ringe til skolens kontor\nHvordan logger jeg på Aula-appen?\nLog på Aula appen\nHvordan ser jeg mit barns skema\nHvordan opretter jeg en besked