Rensdyr - Greenland Institute of Natural Resources\nAkia-Maniitsoq mor med han kalv, sen-sommer. Foto: C. Cuyler\nKangerlussuaq-Sisimiut, tre køer sen-vinter. Foto: C. Cuyler\nIvittuut, forvildede tamrensdyr, tyre gruppe, juni måned. Foto: C. Cuyler\nRensdyr (Rangifer tarandus spp.) er herbivorer (planteædere) og findes rundt om i hele Arktis. Der er mindst otte forskellige underarter. Det som europæere og grønlændere kalder rensdyr/tuttu er kendt som caribou i Nordamerika. Navnene er forskellige, mens arten er ens. Siden tidernes morgen har den arktiske befolkning været afhængig af rensdyr for føde, tøj, værktøj og for at kunne komme i læ. Rensdyr har altid spillet en stor kulturel og økonomisk rolle. I Skandinavien og Rusland findes store bestande af både vilde og tamme rensdyr. De største vilde rensdyrbestande findes i Canada og Alaska. Der er en bred variation i økotyper, f.eks. migratoriske eller stationære rensdyr, kæmpestore flokke og små, og de holder til på fjeld, tundra, skov m.m. Globalt er antallet af rensdyr i dag i nedgang. Dermed er rensdyr VU (sårbar/udsat) på IUCNs rødliste.\nRensdyr varierer i størrelse og farve. Svalbardrenen (R.t. platyrhyncus) er mindst; Tyren er normalt 65-90 kg. Størst er den nordamerikanske boreale skovren (R.t. caribou) med snitvægt for tyre af 180 kg, og maksimalt ca. 300 kg. Rensdyr, som lever ved de nordligste breddegrader, er typisk ganske hvide, og de er de mindste, mens de sydligste typisk er mørkest og størst. Uanset art er pelsen i to-lag, et uldunderlag og et langhåret dækkelag af hult, luftfyldt hår. Sidstnævnte giver en fantastisk isolation, og når de svømmer, fungere håret som en redningsvest, som holder dyret højt i vandet.\nRensdyr er det eneste cervide dyr, hvor både tyre og køer bærer gevir. Geviret vokser og fældes hvert år. Dermed er geviret meget anderledes end horn, som er varigt, f.eks., hos moskusokser. Hos rensdyr begynder gevirets vækst i marts-april for tyre og maj-juni for køer. Geviret hos tyre vokse meget hurtigt, op mod 2.5 cm per dag. Mens gevirerne vokser, har de en svampeagtig konsistens og er dækket af blødt fløjlshud (velvet), som er fuld af blodkar. Når det er færdigudvokset og hårdt, skiller dyret sig af med det bløde fløjlshud. Tyre har det største gevir, som fældes efter brunsten er slut om efteråret. Tyrene bruger sine gevir til slåskampe med andre tyre, og kampene afgør, hvem der parrer sig med køerne. Tyre kan bedække flere køer. Køerne, som har mindre gevirer, beholder gevirerne over vinteren, indtil kælvning. Det giver køer en dominerende stilling om vinteren, når maden kan være knap, og gravide køerne må spise for to. Parring/brunst og kælvning er begge meget synkroniserede hos rensdyr, typisk sker de over en 10-dages periode. Drægtighedsperioden er ca. 228-234 dage. Tvillinger kan forekomme, men de er usædvanlige hos vilde rensdyr.\nRensdyr er drøvtyggere, og de har en 4-kammers mave. Drøvtyggere er afhængige af sine mikrober i vommen til fordøjelse af maden de spiser. Drøvtyggere må tygge deres mad to gange for at mase maden til bittesmå stykker som mikroberne kan nedbryde endnu mere. Rensdyr er afhængige af konstant foder for at opretholde sine mikrober i vommen. Hvis mikroberne dør efter flere ugers sult (forårsaget f.eks. tyk sne og/eller is lag om vinteren), er rensdyret med stor sandsynlighed dødsdømt, uanset om den omsider finder føde. Hvis mikroberne er for få, kan det nye mad ikke fordøjes. Især hvis den nyfundne mad er en anden slags føde end planter, eller hvad dyret har spist før. I stedet kan der udvikles en slags forgiftning ofte med fatale konsekvenser. Rensdyr spiser normalt renlav, pil, bjørk, havgræs og græsarter, men det er observeret, at dyr kan spise tang, fisk og æg i strandkanten, hvis de er blevet presset ernæringsmæssigt.\nFigur 1. Rensdyrbestand-/jagtområde-nummer i Nordvestgrønland (A) og Vestgrønland (B). Elleve vilde rensdyrbestande (nr. 1-11) samt to tamrensdyrdrift i Sydgrønland: Isortoq og Tuttutooq (i blå farve uden nr).\nEndemiske rensdyr (Rangifer tarandus groenlandicus) i Grønland har været til stede i flere årtusinder. Langs kysterne i Nordøstgrønland levede tidligere den nu uddøde Rangifer tarandus eogroenlandicus, hvis hovedudbredelse var mellem 70° og 78° N. Disse rensdyr uddøde imidlertid omkring år 1900. Årsagen formodes at være gentagne vintre med katastrofalt vejr. I dag lever rensdyr kun langs de vestlige og nordvestlige kyster i Grønland mellem 61°N og 79°N med hovedudbredelsen mellem 62°N til 69°N. I alt skelnes der mellem 11 vilde rensdyrbestande, hvis grænserne imellem stemmer overens med forvaltnings- og jagtområderne (Figur 1). Udvekslingen mellem dem forhindres af de naturlige barrierer i landskabet. Bemærkelsesværdig er det, at rensdyr i 2008 genindvandrede til halvøen Tuttulissuaq (Cape Seddon, ca. 75°N) i den sydlige del af Melvillebugten i nordvestlige Grønland. Nogle år senere under en flytælling blev der desværre ingen dyr observeret.\nI tillæg til endemiske rensdyr har Grønland nu forvildede tamrener, og der er 2 distrikter i Sydgrønland, hvor der foregår tamrensdyrdrift. I 1950’erne var antallet af rensdyr så lille, at der i 1952 blev indført 263 tamrener (Rangifer tarandus tarandus) til Grønland. Dyrene kom med skib fra Finmark i det nordlige Norge og blev sat ud i det indre af Godthåbsfjorden ved Itinnera i nærheden af bygden Kapisillit (ca. 64°N). Målet var etablering af tamrendrift. Derefter blev yderligere to tamrendriftdistrikter etableret i Sydgrønland (Isortoq og Tuttutooq) med dyr taget fra Itinnera. Ved slutning af 1990’erne blev den originale Itinnera.tamrendrift nedlagt, og bestanden blev siden forvaltet som vilderen. I 2019 foregik tamrendrift kun ved Isortoq og Tuttutooq i Sydgrønland (Figur 1).\nOprindelsen af vore dages forvildede tamrener i Grønland er af menneskelig art. I 1960’erne begynde et andet formål at få fodfeste hos politikerne, at etablere jagtbærende bestande af forvildede tamrener. Dermed blev nogle tamrener fra Itinnera flyttet til flere lokaliteter i Grønland: 1965 Olrik Fjord; 1967 Nuussuaq Halvø og Qeqertarsuaq (Diskoø); 1971 Ammassalik/Tasiilaq; 1975 Storø og Bjørnø i Nuup Kangerlua/Godthåbsfjorden. Med undtagelse af udsætningen ved Ammassalik/Tasiilaq på Østkysten var alle udsætningerne af tamrener en succes, og antallet af forvildede tamrener er i dag steget til flere titusinder. De mange steder for udsætninger og de mange årtier siden disse hændte har givet endemiske R.t. groenlandicus og forvildede R.t. tarandus muligheder for at opblande sig genetisk til tilsyneladende vellykkede bestande.\n11 rensdyrbestande (fra nord til syd).\nInglefield/Pruhoe Land – Endemiske rensdyr\nOlrik Fjord – Etablerede 1965 med forvildede tamrener og muligvis nu opblandet med endemisk rensdyr fra Inglefield/Pruhoe Land\nNuussuaq Halvø – Opblanding af endemiske og forvildede tamrener, hvilke blev introduceret i 1967\nNaternaq / Lersletten – Endemiske rensdyr\nKangerlussuaq-Sisimiut (KS) – Endemiske rensdyr\nAkia-Maniitsoq (AM) – Opblanding af endemiske og indvandrede, forvildede tamrener originalt fra Itinnera.\nAmeralik – Opblanding af endemiske og forvildede tamrener fra Itinnera.\nQeqertarsuatsiaat (QEQ) – Opblanding af endemiske og indvandrede forvildede tamrener fra Ameralik.\nQassit – Endemiske rensdyr, måske opblandet med forvildede tamrener\nNeria – Endemiske rensdyr, måske opblandet med forvildede tamrener\nIvittuut – Etableret ca 2015, indvandrede, forvildede tamrener fra Isortoq Rendriftstation\n2 Tamrensdyrbestande (Sydgrønland)\nIsortoq – Tamrensdyrdrift\nTuttutooq – Tamrensdyrdrift.\nStatus for vilde rensdyrbestande i Grønland\nStatistikker fra 1721 og frem til i dag viser, at rensdyrbestandene i Vestgrønland har været gennem to store “boom- & krak-” cyklusser, dvs. at bestanden først er øget voldsomt og derefter reduceret tilsvarende voldsomt, begge i løbet af kort tid. Ved et krak er antallet af dyr reduceret til stort set ingenting. Rensdyrbestandene har dog altid været i stand til at komme sig, men det har vist sig at tage i omegnen af 100 år. Formodentlig kan den type cyklus gentage sig i fremtiden. Årsagerne til de historiske krak, henholdsvis ca. 1750 og 1850 hos rensdyr i Vestgrønland kendes ikke med sikkerhed. Måske var der ikke kun en årsag men flere i kombination, som svækkede rensdyrenes overlevelse og kalveproduktion. For eksempel kan patogener (sygdomme, parasitter), når rensdyrene først er talrige, påvirke udbredelsens intensitet. Igen, når rensdyr er talrige, kan der ske overgræsning, på grund af for høj tæthed af græssende rensdyr. Resultatet bliver et for lille fødegrundlag til kommende generationer, hvilket kan være en medvirkende faktor for fald i bestanden. En anden formodet afgørende faktor, sat i sammenhæng med overgræsning, kan være hårdt vejr, som indespærrer rensdyrenes føde under et tykt lag sne og/eller is. Dette er specielt farligt for drøvtyggere, som bør have konstant adgang til fode. Angående de to historiske krak i bestande, ca. 1750 og 1850, anses det urealistisk at beskylde overfangst, da antallet af mennesker var lavt og fangstredskaberne primitive.\nI første halvdel af 1900-tallet blev udbredelsen kraftig reduceret langs Grønlands vestkyst. Men i dag er det anderledes. Flere undersøgelser viser, at antallet af rensdyr i Vestgrønland har været højt de seneste årtier. Jagtdata antyder endog, at antallet af rensdyr har været højt siden 1970’erne. I marts 2019 var der stadig over 140,000 rensdyr i Grønland. På trods af åben jagt og lange jagtsæsoner i det seneste årti er antallet af dyr i Kangerlussuaq-Sisimiut-bestanden (KS) forblevet stort set uændret. Den næststørste bestand, Akia-Maniitsoq (AM), er siden 2010 vokset. Det samme er tilfældet siden 2012 for Ameralik-bestanden. I 2019 er tætheden af rensdyr høj i de tre største bestande. For høj tæthed imellem dyrene kan påvirke områdets bærekapacitet for rensdyr negativt, fordi græsningstrykket bliver for stort med det resultat, at plantelivet skades. Skades vegetationen, er det sandsynligt, at rensdyrenes evne til overlevelse og forplantning svækkes, og at det kan få konsekvenser for antallet af dyr. På nuværende tidspunkt er det svært at spå om, hvor længe den høje tæthed af rensdyr kan opretholdes i lyset af vegetationens bæreevne i kombination med nutidens klimaændringer. Disse ændringer kan forårsages af hyppigere, mere kraftige og mere omfattende udsving i vejret. For eksempel kan sommertørke ødelægge planter, som rensdyr er afhængigt af til vinterføde, mens gentagne episoder med tø og frost samt tykt snedække om vinteren kan hindre rensdyrene i at nå deres føde. Begge kan få negative følger for antallet af rener i et område på grund af sult.\nGrønland har stadig mange rensdyr i 2019, men fremtiden er usikker på grund af klimaændringer, som kan bringe udsving i vejr når som helst.\nGrønlands rensdyrbestande forvaltes efter Selvstyrets bekendtgørelser. Der er løbende drøftelser og ændringer m.h.t. fangstsæsonens længde, tidspunkt, fangstområder, kvotestørrelse, etc. Selvstyrets fangstforvaltning af vilde rensdyr (endemiske / forvildede / opblandede) sker på lige fod uanset oprindelig underart. Informationen kan søges på https://naalakkersuisut.gl\nNaturinstituttets biologisk rådgivning til Selvstyrets forvaltere om udnyttelsen af bestandene understøttes af bl.a. undersøgelser af bestandenes størrelse, vegetationstæthed, kalverekruttering (antal kalve per 100 køer), dyrenes helbred, og vigtige sæsonvandringskorridorer og opholdsarealer.\nFra og med 1990 er der gennemført mange forskellige tællinger af rensdyr. Disse tællinger giver information om bestandsantal, tæthed, flokstruktur og dyrenes fordeling i landskabet. Metoderne begyndte med hurtige fastvingede fly, som fløj højt over Grønlands meget kuperede terræn. Fra 2000 og siden er der brugt helikoptere, fordi de kan flyve langsommere og tilpasse sig kuperet terræn i lav højde over bakker. Det øger sandsynligheden for, at man kan opdage rensdyr, som er tilstede. Grønland har enorme rensdyrområder, og det er vigtig, at flytællingerne kan udføres inden for begrænsede økonomiske rammer. Nutidens tællinger udføres med distance-samplingmetode på tilfældigt udvalgte linjer, som dækker en hel bestands region. Det er anderkendt, at tællinger af dyr altid er forbundet med fejlkilder, og for at genspejle og vurdere disse, er resultaterne altid præsenteret med 95% CI, SE og CV. For at øge nøjagtigheden, skal man kunne se rensdyrene som er tilstede nærmest linjen (Figur 2, 3). Hvor svær eller let det er at opdage rensdyr, er afhængigt af flere faktorer, f.eks., flyvehøjden over fjeldet, flyvefarten, -distancen, dyr er fra linjen, dyrenes gruppestørrelse, om dyrene er i bevægelse eller stationære, vejret, lyset, skygger, terrænnets camouflage (ratio barmark til sne, mængden af sten og/eller vegetation, som viser sig gennem snelaget, der ofte er tyndt), og ikke mindst hvor trænede observatørerne er. Man kan blive træt eller luftsyge efter mange timers svær flyvning. I tillæg til flytællinger, findes der også bakketællinger, som er minimumstællinger og oftest laves fra snescooter. Fælles for alle tællinger er, at de foretages af forskere fra Naturinstituttet i samarbejde med jagtbetjente og lokale fangere (Figur 4). Helikoptertællinger med henblik på at estimere bestandsantal og flokstruktur udføres uregelmæssigt på grund af manglende bevillinger.\nYderligere information findes i Tekniske Rapporter fra Grønlands Naturinstitut (nr. 31, 42, 46, 48, 61, 67, 78 og 98).\nFigur 2. Femten rensdyr er indenfor 300 meters afstand. Kan du finde dem? Foto: C. Cuyler\nFigur 3. Syv rensdyr er indenfor 100-150 meters afstand. Kan du finde dem? Foto: C. Cuyler\nFigur 4. Aslak Jensen, erhvervsfanger fra Nuuk, er helikoptertællingsobservatør. Foto: A. Jensen\nI forbindelse med jagt af rensdyr i Grønland udfylder den enkelte jæger et tilbagemeldingsskema. Disse skemaer giver information om lokaliteten, køn, alder (kalve, ungdyr eller voksen) og tykkelsen af rumpefedt for hvert af de skudte dyr. Hvis det skudte dyr er en ko, noteres også hvis hun havde en kalv med sig. Disse data kan give informationer om de forskellige bestandes trivsel. Nylige analyser illustrerer dog vidt spredte unøjagtigheder i de oplyste fedttykkelser og data om alder. Underkæber fra videnskabelige undersøgelser samt sæsonens jagt indsamles ofte. Disse anvendes til undersøgelser af køn, alder og kropsstørrelse fra de skudte dyr. Hvis dyr med samme alder har forskellig længde af underkæben, giver det information om forskelle i den kvalitet og kvantitet af føde, som har været tilgængelig for det pågældende dyr under vækstperioden. Det totale antal af rensdyr, der hvert år skydes i Grønland, offentliggøres i Piniarneq, et informationshæfte om jagt og jagtregistrering udgivet af Grønlands Selvstyre.\nRensdyrenes sundhed undersøges ved at følge en fremgangsmåde udviklet af CARMA, et internationalt samarbejde om forskning og overvågning af rensdyr. Undersøgelserne bliver kun foretaget på køer. Køernes sundhedstilstand er afgørende for kalveproduktion og dermed tilgangen til en bestand. Ligeledes vil køernes sundhedstilstand blive afspejlet i den fremtidige tendens i bestandstætheden, og den er derfor af vital vigtighed i forbindelse med forvaltningen af rensdyr i Grønland. Rensdyrenes sundhedstilstand i de to største bestande (KS og AM) blev undersøgt intensivt 1996-97 og 2008-09. De indsamlede data inkluderer dato, position, højde over havet (hvor dyret er blevet skudt), køn, alder (kalv, ungdyr (<3 år) eller voksen), tilstedeværelsen og udseende af gevir, kalv (+/-), mælk i yver og forskellige kropsmål. Der blev taget et foto af hvert dyr. Ydermere blev der bla. målt følgende: vægt af dyr, skelet, fedt og organer. Der blev lavet vurderinger af tandslid, og hvert dyr blev tildelt en score for sundhedstilstanden. Der blev udtaget prøver fra blod, muskler, lever, nyre, urin, vomindhold, benmarv, skelet (underkæbe og mellemfodsben), ovarier, fostervæv, afføring, løbetarm (abomasum), indhold fra tyndtarmen, mælk og hår. Rensdyrene blev undersøgt for tungmetaller og andre forureningsstoffer. Patogener som bakterier og virus og forskellige parasitter f.eks. protozoa, rundorme, bændelorme, ikter og fluer blev også undersøgt. Disse data er stadig under databehandling og analyse. Yderligere information findes i Grønlands Naturinstituttets Tekniske Rapport nr. 37.\nGrønlandske rensdyr er ikke nær så velundersøgte med satellitmærkning som bestandene i Nordamerika. I 1997 blev otte rensdyrkøer fra AM-bestanden, samt syv fra KS mærket med satellithalsbånd. Halsbåndene sendte data i to år og viste bl.a. at nogle køer er stationære med årlige vandringer på ca. 10 km langs en højdegradient, mens andre køer vandrer op til 170 km om året. Vandringerne foretages mellem vinter- og kælvningsområder. Alle bevægelser blev foretaget individuelt i modsætning til deciderede synkroniserede vandringer som en samlet flok. Dog bevægede alle satellitmærkede køer sig til områder tættere ved indlandsisen eller op i højlandet i forbindelse med kælvning. Yderligere information findes i Grønlands Naturinstituttets Tekniske Rapport nr. 49.\nFigur 5. Satellitmærket ko, Akia-Maniitsoq bestanden, maj 2008. Foto: C. Cuyler.\nI maj 2008 blev 40 køer fra AM-bestanden udstyret med satellithalsbånd (Figur 5). Disse blev blev analyseret mht. bevægelse, rumlig udbredelse, kælvningsområder, lokale forhold, årstidsvariationer i aktivitet og valg af habitat. Studiet blev en baseline – dvs. et referencepunkt – for Akia-Maniitsoq-bestandens brug af landskabet på et tidspunkt, hvor området endnu ikke er påvirket af menneskelig aktivitet som f.eks. infrastruktur. AM-køer opfører sig mere lig fjeldområde-øko-typen af rensdyr end tundra-øko-typen. Der fandtes ingen særlige kælvningsområder nær Indlandsisen, men de fandt sted over større dele af Akia-Maniitsoq, fra kysten til Indlandsisen ved sydvendte skråninger med sne i ca. 600 meters højde. Kælvningen er tilsyneladende tidligere end forventet, og køerne var meget tro mod steder, hvor de tidligere har kælvet. De årlige bevægelsesmønstre var på en sydvest-nordvest-gående akse (vestlige om vinteren og østlige om sommeren). Den daglige bevægelse var mindst i marts og mest i juli. Yderligere information findes i Grønlands Naturinstituts Tekniske Rapport nr. 99.\nFigur 7. Voksen bremseflue. Foto: A. C. Nilssen\nHud- og svælgbremser tilhører fluefamilien Oestridae og har en etårig livscyklus (Figur 6). Om vinteren lever de som larver i rensdyr (deres værtsdyr). I maj – juni forlader de deres vært og forpupper sig i 41-47 dage. I juli – august er de voksne fluer (Figur 7), klar til at parre sig, og processen starter forfra. De voksne fluer indtager ikke føde, de parrer sig blot og finder efterfølgende et rensdyr, hvor de kan lægge deres æg. Voksne hud- og svælgbremsefluer kan få rensdyrene til at udføre nogle spektakulære undvigemanøvrer. F.eks. kan man se rensdyr, der næsten går i panik ved svælgbremsernes nærvær. Den voksne svælgbremsehunflue lægger levende larver i næseborene på rensdyr. Larverne kravler op gennem næsehulen og ender til sidst i halsen, hvor de indlejrer sig ved at “gribe” fat i vævet (Figur 8). Larverne overvintrer i halsen på rensdyret, og i løbet af maj – juni kravler de ud gennem næsehulen eller bliver hostet op af rensdyrene. Hudbremserne lægger deres æg mellem rensdyrenes hår, især på de nedre bagben. Æggene klækker efter få dage, og larverne kravler ned langs hårene, borer sig gennem huden og lever inde i rensdyrene i ca. 3 måneder. Derefter sætter de sig fast umiddelbart under skindet og borer deres åndehuller gennem huden. Skind fra rensdyr, der er skudt midt på vinteren, kan være fulde af hudbremselarver af størrelse op til 3cm (Figur 9). Imens er skind fra rensdyr skudt i august – september normalt uden larver, dog har de tydelige ar, eller synlige huller som beviser, hvor larverne har overvintret.\nParasitter snylter på værten, og bremselarver tærer på renens energireserver om vinteren. Bremserne kan være en medvirkende årsag til, at enkelte rensdyr dør, men hverken hud- eller svælgbremselarver kommer langt ved at gøre det til en vane at dræbe værten. Værten må overleve vinteren, for at bremserne kan videreføre sin livscyklus. Hvis rensdyret dør om vinteren, så dør bremselarverne også. Det er nemlig i maj og juni, at hudbremslarverne kryber ud af huden, og svælgbremslarverne hostes ud af halsen. Har rensdyret en god sundhedstilstand om vinteren, kan den tåle en hvis mængde bremser uden problemer.\nBremserne er gode flyvere. De kan flyve over 15 timer uden pause, og længere hvis de kan tage små pauser. Den observerede rekord er 32 timer. Bremserne flyver hurtigt. Marchfart ligger omkring 20-30 km/t. De har været opskrevet i Guinness Rekordbog som verdens hurtigste insekt med en normal hastighed ca. 39 km/t og topfart på 58 km/t. De er også kendt for at flyve flere hundrede kilometer. Sandsynligvis har bremserne ingen problemer med at erobre nye rensdyrbestande, som ligger langt væk.\nFigur 6. Et-årig livscyklus for hud- og svælgbremser.\nFigur 8. Mange sprællende svælgbremselarver dybt i rensdyrets hals. Enhver bremselarve er forankret med en krog fæstet i renens bløde halsvæv (marts måned). Foto: B. White\nFigur 9. Hudbremselarver på rensdyrskind i marts måned. Foto K. Motzfeldt\nNaturinstituttet har i 20 år fået henvendelser fra rensdyrjægere i Vestgrønland, som har fanget rensdyr med små æglignende cyster i kødet (Figur 10). Disse er larver af bændelormen Taenia krabbei. Bændelormelarver af Taenia er almindelige i rensdyrområder også uden for Grønland. Taenia-cysterne er ikke kendt for at inficere mennesker – også selv om man spiser kødet råt. Der er ikke registreret tilfælde med smitte af Taenia krabbei hos mennesker i Grønland. Men det anbefales ud fra et forsigtighedsprincip, at alt kød med Tænia-larver, opvarmes til en kernetemperatur på mindst 75° Celsius. Denne varmebehandling vil dræbe parasitterne. Tilstrækkeligt gennemkogt eller gennemstegt kød har en grå / gråbrun farve.\nOBS: Frysning, røgning eller tørring af kød dræber ikke Taenia krabbei, fordi parasitterne har tilpasset sig til at overleve varme, frysning og tørke.\nFigur 10. Æglignende Taenia krabbei-cyster i kødet fra en ung rensdyrtyr, september 2005, Maniitsoq. Foto: Mogens Torp & Henrik Hartmann\nSåfremt man ikke ønsker at spise kød med Taenia-larver, bør kødet ikke efterlades i terrænet/naturen eller bruges til fodring af hunde. Begge dele vil bidrage til videreførelse af parasitterne, fordi livcyklus fuldføres af rovdyr og ådselsædere. Videreførelse øger risikoen for at parasitten spredes til endnu flere rensdyr. Det anbefales at destruere kødet. Afbrænding er bedst men nok så umuligt ud i fjeldet (på grund af tundrabrandfare). Uanset er det altid muligt at gøre sådan, at rovdyr og ådselædere ikke kan komme til kødet, f.eks. ved at det begraves under sten eller synkes under vand (sø eller havet).\nBændelormen Taenia krabbei opholder sig som voksen orm i kødædere som f.eks. ræve og hunde. Disse dyr er bændelormens hovedvært (de dyr en parasit opholder sig i som voksen, kaldes parasittens hovedvært). Rensdyret er bændelormens mellemvært, hvor den opholder sig i larvestadiet. I en hovedvært som f.eks. en ræv lever den voksne bændelorm i tarmsystemet. Når ormen er kønsmoden, udvikler den larver i sit sidste kropsled. Den dag larverne er færdigudviklede, løsner leddet sig og forlader hovedværten med afføringen.\nBændelorme og bændelormelarver giver ingen sygdomssymptomer hos deres hovedværter og mellemværter. Et inficeret rensdyr kan derfor se sundt og rask ud (Figur 11).\nFigur 11. Denne sunde, unge rensdyrtyr havde mange Taenia krabbei-cyster i kødet. Foto: Mogens Torp & Henrik Hartmann\nI verden findes der hundreder af Sarcocystis-parasitarter. Sarcocystis er enkeltcellede protozoa-parasitter, hvis livscyklus altid har to værter; et rovdyr som hovedvært og et byttedyr som mellemvært. Rensdyr er mellemværter.\nNaturinstituttet blev opmærksom på parasitten i 1998, da en fanger, Vittus Holm, kom med nogle eksemplarer i rensdyrkødet. Formentlig havde disse været til stede hos rensdyrene i mange år forinden. Sarcocystis er konstateret i jagtområde 2, 3, 4, og 5, herunder bestandene i Kangerlussuaq-Sisimiut, Akia-Maniitsoq, Ameralik og Qeqertarsuatsiaat. Parasitten antages også til stede i de øvrige jagtområder.\nFigur 12. Sarcocystis-larver i et rensdyrs brystmuskel – fingerspidsen peger på flere. Foto: C. Cuyler\nGrønlandske Sarcocystis-larver hos rensdyr er tynde hvide striber af ca. 2-3 mm længde og 0.2-0.3 mm bredde, som minder om riskorn i kødet (Figur 12). Disse er oftest synlige på kødets overflade, især mellemgulv, mavemuskulatur og i brystet, men kan også forekomme i kølen. Disse larver afventer, at rensdyret bliver spist af et rovdyr. Når først larverne er kommet i rovdyrets fordøjelsessystem, udløser mavesyren en løsladelse og videreudvikling til parasitternes voksenstadie. Når de er kønsmodne, bliver æg frigivet ud i terrænet med rovdyrets afføring. Æggene kan ligge i årevis i terrænet, før et uheldigt rensdyr græsser på stedet. Inde i rensdyrets fordøjelsessystem udvikles æggene igennem flere larvestadier, og til allersidst migrerer de ud af fordøjelsessystemet for at sætte sig som tynde hvide striber i kødet.\nInfektion af mennesker er ikke typisk for de fleste arter af Sarcocystis. Der er ikke registreret tilfælde med smitte af Sarcocystis hos mennesker i Grønland. Men det anbefales ud fra et forsigtighedsprincip, at alt kød med Sarcocystis-larver opvarmes til en kernetemperatur på mindst 75° Celsius. Denne varmebehandling vil dræbe parasitterne. Kød, der er tilstrækkeligt gennemkogt eller gennemstegt, har en grå eller gråbrun farve.\nOBS: Frysning, rygning eller tørring af kød dræber ikke Sarcocystis, fordi parasitterne har tilpasset sig til at overleve varme, frost og tørke.\nSåfremt man ikke ønsker at spise kød med Sarcocyster-larver, bør kødet ikke efterlades i terrænet/naturen eller bruges til fodring af hunde. Begge dele vil bidrage til videreførelse af parasitterne, fordi livcyklus fuldføres af rovdyr og ådselsædere. Videreførelse øger risikoen for at parasitten spredes til endnu flere rensdyr. Det anbefales at destruere kødet. Afbrænding er bedst men nok så umuligt ude i fjeldet (på grund af tundrabrandfare). Uanset er det altid muligt at gøre sådan, at rovdyr og ådselædere ikke kan komme til kødet, f.eks., ved at det begraves under sten eller synkes under vand (i sø eller hav).


Stigende kompleksitet sender sygeplejersker på skolebænken | Kreds Midtjylland, DSR\nKreds Midtjylland » Nyheder fra Kreds Midtjylland » Stigende kompleksitet sender...\nStigende kompleksitet sender sygeplejersker på skolebænken\n119 sygeplejersker på landsplan, heraf seks fra Silkeborg Kommune, er påbegyndt en ét-årig efteruddannelse i borgernær sygepleje. Det er især behandlingen af de ældre i hjemmet, uddannelsen skal ruste sygeplejerskerne til. TV MidtVest har mødt kommunens sundheds- og omsorgschef og en hjemmesygeplejerske.\nDer foregår flere behandlinger i hjemmet, som tidligere foregik på et hospital, og det lægger pres på sygeplejerskernes kunnen. Derfor er seks af Silkeborg Kommunes hjemmesygeplejersker nu ved at efteruddanne sig. Uddannelsen skal blandt andet give sygeplejerskerne et bedre overblik.\n"Vi har i virkeligheden haft brug for færdighederne længe," siger Inge Bank, som er sundheds- og omsorgschef i Silkeborg Kommune.\n"Sundhedsvæsenet ændrer sig, og vi får borgerne hjem fra hospitalet meget tidligere, end vi gjorde førhen. Mange borgere er meget syge, og de har svært ved selv at koordinere og sige til og fra. Det er vores sygeplejersker, der har den opgave i dag, så de skal have viden og indsigt, og de skal kunne skabe overblik," forklarer Inge Bank.\nHanne Bentzen er hjemmesygeplejerske i kommunen, og hun er netop nu ved at efteruddanne sig. Hun tror på, at uddannelsen bl.a. kan hjælpe sygeplejerskerne til at sikre borgere et sammenhængende sundhedsforløb efter udskrivelse fra hospitalet.\nLæs og se mere hos TV MidtVest, 12. januar 2019


Kolind Kuren » Blog-arkiv » Podcast om hvad der gør virksomheder excellente\n9 kommentarer til “Podcast om hvad der gør virksomheder excellente”\n21. september 2007 kl. 18:03 #\nSom jeg opfatter podcasten:\nExcellente virksomheder har en klar mission (formål) og vision, der går videre end at tjene penge\nI disse virksomheder er der et drive for at realisere visionen, medarbejderne er med og lederne lever værdierne ud i praksis. HR-funktionen er central og udvikler medarbejderne.\nDet rejser et efter min mening interessant spørgsmål:\nHvordan får man det drive, denne optagethed af og lyst til at virkeliggøre formålet/missionen/visionen/værdierne i hele organisationen?\nDer er mange muligheder på markedet og internt i virksomheden for at udvikle medarbejderne direkte. Et godt hold består af gode spillere. Her må det dreje sig om at finde de muligheder, der passer medarbejderne og virksomheden bedst.\nEn anden af mulighederne for at virkeliggøre værdierne må være inddragelse af medarbejderne i beslutningsprocessen,\nfordi de dermed også bliver medarbejdernes barn. Desuden fordi beslutningerne bliver bedre, når oplysninger ude fra frontlinien inddrages i beslutningsgrundlaget. Derudover er det en god lejlighed til at synliggøre værdierne ved at begrunde beslutningerne med, hvorvidt de bidrager til at realisere mission osv. Det burde i virkeligheden være et fast punkt på dagsordenen til ethvert møde, hvordan mødets beslutninger bidrager til virksomhedens mission/vision/værdier.\nEn anden mulighed er ved begrundelsen af feedback som bonusordninger, almindelig ros og ris. Begrund tilbagemeldingen med, om adfærden er i overensstemmelse med værdigrundlaget.\nLederen kan som nævnt i podcasten gå foran med et godt eksempel og gennem al måden at løse opgaver på, adfærden og beslutningerne leve værdierne i praksis.\nFlere forslag efterlyses…\n22. september 2007 kl. 13:54 #\nKære Kolind Bloggere.\nHan taler for hurtig…jeg kan ikke få fat i det hele. Jeg ved godt han skal nå en masse på 2 minutter. Vil i oversætte? Ikke nødvendigvis ordret, bare de store træk. Jeg forstår mere efter Claus Christensens indlæg, men ikke alt.\nTak fra Jette.\n23. september 2007 kl. 15:37 #\nJeg ved godt at Adrian taler meget hurtigt – hans hovedpointe er at der faktisk er fælles kendetegn ved de allerbedste organisationer. Essensen er at de har et meget tydeligt formål (a strong sense of purpose) og at alle i organisationen er fokuseret på at yde deres bidrag til det. De lever deres “historie” og de opfatter medarbejderne som partnere i stedet for som ansatte.\nJeg har sammen med Adrian besøgt en række af de virksomheder, som Adrian har i tankerne, bl.a. Apple, SouthWest Airlines, Xilinx og Ritz carlton Hotels. Mine indtryk var noget af det der fik mig i gang med at skrive “KolindKuren”.\n23. september 2007 kl. 15:56 #\ntak for forklaringen. Det er det vi i gamle dage kaldte “at trække på samme hammel” “fælles fodslaw” “korpsånd” og alle de andre gode ting der gjorde os glade og stolte over vores arbejde. I dag er der ofte ikke så meget at være stolt af…desværre. jeg kender hjemmehjælpere som ikke vil sige hvad de laver, når de er ude…øv mener jeg.\n24. september 2007 kl. 13:53 #\nAdrian Simpsons tanker er efter min mening meget lig de tanker Collins & Porras fremsætter i deres bog “Built to last” (på dansk “Skabt til succes”).\nHer finder forfatterne fællestræk for nogle af verdens (læs: Amerikas) mest succesfulde virksomheder.\nHovedbudskabet er, at disse virksomheder har en uforanderlig kerneideologi bestående af et kerneformål, der ikke er profit, og nogle kerneværdier.\nMen for at være en af verdens ledende virksomheder er det uomgængeligt, at virksomheden samtidig skal være forandringsparat.\nDerfor er alle de succesfulde virksomheder også kendetegnet ved, at der er et krav om til stadighed at udvikle virksomheden.\nDet er lige præcis samspillet mellem kerneideologien og kravet om udvikling, der skaber udgangspunktet for at være en succesfuld virksomhed.\nDe succesfulde virksomheder har en række identiske mekanismer, der bevarer kernen og stimulerer til udvikling.\n1. Big Hairy Audacious Goals (BHAG).\nBegrebet kan bedst oversættes til noget i retning af store, risikable, frække mål. Disse mål er letforståelige for alle i virksomheden, men også banebrydende i de deres krav til hvor virksomheden skal hen. Dermed er de kulturskabende, da de skal være i overensstemmelse med kerneideologien og kravet om udvikling, for at de kan nås.\n2. Kultlignende kulturer.\nSkabt gennem indoktrinering af kerneideologien, store krav om at passe til organisationen (ellers er det ud) og\nen stor grad af elitisme (følelsen af at tilhøre en speciel overlegen gruppe).\n3. Prøv en masse og behold det, der virker.\nStor tiltro til at jo mere man prøver, jo større er chancen for at udvikle noget brugbart. Der er en accept af at fejl vil forekomme, men ved at tage små skridt, sprede risiciene, give medarbejderne udviklingsfrihed og endelig kollektivt lære af ny viden (og dermed også af fejl) vil der uafvendeligt komme noget brugbart ud forsøgene.\n4. Hjemmedyrket management.\nVirksomhedernes egen medarbejder- og lederudvikling skaber hele tiden brugbare interne kandidater, der kan videreføre virksomhedens succesfulde kerneideologi og udviklingskrav.\n5. Det er aldrig godt nok.\nVirksomhederne hviler aldrig på laurbærrene, men presser til stadighed virksomheden til at forbedre sig før omverdenen gør det.\n6. Konsistente mekanismer.\nDe ovenstående mekanismer og kerneideologien må ikke være i modstrid til hinanden. Det er ‘walk the talk’ til alle tider og steder.\nCollins & Porras tanker kan virke noget strukturalistiske, men peger efter min mening på nogle elementer på både overordnet virksomhedplan og i små teams, der kan skabe excellence på tværs af brancher og sektorer.\nJeg har under alle omstændigheder fundet begrebsapparatet interessant i lønkammer-analyser af nogle succesfulde danske virksomheder (fx Mærsk) og den offentlige forvaltning, der er min primære interesse og arbejdsplads.\n25. september 2007 kl. 10:22 #\nGallup Organisation Intl. har i omkring 40 år undersøgt hvad, der gør en virksomhed eller en afdeling i samme eksellent, og de har interviewet hundredetusindvis af ansatte og ledere. Oprindelig var deres fokus på virksomheden per se, men ved hjælp af de mange interviews har de snævret feltet ind til, at det handler om ledelse.\nSå hvad gør en leder eksellent?\nStudierne viser, at den fremragende leder ansætter forskellige folk til at dække forskellige ansvarsområder (f.eks. udgående salg, papirarbejde, salgsopfølgning). Når folk får lov til at gøre det, de er gode til, bliver de dels bedre til det, dels mere tilfredse (og mindre syge).\nHvordan finder man så ud af hvad, folk er gode til?\nGallup Org. har “isoleret” 34 forskellige talenter, som dels hver for sig, dels i forskellige kombinationer har afgørende betydning for den enkeltes evner, indsats og jobtilfredshed.\nLederens opgave er at skabe rum for, at talenterne kan udvikle sig. Det vil blandt andet sige, at lederen er åben for, at medarbejderne har brug for at udføre samme opgave forskelligt: at én sælger er bedst, hvis vedkommende kan charme sig igennem, mens en anden sælger bedre ved stille og roligt at overbevise med fakta om produktet – og at forskellige kunder har brug for den ene eller den anden (eller en tredje) type!\nTilsvarende er der i udviklingsafdelinger medarbejdere, der fungerer på forskellig vis. Jeg skrev engang i en engelsk anbefaling: “He is is not a nine to five person, rather a ten to ten”. Han fik jobbet, og virksomheden fik en fremragende medarbejder.\nGallup kalder selv sin indfaldsvinkel for Talent Management, og den hæver sig over det meste af samme navn ved at være funderet på gundig research over mange år, mange lande, og mange virksomhedstyper.\nEn del af vore store virksomheder herhjemme er i færd med at implementere Talent Management på alle ledelsesniveauer, men det er en mentalitetsændring, som tager tid – og en del ledere må indse, at de aldrig bliver eksellente.\n25. september 2007 kl. 15:08 #\nTak for henvisningen til både “Built to Last” og Gallup. Det er meget gode beskrivelser af det samme!\n26. september 2007 kl. 21:46 #\nHhmmm, tænker lidt over hvad der kunne gøre en dansk mellemstor folkeskole til en eksellent virksomhed?\nRikke Hjordkvist Vahle\n30. september 2007 kl. 20:08 #\nI en tid hvor vi har fuld beskæftigelse og virksomhederne mangler arbejdskraft i stor stil, så kan det godt undre mig, at man ikke begynder at kigge lidt mere “indad” i virksomhederne (nu hvor man er tvunget til det).\nVirksomhederne bør jo alle få beskrevet og tydeliggjort deres vision og mission, få lagt mere vægt på, at få den kommunikeret ud og få deres til tider lidt kunstige “værdigrundlag” til at matche deres reelle virkelighed.\nAlternativt vil man jo som udefrakommende potentiel medarbejder vælge en virksomhed fra, fordi man hverken ser den som excellent, eller som et sted man kan se sig selv som en del af.\nNår du, Lars, skriver at virksomhederne ser deres medarbejdere som partnere i stedet for medarbejdere – betyder det så ikke samtidigt, at de er tvunget til at “betale dem som partnere” i form af medarbejderaktier eller lign.?\nOg spiller virksomhederne ikke falit, når de efterhånden alene kan trække kvalificerede medarbejdere til ved at tilbyde attraktive lønpakker m.v.\nHvad skal der til for at bryde denne onde cirkel? Et stærkt brand, en virksomhedskultur som giver mulighed for at matche mine behov som potentiel medarbejder eller noget helt tredje?\nTak for en fantastisk hjemmeside og Kolind Kuren.


EU-domstolens dom af 28. februar 2019: C-388/17, Konkurrensverket mod SJ AB - Nohrcon\nEU-domstolens dom af 28. februar 2019: C-388/17, Konkurrensverket mod SJ AB\n28. februar 2019 | Kategorier: Domstolene\nPræjudiciel forelæggelse – fremgangsmåder ved indgåelse af kontrakter inden for transportsektorerne – direktiv 2004/17/EF – anvendelsesområde – artikel 5 – tilrådighedsstillelse eller drift af net til betjening af offentligheden inden for transport med jernbane – en offentlig national jernbanevirksomhed, der udfører transporttjenester, og dennes tildeling af kontrakter om rengøring af den pågældende virksomheds tog – manglende forudgående offentliggørelse\nI sag C-388/17,\nangående en anmodning om præjudiciel afgørelse i henhold til artikel 267 TEUF, indgivet af Högsta förvaltningsdomstolen (øverste domstol i forvaltningsretlige sager, Sverige) ved afgørelse af 21. juni 2017, indgået til Domstolen den 29. juni 2017, i sagen\nsammensat af formanden for Tiende Afdeling, C. Lycourgos, som fungerende formand for Niende Afdeling, og dommerne E. Juhász (refererende dommer) og C. Vajda,\n– Konkurrensverket ved N. Otte Widgren, P. Karlsson og K. Sällfors, som befuldmægtigede,\n– SJ AB ved advokat A. Ulfsdotter Forssell og jurist M. Bogg,\n– Europa-Kommissionen ved E. Ljung Rasmussen, G. Tolstoy, P. Ondrůšek og K. Simonsson, som befuldmægtigede,\n1 Anmodningen om præjudiciel afgørelse vedrører fortolkningen af artikel 5, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/17/EF af 31. marts 2004 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester (EUT 2004, L 134, s. 1).\n2 Anmodningen er blevet indgivet i forbindelse med to tvister mellem Konkurrensverket (konkurrencestyrelse, Sverige) og SJ AB vedrørende dette selskabs angivelige tilsidesættelse af reglerne for fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige kontrakter i forbindelse med tildelingen af kontrakter om rengøringsydelser.\n3 Artikel 2 i direktiv 2004/17 med overskriften »Ordregivere« bestemmer i stk. 2:\n»Dette direktiv gælder for ordregivere:\na) der er ordregivende myndigheder eller offentlige virksomheder, og som udøver en af de former for virksomhed, der er omhandlet i artikel 3-7\nb) der ikke er ordregivende myndigheder eller offentlige virksomheder, og som bl.a. udøver en eller flere af de former for virksomhed, der er omhandlet i artikel 3-7, og som råder over særlige eller eksklusive rettigheder, der er meddelt af en kompetent myndighed i en medlemsstat.«\n4 Artikel 5 i direktiv 2004/17 med overskriften »Transporttjenester« fastsætter:\n»1. Dette direktiv gælder for tilrådighedsstillelse eller drift af net til betjening af offentligheden inden for transport med jernbane, automatiske systemer, sporvogn, trolleybus, bus eller kabel.\nFor transportydelser anses et net for at bestå, hvis driften foregår på betingelser, f.eks. vedrørende ruter, kapacitet og betjeningshyppighed, der er fastsat af en kompetent myndighed i en medlemsstat.\n2. Dette direktiv finder ikke anvendelse på foretagender, der betjener offentligheden med bustransport, som er udelukket fra anvendelsesområdet for [Rådets direktiv 93/38/EØF af 14. juni 1993 om samordning af fremgangsmåderne ved tilbudsgivning inden for vand- og energiforsyning samt transport og telekommunikation (EFT 1993, L 199, s. 84)] i henhold til dettes artikel 2, stk. 4.«\n5 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/34/EU af 21. november 2012 om oprettelse af et fælles europæisk jernbaneområde (EUT 2012, L 343, s. 32) sammenskriver en række omarbejdede direktiver inden for jernbanetransport i en enkelt retsakt. Blandt disse direktiver er Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/14/EF af 26. februar 2001 om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur (EFT 2001, L 75, s. 29), som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/58/EF af 23. oktober 2007 (EUT 2007, L 315, s. 44). Direktiv 2012/34 trådte i overensstemmelse med artikel 66 heri i kraft den 15. december 2012.\n6 Direktivets artikel 3 med overskriften »Definitioner« bestemmer:\n18) »tildeling«: en infrastrukturforvalters tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet\n20) »overbelastet infrastruktur«: en del af infrastruktur, hvor efterspørgslen efter infrastrukturkapacitet i visse perioder ikke kan imødekommes i fuldt omfang, selv ikke efter samordning af de forskellige ansøgninger om kapacitet\n22) »samordning«: den proces, hvorved infrastrukturforvalteren og ansøgere forsøger at finde en løsning, hvis der foreligger indbyrdes modstridende ansøgninger om infrastrukturkapacitet\n25) »net«: hele den jernbaneinfrastruktur, der forvaltes af en infrastrukturforvalter\n26) »netvejledning«: den vejledning, der indeholder en detaljeret redegørelse for almindelige regler, tidsfrister, procedurer og kriterier for afgifts- og kapacitetstildelingsordningerne, herunder alle andre oplysninger, der er nødvendige for at kunne ansøge om infrastrukturkapacitet\n27) »kanal«: den infrastrukturkapacitet, der er nødvendig for, at et tog kan køre fra et punkt til et andet i en bestemt periode\n7 Artikel 27 i direktiv 2012/34 med overskriften »Netvejledning«, som i det væsentlige gentager bestemmelserne i artikel 3 i direktiv 2001/14, som ændret ved direktiv 2007/58, har følgende ordlyd:\n»1. Efter høring af de berørte parter udarbejder og offentliggør infrastrukturforvalteren en netvejledning, der skal kunne anskaffes mod betaling af en afgift, som ikke må overstige udgivelsesomkostningerne. Netvejledningen offentliggøres på mindst to af Unionens officielle sprog. Netvejledningens indhold skal stilles gratis til rådighed i elektronisk format på infrastrukturforvalterens webportal og være tilgængelig via en fælles webportal. Webportalen etableres af infrastrukturforvalterne inden for rammerne af deres samarbejde i henhold til artikel 37 og 40.\n8 Artikel 44 i direktiv 2012/34 med overskriften »Ansøgninger« bestemmer følgende i stk. 1 og 2:\n»1. Ansøgere kan på offentlig- eller privatretligt grundlag indgive en ansøgning til infrastrukturforvalteren om en aftale, der giver ret til at benytte jernbaneinfrastruktur mod betaling af en afgift, som fastsat i kapitel IV, afdeling 2.\n2. Ansøgninger, der vedrører den almindelige køreplan, skal respektere de i bilag VII fastsatte tidsfrister.«\n9 Direktivets artikel 45, der har overskriften »Planlægning«, bestemmer følgende i stk. 1 og 2:\n»1. Infrastrukturforvalteren imødekommer i videst muligt omfang alle ansøgninger om infrastrukturkapacitet, herunder ansøgninger om kanaler, der går over mere end ét net, og tager i videst mulig omfang hensyn til alle forhold af betydning for ansøgerne, herunder de økonomiske konsekvenser for deres virksomhed.\n2. Infrastrukturforvalteren kan give bestemte transportydelser fortrinsstilling ved planlægningsprocessen og samordningen, jf. dog artikel 47 og 49.«\n10 Nævnte direktivs artikel 46 med overskriften »Samordning« fastsætter:\n»1. Hvis der opstår konflikter mellem forskellige ansøgninger under den planlægningsproces, der er omhandlet i artikel 45, forsøger infrastrukturforvalteren, gennem en samordning af ansøgningerne, at imødekomme alle ansøgninger i videst muligt omfang.\n11 Samme direktivs artikel 47 med overskriften »Overbelastning af infrastrukturen« har følgende ordlyd:\n»1. Hvis det efter samordning af ansøgningerne om kanaler og høring af ansøgerne ikke er muligt at imødekomme ansøgninger om infrastrukturkapacitet i tilstrækkeligt omfang, skal infrastrukturforvalteren omgående erklære det afsnit af infrastrukturen, hvor dette har gjort sig gældende, for overbelastet infrastruktur. Det samme gælder for infrastruktur, hvor der i nær fremtid kan forventes knaphed på kapacitet.\n12 Bilag IV til dette direktiv med overskriften »Netvejledningens indhold« fastsætter:\n1) Et afsnit om den infrastruktur, der er til jernbanevirksomhedernes rådighed, og om betingelserne for adgang til denne. Oplysningerne i dette afsnit skal hvert år bringes i overensstemmelse med eller henvise til de infrastrukturregistre, der skal offentliggøres i henhold til artikel 35 i direktiv 2008/57/EF.\n2) Et afsnit om afgiftsprincipper og tariffer. Afsnittet skal indeholde de fornødne detaljerede oplysninger om afgiftsordningen og tilstrækkelige oplysninger om afgifter samt andre relevante oplysninger om adgang for de i bilag II anførte tjenesteydelser, der kun leveres af en enkelt leverandør. Det skal i detaljer beskrive den metode og de regler og, hvor det er relevant, skalaer, der anvendes i forbindelse med gennemførelsen af artikel 31 til 36, hvad angår både omkostninger og afgifter. Det skal indeholde oplysninger om allerede besluttede eller planlagte afgiftsændringer for de næste fem år, hvis oplysningerne foreligger.\n3) Et afsnit om principperne og kriterierne for kapacitetstildeling. I afsnittet skal der redegøres for de generelle kapacitetskarakteristika ved den infrastruktur, der er til rådighed for jernbanevirksomheder, og for alle restriktioner for dens brug, herunder forventelige behov for kapacitet til vedligeholdelse. Det skal desuden indeholde nærmere oplysninger om procedurer og tidsfrister vedrørende kapacitetstildelingen og indeholde de specifikke kriterier, der skal anvendes, herunder særlig:\nc) tidsplanen for ansøgnings- og tildelingsprocessen, de procedurer, der skal følges ved anmodning om oplysninger om tidsplan, og de procedurer, der skal følges ved planlægning af planlagt og uforudset vedligeholdelsesarbejde\nd) de principper, der gælder for samordningsprocessen, og det tvistbilæggelsessystem, der er oprettet som led i denne proces\ng) de omstændigheder, under hvilke der tages hensyn til tidligere niveauer for kapacitetsudnyttelse ved fastlæggelsen af prioriteter for tildelingsprocessen.\n13 Lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (lov (2007:1092) om udbud inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester (herefter »LUF«)) gennemfører bestemmelserne i direktiv 2004/17 i svensk ret.\n14 I overensstemmelse med LUF’s kapitel 1, § 8, stk. 1, er en virksomhed omfattet af loven, såfremt den består i tilrådighedsstillelse eller drift af offentlige net i form af transporter med bl.a. jernbane. Af § 8, stk. 2, fremgår det, at et net til transporttjenester skal anses for at foreligge, såfremt tjenesten leveres på vilkår, som er fastsat af en kompetent myndighed, og som vedrører linjestrækninger, disponibel transportkapacitet, betjeningshyppighed og lignende forhold.\n15 I LUF’s kapitel 7, § 1, angives det, at en ordregivende enhed, som ønsker at tildele en kontrakt eller indgå en rammeaftale, skal offentliggøre et udbud, for så vidt andet ikke er bestemt.\n16 Ifølge LUF’s kapitel 17, §§ 1 og 2, kan tilsynsmyndigheden ved den almindelige forvaltningsdomstol anlægge sag med påstand om, at en ordregivende enhed skal betale en særlig afgift, hvis enheden har indgået aftale med en leverandør uden forudgående offentliggørelse.\n17 SJ er et aktieselskab, der udfører jernbanetransportvirksomhed, og som ejes fuldt ud af den svenske stat. I januar 2012 indgik SJ to aftaler på henholdsvis 56 mio. SEK og 60 mio. SEK (ca. 5 502 306 EUR og 5 895 328 EUR), i henhold til hvilke SJ tildelte kontrakterne om rengøring af de tog, som selskabet driver, uden at have iværksat en offentlig udbudsprocedure med henblik på indgåelsen af de omhandlede kontrakter.\n18 Konkurrencestyrelsen anlagde i januar 2013 en sag ved Förvaltningsrätten i Stockholm (forvaltningsdomstolen i Stockholm, Sverige) med påstand om, at SJ blev pålagt en bøde, med den begrundelse, at denne virksomhed var forpligtet til at overholde offentliggørelsesforpligtelsen i forbindelse med indgåelsen af offentlige kontrakter, eftersom SJ udøvede en virksomhed, der består i tilrådighedsstillelse eller drift af offentlige net i form af transporter som omhandlet i LUF’s kapitel 1, § 8. SJ, som var af den opfattelse, at selskabets virksomhed ikke var omfattet af anvendelsesområdet for denne § 8, anfægtede konkurrencestyrelsens konklusioner. Førsteinstansen tiltrådte SJ’s argumentation.\n19 Konkurrencestyrelsen iværksatte appel ved Kammarrätten i Stockholm (appeldomstolen for forvaltningsretlige sager i Stockholm, Sverige), som stadfæstede Förvaltningsrättens (forvaltningsdomstolen i Stockholm, Sverige) dom.\n20 Denne ret tilsluttede sig førsteinstansrettens opfattelse af, at eftersom Trafikverket (transportmyndighed, Sverige) som transportinfrastrukturforvalter bevilgede de jernbanekanaler, som var nødvendige med henblik på at udføre jernbanetransportvirksomhed som sådan, og havde meget begrænsede muligheder for aktivt at påvirke SJ’s udførelse af sine transporttjenester, kunne denne myndighed ikke betragtes som en myndighed, der pålægger dette selskab vilkår for at udøve sin virksomhed. Som følge heraf fandt appeldomstolen, at SJ’s tjenester ikke kunne anses for at være stillet til rådighed på vilkår, som er fastsat af en kompetent myndighed som omhandlet i kapitel 1, § 8 i LUF. Den udledte heraf, at dette selskab derfor ikke var forpligtet til at overholde LUF i forbindelse med indgåelsen af de omhandlede kontrakter.\n21 Konkurrencestyrelsen har iværksat appel til prøvelse af denne dom ved Högsta förvaltningsdomstolen (øverste domstol i forvaltningsretlige sager, Sverige) med påstand om, at Domstolen skal anmodes om en præjudiciel afgørelse.\n22 Högsta förvaltningsdomstolen (øverste domstol i forvaltningsretlige sager, Sverige) har på denne baggrund besluttet at udsætte sagen og forelægge Domstolen følgende præjudicielle spørgsmål:\n»1) Skal artikel 5, stk. 1, andet afsnit, i direktiv [2004/17] fortolkes således, at der foreligger et net til transporttjenester, når transporttjenester på et statsligt forvaltet jernbanenet til national og international jernbanetrafik leveres i henhold til bestemmelser i national lovgivning, som gennemfører direktiv [2012/34], hvilke bestemmelser indebærer, at tildelingen af jernbaneinfrastrukturkapacitet baseres på ansøgninger fra jernbanevirksomheder, og at samtlige ansøgninger skal imødekommes i videst muligt omfang?\n2) Skal artikel 5, stk. 1, første afsnit, i direktiv [2004/17] fortolkes således, at en virksomhed, der udføres af en jernbanevirksomhed som omhandlet i direktiv [2012/34], og som indebærer, at offentligheden tilbydes transporttjenester på et jernbanenet, udgør tilrådighedsstillelse eller drift af net som omhandlet i bestemmelsen?«\n23 Efter generaladvokatens fremsættelse af forslag til afgørelse har SJ ved dokument indgivet til Domstolens Justitskontor den 3. oktober 2017 anmodet om, at retsforhandlingernes mundtlige del genåbnes, med den begrundelse, at punkt 81 og 82 i forslaget til afgørelse var baseret på visse aspekter, der ikke var blevet behandlet under den skriftlige og mundtlige forhandling i forbindelse med den foreliggende præjudicielle procedure, bl.a. artikel 30 i direktiv 2004/17.\n24 I denne henseende giver artikel 83 i Domstolens procesreglement Domstolen mulighed for til enhver tid, efter at have hørt generaladvokaten, ved kendelse at bestemme, at retsforhandlingernes mundtlige del skal genåbnes, navnlig hvis den finder, at sagen er utilstrækkeligt oplyst, eller såfremt sagen bør afgøres på grundlag af et argument, som ikke har været drøftet af parterne.\n25 Domstolen er af den opfattelse, at den har alle de oplysninger til rådighed, som er nødvendige, for at den kan træffe afgørelse vedrørende den anmodning om præjudiciel afgørelse, som den er blevet forelagt, og at sagen ikke skal behandles på grundlag af et argument fremført i anmodningen om genåbning af den mundtlige forhandling vedrørende den eventuelle anvendelse af artikel 30 i direktiv 2004/17.\n26 Det er derfor ufornødent at anordne genåbning af retsforhandlingernes mundtlige del.\n27 Den forelæggende ret ønsker med de præjudicielle spørgsmål nærmere bestemt oplyst, om SJ var forpligtet til at iværksætte en offentlig udbudsprocedure med henblik på indgåelsen af kontrakterne om rengøring af de tog, som selskabet driver.\n28 Som generaladvokaten har anført i punkt 46 i forslaget til afgørelse, er det i denne henseende ikke bestridt, at SJ i sin egenskab af en virksomhed, som er ejet fuldt af staten, er en offentlig virksomhed som omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra b), i direktiv 2004/17. Under forudsætning af, at selskabet udøver en af de former for virksomhed, der er omhandlet i artikel 5, kan SJ derfor være en ordregivende enhed som omhandlet i dette direktivs artikel 2, stk. 2, litra a).\n29 SJ har gjort gældende, at selskabet ikke udøver en sådan virksomhed. For det første har selskabet anført, at det ikke udøver virksomhed på et »net« i den forstand, hvori udtrykket er anvendt i det pågældende direktivs artikel 5, stk. 1, andet afsnit. For det andet har SJ gjort gældende, at selskabets virksomhed i forbindelse med udførsel af transportydelser ikke udgør »tilrådighedsstillelse« eller »drift« af nettet som omhandlet i den nævnte artikel.\n30 Med det første spørgsmål ønsker den forelæggende ret nærmere bestemt oplyst, om artikel 5, stk. 1, andet afsnit, i direktiv 2004/17 skal fortolkes således, at der foreligger et net til udførsel af transporttjenester med jernbane i denne bestemmelses forstand, når transporttjenester i overensstemmelse med en national lovgivning, som gennemfører direktiv 2012/34, stilles til rådighed på en jernbaneinfrastruktur, der forvaltes af en national myndighed, som ved tildelingen af denne infrastrukturkapacitet er forpligtet til at imødekomme jernbanevirksomheders ansøgninger, så længe grænserne for denne kapacitet ikke er nået.\n31 I henhold til artikel 5, stk. 1, andet afsnit, i direktiv 2004/17 »[anses et net [f]or transportydelser for at bestå, hvis driften foregår på betingelser, f.eks. vedrørende ruter, kapacitet og betjeningshyppighed, der er fastsat af en kompetent myndighed i en medlemsstat«.\n32 Med henblik på at vurdere, om sådanne betingelser foreligger i den for den forelæggende ret verserende sag, er denne ret i tvivl om, hvilken betydning Trafikverkets forpligtelse som kompetent myndighed som omhandlet i artikel 5 i direktiv 2004/17 til at imødekomme alle ansøgninger om tildeling af infrastrukturkapacitet fra jernbanevirksomheder i videst muligt omfang skal tillægges.\n33 SJ har anført, at selskabet udfører sine transporttjenester med jernbane i en situation med fri konkurrence på markedet uden at modtage statslig finansiering, at selskabets indtægter stammer fra salg af billetter, at selskabet ikke nyder nogen særstilling ved bedømmelsen af ansøgninger om jernbanekapacitet, og at al den transport, som selskabet udfører, følger af dets egen afgørelse.\n34 Disse oplysninger, såfremt de må antages for godtgjort, kan dog ikke udelukke, at det fastslås, at de betingelser, hvorunder en jernbanevirksomhed, såsom SJ, udfører sine tjenester, er blevet fastsat af en kompetent myndighed.\n35 En undersøgelse af den gældende lovgivning godtgør således, at dette er tilfældet.\n36 Det skal bemærkes, at i henhold til artikel 27, stk. 1 og 2, i direktiv 2012/34 udarbejder og offentliggør infrastrukturforvalteren – i nærværende sag Trafikverket – en netvejledning, der indeholder en redegørelse for karakteren af infrastrukturen og oplysninger om vilkårene for adgang til jernbaneinfrastrukturen. Netvejledningens indhold er fastlagt i bilag IV til dette direktiv.\n37 Ifølge dette bilag IV indeholder dette dokument principperne og kriterierne for kapacitetstildeling, herunder de krav, der stilles til ansøgere, de procedurer og kriterier, der anvendes, hvis infrastrukturkapaciteten er overbelastet, eller nærmere oplysninger om restriktioner for brugen af infrastruktur.\n38 En ansøgning om infrastrukturkapacitet skal således i henhold til direktiv 2012/34 indgives af en jernbanevirksomhed til infrastrukturforvalteren i overensstemmelse med den af denne infrastrukturforvalter udarbejdede netvejledning og være i overensstemmelse med principperne og kriterierne i dette dokument. Det følger af disse forhold, at tildeling af en ret til at benytte jernbaneinfrastruktur er betinget af, at ansøgende virksomheder opfylder krav, der omfatter såvel deres mulighed for at indgive en ansøgning, som de betingelser, hvorunder disse virksomheder driver denne infrastruktur. Sådanne krav begrænser følgelig ansøgende virksomheders forretningsmæssige frihed i betydelig grad.\n39 Selv om infrastrukturforvalteren med hensyn til selve proceduren for behandling af ansøgninger i henhold til artikel 45 i direktiv 2012/34 i videst muligt omfang skal imødekomme alle ansøgninger om infrastrukturkapacitet, er denne forvalter i overensstemmelse med dette direktivs artikel 46 i tilfælde af forskellige ansøgninger forpligtet til gennem en samordning af ansøgningerne at forsøge at imødekomme alle ansøgninger i videst muligt omfang. Infrastrukturforvalteren har således ret til inden for rimelige grænser at tilbyde infrastrukturkapacitet, der adskiller sig fra den, hvorom der er ansøgt – eller kan endog være afskåret fra at imødekomme visse ansøgninger.\n40 Artikel 47 i direktiv 2012/34 indeholder bestemmelser i tilfælde af overbelastning af infrastrukturen, hvor infrastrukturforvalteren kan fastsætte prioriteringskriterier.\n41 Selv om det må medgives, at en jernbanevirksomhed har en vis frihed til at fastsætte vilkår for at udøve sin transportvirksomhed, må det, henset til en samlet betragtning af de forpligtelser og begrænsninger, der påhviler den – i særdeleshed forpligtelsen til at opnå en kanal og til at overholde de dertil knyttede betingelser – fastslås, at de betingelser, hvorunder en jernbanevirksomhed udfører transporttjenesten, er blevet fastsat af en kompetent myndighed i en medlemsstat, i nærværende sag Trafikverket, der handler som infrastrukturforvalter.\n42 Denne vurdering bekræftes endvidere af analysen af tilblivelsen af artikel 5, stk. 1, andet afsnit, i direktiv 2004/17.\n43 Som Europa-Kommissionen nemlig har anført, blev artikel 2, stk. 2, litra c), i Rådets direktiv 90/531/EØF af 17. september 1990 om samordning af fremgangsmåderne ved tilbudsgivning inden for vand- og energiforsyning samt transport og telekommunikation (EFT 1990, L 297, s. 1), som i det væsentlige gentages i artikel 5, stk. 1, i direktiv 2004/17, indført for at undergive indgåelsen af kontrakter i sektoren for bustransporttjenester bestemmelserne i direktiv 90/531, og gav mulighed for at præcisere, at der ikke kun foreligger et net inden for transport, når der findes en fysisk infrastruktur, såsom jernbaner, men også et koordineret system af linjer med fastsatte betingelser, f.eks. inden for bustransport. Derimod havde EU-lovgiver ikke ved denne bestemmelse til hensigt at begrænse anvendelsesområdet for fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige kontrakter inden for transporter, der udføres på et fysisk net.\n44 Det første spørgsmål skal derfor besvares med, at artikel 5, stk. 1, andet afsnit, i direktiv 2004/17 skal fortolkes således, at der foreligger et net til udførsel af transporttjenester med jernbane i denne bestemmelses forstand, når transporttjenester i overensstemmelse med en national lovgivning, der gennemfører direktiv 2012/34, stilles til rådighed på en jernbaneinfrastruktur, der forvaltes af en national myndighed, som tildeler denne infrastrukturkapacitet, selv om denne myndighed er forpligtet til at imødekomme jernbanevirksomheders ansøgninger, så længe grænserne for denne kapacitet ikke er nået.\n45 Med det andet spørgsmål ønsker den forelæggende ret nærmere bestemt oplyst, om artikel 5, stk. 1, første afsnit, i direktiv 2004/17 skal fortolkes således, at den virksomhed, der udføres af en jernbanevirksomhed, og som består af udførelse af offentlige transporttjenester under anvendelse af jernbanenettet, udgør »tilrådighedsstillelse« eller »drift af net« som omhandlet i dette direktiv.\n46 I overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, første afsnit, i direktiv 2004/17 gælder dette direktiv for tilrådighedsstillelse eller drift af net til betjening af offentligheden inden for transport med jernbane, automatiske systemer, sporvogn, trolleybus, bus eller kabel.\n47 Denne bestemmelse tager således sigte på to former for virksomhed, nemlig dels tilrådighedsstillelse af net, dels drift af net.\n48 Ifølge fast retspraksis skal fastlæggelsen af betydningen og rækkevidden af udtryk, som ikke er defineret i EU-retten, ske efter deres normale betydning i sædvanlig sprogbrug, idet der tages hensyn til den sammenhæng, hvori de anvendes, og de mål, der forfølges med den lovgivning, som de udgør en del af (dom af 12.6.2018, Louboutin og Christian Louboutin, C-163/16, EU:C:2018:423, præmis 20).\n49 Ordet »drift« skal i denne forbindelse ud fra dets normale betydning forstås som anvendelse af en genstand eller udøvelse af en rettighed for at opnå en indkomst heraf. En jernbanevirksomheds drift af net består således for denne i at udøve retten til at anvende jernbaneinfrastrukturen for at opnå en fortjeneste heraf.\n50 En sådan definition adskiller sig fra den, der skal gives »tilrådighedsstillelse af net«.\n51 Som generaladvokaten har anført i punkt 65 i forslaget til afgørelse, er »tilrådighedsstillelse af net« nemlig en kompetence, som er tillagt infrastrukturforvalteren, ikke transportvirksomheden.\n52 Som Kommissionen har bemærket, fremgik »tilrådighedsstillelse af net« ikke af direktiverne før direktiv 2004/17, dvs. direktiv 90/531 og direktiv 93/38, da dette udtryk blev indføjet i direktiv 2004/17 med henblik på, at de heri fastsatte fremgangsmåder ligeledes finder anvendelse på drift af fysiske net, såsom jernbaner, baneanlæg, tunneler, broer og jernbaneoverkørsler.\n53 På baggrund af det ovenstående skal det fastslås, at »drift af net« henviser til udøvelsen af retten til at anvende jernbanenettet til at udføre transporttjenester, mens »tilrådighedsstillelse af net« henviser til forvaltning af nettet.\n54 Henset til ovenstående betragtninger skal det andet spørgsmål besvares med, at artikel 5, stk. 1, første afsnit, i direktiv 2004/17 skal fortolkes således, at den virksomhed, der udføres af en jernbanevirksomhed, og som består af udførelse af offentlige transporttjenester under udøvelse af retten til at anvende jernbanenettet, udgør »drift af net« som omhandlet i dette direktiv.\n1) Artikel 5, stk. 1, andet afsnit, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/17/EF af 31. marts 2004 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester skal fortolkes således, at der foreligger et net til udførsel af transporttjenester med jernbane i denne bestemmelses forstand, når transporttjenester i overensstemmelse med en national lovgivning, der gennemfører Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/34/EU af 21. november 2012 om oprettelse af et fælles europæisk jernbaneområde, stilles til rådighed på en jernbaneinfrastruktur, der forvaltes af en national myndighed, som tildeler denne infrastrukturkapacitet, selv om denne myndighed er forpligtet til at imødekomme jernbanevirksomheders ansøgninger, så længe grænserne for denne kapacitet ikke er nået.\n2) Artikel 5, stk. 1, første afsnit, i direktiv 2004/17 skal fortolkes således, at den virksomhed, der udføres af en jernbanevirksomhed, og som består af udførelse af offentlige transporttjenester under udøvelse af retten til at anvende jernbanenettet, udgør »drift af net« som omhandlet i dette direktiv.


Der er ingenting, der er helligt. På den aktuelle sag i Danmark om en sygeplejerske, der er anklaget for både mord og mordforsøg på et hospital, begynder man lidt at tænke over, hvor mange gange, man nu tilfældigt eller bevidst har hørt om lignende sager. Om nonner i historien, der er gået amok og har myrdet på klostre, betroede præster, der har myrdet, og hjemmeplejere, der for ussel mammon er gået ombord i udådige handlinger for hjælpeløse eller mennesker.\nMange forældre vil kunne gyse ved tanken om, hvad betroede mennesker kan vil kunne gøre ved ens barn, hvis man virkeligt vil.\nOg i spændingsromanen her, der VIL sundhedsplejersken virkelig.\nDen handler om Hennequin, der påstår hun er sundhedsplejerske, og har en forfærdelig plan med Didi og hendes nybagte familie.\nSå behøver man ikke sige mere, før man, hvis man er til en god krimi og en ægte thriller, lader sig indfange.\nBogen er herlig, sproget fortættet af åndeløs spænding og plottet og dialogerne så hverdagsagtige og realistiske, at man må begejstres fra sidelinjen som anmelder og som læser lade sig rive med over stok og sten.\nVi har alle en del af psykopatien i os, vi har alle det instinkt i os, som forbryderen i bogen her, og det, der er så fascinerende er, at forfatteren er i stand til at provokere de sider frem af læseren, som man dårligt tør kendes ved, for så at slippe dem igen, så vi igen puha kan holde fast i, at vi altså er helt normale.\nDet er ikke nogen kunst at finde på noget spænding.\nMen det er ægte thrillerkunst at kunne få læseren med, og det, der får læseren med er, den delvise identifikation.\nPuha. Er man til krimis og thrillere, kan bogen her anbefales.


Passionsblomst virkning – Silvan foldedør\nHome / Passionsblomst virkning\nPassionsblomst , også kendt som Passiflora Incarnata, ser ud til at leve op til sit navn i dag:. Der er ingen velgennemførte klinisk kontrollerede undersøgelser mht. Forskere teoretisere at passionsblomst øger forekomsten af.\nPå grund af den beroligende virkning , kan passion blomst øge effekten af . Det anbefales at bruge passionsblomst til at lindre smerter i nakken.\nSamtidig har det en beroligende virkning på folk, der er stressede eller bekymrede. Passionflower er en plante brugt medicinsk til behandling af søvnløshe nervøs mave, angst og en række andre betingelser. Giacomo Bosio beskrev passionsblomst som La. Det siges at frembringe en antispasmodic virkning og fremmer . Spørgsmål: Maracuja, der er en Brasiliansk urt, hvad er det for en plante og hvad virkning har den når den spises?\nSvar: Det er en passionsblomst art, nærmere . I et sammenlignende studie med det beroligende midlet oxazepam gav et udtræk med passionsblomst lige så god reduktion af angsten.\nSå må jeg sige at jeg tror på det – jeg har set hvilken virkning det har på. Jeg kan have mine tvivl om, hvorvidt passionsblomst -dråber er stærke nok til at give en reel virkning. Men det er da værd at afprøve, og jeg er . Benzodiapinerne, men det er et. Fennikel har en beroligende virkning på maven. Der forskes stadig i baldrians virkning på mennesker, fordi det endnu ikke helt er.\nHvorfor er kendt passionsblomst ? En anden fordel ved passionflower er, at have en beroligende virkning kan være godt til at behandle tilfælde af angst og . Nogle almindeligt brugte urter til reducering af ængstelse er baldrian, passionsblomst , . URTENS EGENSKAPER OG VIRKNING. Desuden Vildsalat Muskat Passionsblomst. Ræk ud efter roserne igen, da rosen-te har en beroligende virkning.\nI en undersøgelse gav man børnene en blanding af perikon, passionsblomst og baldrianrod med hovedvægt på perikon. Også basilikum skulle have gavnlig virkning for tomaterne, og kan anbefales sammen med tomaterne i drivhuset. I modsætning til basilikum, der kræver megen .\nIndeholder baldrian og humle med velgørende virkning på. Din læge vil give dig med den foreslåede dosering for at hjælpe din tilbagetrækning. Kemikalier i passionsblomst er kendt for at have beroligende virkning på . Humle, mest kendt fra øl, har ligesom baldrian en beroligende virkning på kroppen.\nBaldrian er ofte kombineret med humle, citronmelisse eller passionsblomst.


Der bruges IKKE klor i bassinet. Vandet renses ved hjælp af sandfilter, aktiv ilt samt UV lys\nBassinet renses/rengøres og efterfyldes dagligt. Vandkvaliten måles og tjekkes\nI svømmehallen er der svømmeveste til alle størrelser hunde til rådighed. Ligeledes er der faste halsbånd samt liner til brug i vandet. Der står legetøj i en kurv som man er velkommen til at bruge Husk at rydde op og lægge tingene på plads efter brug!\n2) Brug gerne vores halsbånd og liner\nVi håber du og din hund har nydt jeres ophold i svømmehallen! :o))


Billig sommerjakke til børn fra Color Kids - spar over 50%\nDu er her: Hjem › Sommerjakke til børn › Billig sommerjakke til børn fra Color Kids – spar over 50%\nBillig sommerjakke til børn fra Color Kids – spar over 50%\nSkrevet af CheapKids i kategorien Sommerjakke til børn\nNår sommeren står for døren er det tid til, at børnene bruger en sommerjakke der både holder vind og vand ude, uden at børnene har det for varmt eller for koldt. Som ekstra sommerjakke er en billig sommerjakke til børn helt perfekt, men samtidig skal kvaliteten stadig være i top og smart skal den også være. Alt det lever en billig sommerjakke til børn fra Color Kids op til.\nBillig sommerjakke på tilbud\nMed en pris på under 200 kr. for flere af modellerne kan vi roligt sige, at det er en i forvejen billig sommerjakke der nu er en billig sommerjakke på tilbud. Faktisk er der ingen af Color Kids sommerjakke der til normalpris koster over 499 kr. og stadig med tanke om, at det er sommerjakker i meget høj kvalitet og smart design er det uden diskusion en billig sommerjakke.\nSommerjakke i høj kvalitet\nEn sommerjakke til børn fra Color Kids er slidstærk og sømmene er stærke. Jakkerne har alle aftagelig hætte for optimal sikkerhed. En billig sommerjakke til børn fra Color Kids er også både vindtæt og vandtæt for optimal komfort men selvfølgelig stadig åndbar, så børnene ikke “koger over” når de leger og tumler udenfor. Flere af modellerne er også med lækkert og blødt foer.\nFleece sommerjakke eller softshell sommerjakke\nDu kan selvfølgelig også vælge en billig sommerjakke til børn i fleece eller softshell. En sommerjakke i fleece har den fordel, at den kan bruges under regntøj eller under en vindjakke som ekstra vinterjakke i vinterhalvåret.\nSoftshell sommerjakke til børn er en dejlig let sommerjakke der føles mere varm at bruge, men samtidig er den let og kan derfor også bruges inden under regntøj. I modsætning til fleece er en softshell sommerjakke både vind og vandtæt, men forvent ikke 100% vandtæthed.\nSommerjakke til drenge og sommerjakke til piger\nEn billig sommerjakke til børn fra Color Kids er både til drenge og piger. Der er søde modeller i ens farver eller jakker med søde mønstre til dem der helst vil have det.\nEr du mere til Hummel sommerjakke eller Mini A Ture sommerjakke, så har du mulighed for, at finde deres lækre modeller, hvor deres stil og design træder frem og giver disse sommerjakker en speciel glød der passer til disse mærker.\nKøb sommerjakken i den korrekte størrelse\nNår du skal købe en sommerjakke til børn skal du tænke på, at det kan være en fordel at købe den lidt for stor i forhold til dit barns normale størrelse. Grunden er, at selvom du køber en billig sommerjakke til børn, kan en sommerjakke med en fleece jakke eller softshell jakke indenunder bruges som en tidlig vinterjakke og er jakken lidt for stor nu, vil den også kunne bruges næste år. gør du det og regner prisen ud over to år, kan vi roligt konstaterer at det er en meget billig sommerjakke til børn.\nSommerjakke til børn – Friske farver og smarte modeller\nbillig sommerjakke, Billig sommerjakke børn, Color Kids\nStrømper til børn på tilbud – stort udvalg


Ferietiden her og nu - FlashKursus\nDer er flere og flere der er interesseret i at rejse på ferie, og der findes mange forskellige rejser som man kan få til en god pris. Det kan derfor være en god ide at overveje hvilken en form for ferie, som man gerne vil på.\nEr man mest interesseret i at tage på storbysferie eller oplevelsesferie, så findes der mange gode tilbud ud her og nu. Man kan blandt andet komme til tokyo her og nu for en utrolig lav pris. Kunne man derfor tænke sig at se Japan og denne store og spændende samt livlige storby, så er det bare med at slå til her og nu.\nDer findes også en masse charterferier, og her kan man komme ud at opleve en masse dejlige og hvide strande. Så trænger man til ren afslapning, så er det bare med at slå til her og nu. Man kan både komme til Maldiverne og Thailand.


I torsdagens Mellem os får vi først besøg af Celina Simonsen, der fik en andenplads i MGP 2018. Hun har taget sin mor med, og de snakker om den fantastiske oplevesle at være med til sådan et stort show og komme så langt. Strikdesigner, workshops, blogger og flere andre ting bliver der snakket om, når Mo Lehn torsdag er i studiet.\nPeter Haase gæster Mellem Os, for at fortælle om en helt særlig oplevelse - Han var tidligere på ugen med til en mindehøjtidlighed for Prins Henrik. Siine Kathrine Bergman kommer også på besøg, hun har startet Wedding on the Rocks, som hjælper forlovede par med at blive gift på Bornholm.\nKjeld Nielsen og Christian Dahl fra Bornholms Teknisk Samling kommer i Mellem Os for at snakke om deres passion for gamle tekniske ting. Derudover kommer Christina Hobel fra Loppeteket, der har ét års fødselsdag.\nTo folketingspolitikere kommer i Mellem os. Claus Larsen-Jensen har været i Sydkorea og fortæller om turen, handelsaftaler og spændingen mellem Nordkorea og resten af verden. Peter Juel Jensen gæster studiet til en snak om udflytning af statslige arbejdspladser, et nyt forsvarsforlig og øget aktivitet på Raghammer.\nMikkel Holm Tved og Lea Wermelin gæster studiet. Mikkel Holm Tved skal stå for den socialdemokratiske politikers kampagne ved næste folketingsvalg. Den anden gæst er Niels Peter Finne, som har udgivet en ny bog, "Jamen skal jeg dø nu?".\nAsbjørn Riis-Knudsen og Mette Stæhr kommer ind og fortæller om et nyt folkedanserhold for unge - og måske lærer værten et par trin. Og så kommer Svend Erik Hellner i studiet, hvor han skal fortælle om at være udstationeret ét år på FN-mission i Mali.


Ravensburger er et tysk firma, der er startet af Otto Maier. Ravensburger har lavet underholdene spil siden 1884. Spillene er særligt kendt for sine flotte motiver, som børn elsker. Otto havde et særligt mål med at lave spil, og det var man skulle lære igennem leg og samvær, og dermed kombinere underholdning med læring og udvikling.\nPaw Patrol Skye & Everest Puslespil - 2x24 brikker - Ravensburger\nRavensburger L.O.L. Surprise memory spil - 72 kort\nCars 3 memory vendespil\nRavensburger Foodie Favorites memory spil - 72 kort\nRavensburger prinsesser puslespil - 100 brikker\nRavensburger Gurli Gris Memory Spil\nRavensburger Mix Max - spil\nRavensburger Rabbit Selfie puslespil - 100 brikker\nFrost 2 puslespil - 300 brikker\nMy Little Pony Puslespil - 2x24 brikker - Ravensburger\nRavensburger Monster Slap - spil\nFrost 2 puslespil - 100 brikker\nRavensburger Cars 3 Junior Labyrinth, brætspil\nRavensburger, Sådan Træner Du Din Drage 3 Vendespil\nRavensburger, Ridderen Nella vendespil\nRavensburger Disney Toy Story 4 puslespil\nRavensburger Disney Toy Story 4 puslespil - 100 brikker\nRavensburger Wild World of Animals memory spil - 72 kort\nPaw Patrol Glamourous Girls Puslespil - 3x49 brikker - Ravensburger\nRavensburger vendespil, Princess XL\nFrost 2 Junior Labyrinth - spil\nForventes på lager: 14-10-20\nPaw Patrol Puslespil - 2x12 brikker - Ravensburger\nPaw Patrol Puslespil 2x12 brikker - Ravensburger\nRavensburger Cars 3: Legend of the Track puslespil - 3x49 brikker\nRavensburger dinosaur puslespil - 3x49 brikker\nRavensburger Among the Dinosaurs puslespil - 100 brikker\nRavensburger Paw Patrol puslespil - 2x24 brikker\nFrost Puslespil - 2 x 24 brikker - Ravensburger\nForventes på lager: 26-10-20\nPony Adventures puslespil - 3x49 brikker - Ravensburger\nRavensburger Paw Patrol puslespil - 3x49 brikker\nRavensburger Frost Winter Adventures puslespil - 3x49 brikker\nForventes på lager: 19-11-20\nRavensburger havfrue eventyr puslespil - 2x24 brikker\nFrost 2 Memory vendespil\nRavensburger står for underholdningen\nMangler du et underholdende spil til hele familien? Så finder du det helt sikkert her. Ravensburger tilbyder mange forskellige spil, der er noget til alle i familien. Du kan finde alt fra puslespil til brætspil i mange forskellige sværhedsgrader. Ravensburger har fokus på, at du skal opleve hygge og nærhed, når man er sammen om at spille spil.\nHvis vejret en dag er kedeligt og gråt, eller hvis du og din familie bare trænger til at have det sjovt sammen, er der mange timers sjov og hygge i spillene fra Ravensburger.\nFlotte motiver til dit barn\nRavensburger er kendt for sin gode kvalitet, og mange flotte motiver, som børn elsker. Derudover prioriterer de et flot design og god kvalitet, så du og dit barn er sikret mange gode stunder med sit spil.\nDu kan finde mange populære motiver til dit puslespil eller vendespil her hos os. Vi har bl.a. populære motiver med Gurli Gris, Frost og Biler. De flotte motiver motiverer dit barn, til at bruge mange gode timer på at hygge sig med spillene.\nRavensburger prioriterer leg og læring\nVil du gerne være sammen med dit barn på en sjov og lærerig måde? Så er Ravensburger-spil perfekt til dig og din familie.\nRavensburger mener, at leg og læring sagtens kan kombineres, og det gør du nemt gennem deres spil. Udover der er massevis af hygge og sjov sammen med familien i spillene, er der også en række fordele ved dem.\nSpillene er med til, at træne dit barns koncentration og tålmodighed på en sjov og underholdene måde. Der er også andre fordele, såsom hvis dit barn eksempelvis ligger et puslespil, bliver finmotorikken forbedret, ved at mærke brikkerne og skulle sætte dem på plads de rigtige steder. Derudover fremmes logisk sans og hukommelse også igennem spil som puslespil og vendespil.\nDe flotte motiver giver dig også rig mulighed for at sætte dig ned, og snakke med dit barn om motiverne og dermed øge dit barns ordforråd, samtidig med I får en hyggelig stund sammen.\nKøb dine spil hos os\nDu kan bestille de sjove og lærerige spil fra Ravensburger lige her på Pixizoo.dk, så du er helt klar til massevis af kvalitetstid sammen med dit barn.\nHusk at vi her hos Pixizoo gerne vil give dig den bedste oplevelse, så vi giver dig prismatch og prisgaranti. Det betyder, at hvis du skulle finde det spil, du gerne vil have, til en lavere pris et andet sted inden dit køb, så matcher vi prisen til dig. Hvis spillet skulle blive sat ned, indenfor 14 efter du har købt det, så matcher vi også den pris til dig.\nSå skynd dig ind på pixizoo.dk og bestil det spil som dig og din familie skal samles om.\nVi sidder altid klar til at besvare dine spørgsmål, så hvis du skulle have nogle, kan du kontakte vores kundeservice.


Valgkreds - Wikipedia, den frie encyklopædi\nterritorial opdeling skabt til valget\n(Omdirigeret fra Valgdistrikt)\nEn valgkreds er et område, hvorfra personer vælges til et nationalt parlament eller anden folkevalgt forsamling, f.eks. Folketinget, Europa-Parlamentet eller kommunalbestyrelser.\nVed valg til Australiens Senat er valgkredsene de enkelte delstater, som hver vælger 12 senatorer, bortset fra Northern Territory og Australian Capital Territory, som vælger hver to. Ved valg til Repræsentanternes Hus er landet opdelt i 150 valgkredse, som hver vælger 1 medlem ved enkeltmandsvalg.\nUddybende artikel: Valgkredse i Danmark\nDanmark er efter kommunalreformen 2007 opdelt i tre landsdele, som igen er opdelt i 10 storkredse med i alt 92 opstillingskredse.\nFrankrig inddeles i 577 valgkredse, heraf 570 i det egentlige Frankrig og 7 i de oversøiske departementer og territorier. Hver valgkreds vælger ét medlem til Nationalforsamlingen i Paris.\nTil valg til Stortinget i Oslo virker hvert fylke som valgkreds med nogenlunde samme funktion som danske stor- og amtskredse.\nStorbritannien er opdelt i 646 valgkredse. I hver kreds vælges ét medlem til Underhuset i parlamentet i Westminster i London. Valgkredsene fordeler sig med 529 i England, 59 i Skotland, 40 i Wales og 18 i Nordirland.\nVed valg til Riksdagen i Stockholm udgør hvert län en valgkreds, undtagen i Stockholms län, Västra Götalands län og Skåne län, som er opdelt i henholdsvis 2, 5 og 4 valgkredse. Valgkredsene har nogenlunde samme funktion som danske storkredse.\nTyskland er opdelt i 299 valgkredse. I hver kreds vælges ét medlem til Forbundsdagen i Berlin. Derudover vælges 299 mandater efter forholdstalsvalg, der fordeles så de skævheder som valget i enkeltmandskredse giver anledning til, udjævnes. Valgkredsene varierer i antal fra 2 i Bremen, den mindste delstat, til 64 i Nordrhein-Westfalen, den største.\nTil valg i Repræsentanternes Hus i USAs kongres er hver delstat indelt i et antal valgkredse der er proportionalt med delstatens indbyggertal. I de befolkningsmæssigt mindste delstater udgør hele delstaten én valgkreds, mens den befolkningsrigeste delstat, Californien, er opdelt i 53 valgkredse. Hver valgkreds vælger ét medlem til Repræsentanternes Hus.\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Valgkreds&oldid=9495710"\nSidst redigeret den 19. april 2018, klokken 10:56\nDenne side blev senest ændret den 19. april 2018 kl. 10:56.


Løbebånd inSPORTline inCondi T20i - FitnessBuddy\nHome / Shop / Kondition / Løbebånd / Løbebånd inSPORTline inCondi T20i\nBrand: inSPORTlineEAN: 8596084125248 Varenummer (SKU): 7219201654301753 Kategori: Løbebånd\nStille, kompakt og altid klar til brug - er perfekt til dem, der ønsker at træne derhjemme, selvom de ikke har meget plads til overs! Takket være sin unikke ramme foldes løbebåndet op til en kompakt størrelse og tager der\nTræner du seriøst, og har brug for en inSPORTline, er Løbebånd inSPORTline inCondi T20i den rigtige løsning for dig. Den er udført i en solid og sikker kvalitet, der hjælper dig til at give det bedste resultat af din træning. Så vil du opnå de bedste resultater, så du får den krop, du altid har drømt op, skal du slå til og bestille Løbebånd inSPORTline inCondi T20i fra en af vores samarbejdspartnere i dag.\nLøbebånd inSPORTline inCondi T20i til hjemmebrug\nLøbebånd inSPORTline inCondi T20i er i samme høje kvalitet som det udstyr, du finder i fitnesscenteret. Og giver dig alle de samme muligheder for at træne seriøst og sikkert.\nSå vil du gøre noget godt for din krop, dit helbred og dit udseende, skal du købe en Løbebånd inSPORTline inCondi T20i fra en af de webshops, som vi samarbejder med her på Fitnessbuddy.dk.


→ Bestil Standardtrykfod Husqvarna Viking – 140 kr.\nStandardtrykfod Husqvarna Viking\nStandardtrykfod Husqvarna Viking – 412764001 (Læs mere)\nNavn: Standardtrykfod Husqvarna Viking\nKategori: Husqvarna Trykfødder > Tilbehør – Maskiner > Trykfødder\nMange butikker på nettet yder på nuværende tidspunkt et bredt udvalg af fragttyper. Førstevalget hos mange er i øjeblikket at få leveret til et afhentningssted, som gør at du kan hente varerne på et valgfrit tidspunkt. Fragtmetoden er jo vældig smertefri, og mange gange ydermere den mest letkøbte leveringsmanér ved køb af Standardtrykfod Husqvarna Viking.\nDu burde på samme måde overveje at bestille ordren til levering til hvor du bor eller til når du er på job. Leveringsformen bliver i regelen et hak mindre prisbillig, men ydermere temmelig ligetil. Den mindst kostelige leveringsmåde vil dog i de fleste tilfælde være at hente pakken selv, som dog er betinget af at du lever nærved netbutikkens adresse.\nLeveringstiden på Husqvarna Trykfødder > Tilbehør – Maskiner > Trykfødder er selvfølgelig særligt bestemmende i tilfælde af at du absolut skal bruge produktet inden for kort tid, og derfor er det rigtig fornuftigt at vi efterser leveringstidspunktet for det vedkommende produkt.\nEn del webshops præsterer muligheden for dag-til-dag levering på flere varer, eksempelvis Standardtrykfod Husqvarna Viking, men vær obs på at det tager udgangspunkt i at bestillingen fuldbyrdes tidligere end et nøjagtigt tidspunkt, således at de kan nå at få de nye varer fikset før personalet får fri.\nFlere e-shops i Danmark tilbyder gebyrfri levering, men oftest er det så præmissen at man køber for et fastsat beløb. Alternativt må du udse dig den mest prisbevidste leveringsmetode, som mange gange – om man bor tæt på Køge, Nørresundby eller Sorø – vil blive at få fragtfirmaet til at køre pakken til et afhentningssted.\nDet er ret så smertefrit for almindelige mennesker at prissammenligne i blandt diverse internet webshops, og følgelig har massevis af internet forhandlere været presset til at at sænke salgsværdien på deres varer – til babyer og børn, og tillige også til voksne – drastisk, og endda nogle gange tilbyde gratis fragt.\nDog kan det ikke desto mindre vise sig lukrativt at undersøge en række forretninger på nettet efter rabat på Standardtrykfod Husqvarna Viking forinden du gennemfører din bestilling, sådan at man er skudsikker på at skaffe sig den mest betalelige pris.\nDu må alligevel ikke overse, at ifald en e-forretning afhænder deres varer til salg for en udsalgspris som kan virke besynderligt favorabel, burde det tit være et bevis på en uoprigtig online virksomhed. Handler med kort er heldigvis omsluttet af et regulativ, der beskytter os overfor svindlende forretninger på nettet.\nGenerelt tilråder vi betalinger med kort eller mobilbetaling. Som en alternativ mulighed kunne du vælge en afbetalingsordning fra eksempelvis ViaBill, for så vidt du har i sinde at afbetale omkostningerne over en længere periode.\nForud for at folk shopper i en netshop kan man når alt kommer til alt betragte dens forretningsvilkår, det er dog uden tvivl en omfattende opgave.\nEn anden løsning kunne være at finde ud af hvorvidt internet selskabet er medlem af e-mærke ordningen, hvilket almindeligvis er en forsikring om at internet virksomheden forstår de danske regler, tillige med at e-shoppen en gang i mellem gennemses af sagkyndige der har meget erfaring med de gældende vilkår. Derudover tilbydes du mulighed for at få hjælp, såfremt du oplever besvær ved din ordre.\nLigeledes stiller vi forslag om at køberen er oppe på mærkerne omkring de mest betydningsfulde betingelser der har indvirkning på bestillingen, f.eks. hvilken returret internet butikken garanterer. I den forbindelse er det ydermere relevant, at man altid beholder ens faktura e-mail, så man en anden gang vil kunne påvise sit køb af Standardtrykfod Husqvarna Viking, hvad end man shopper til en mand eller kvinde.\nTrustpilot tilbyder en del gode chancer for at gennemrode en stor gruppe eksisterende kunders bedømmelser og derfor foreslåes det, at du ser nærmere på online forhandlerens vurderinger af Standardtrykfod Husqvarna Viking forud for at du shopper.\nFacebook giver dig desuden evigt anstændige løsninger til at få et kig ind i internet firmaets kundetilfredshed. Tilmed er der faktisk forretninger på nettet hvor man kan publicere en kritik af købsoplevelsen, hvilket lige så vel burde benyttes til vurdering af hvor tilfredse kunderne er.\nWebsitet er finansieret ved hjælp af annoncer. Vi arbejder tæt sammen med en stribe internet foretagender i form af at vi præsenterer butikkernes produkter, og modtager godtgørelse under forudsætning af at den bruger vi sender videre udfører et køb.\nOplysninger omkring varer og webbutikker opretholdes ofte, men det er umuligt for os at give garantier imod modifikationer der potentielt er implementeret siden sidste opdatering af de viste oplysninger.


Fyldepennen - Fantasy - Hvad der videre hændte den vandrende ridder 5\nHvad der videre hændte den vandrende ridder 5\n6 år siden 3 kommentarer Fantasy\nEfter at de havde taget afsked med fiskerne Nordenfjords vendte ridderen og hans hær næsen mod syd og drog mod Transylvanien. Forrest gik præsten og sang salmer bærende på et stort kors. Bagest gik skærsliberen, krokonen og Rollouwe og sang sjofle sange. Det kunne ridderen ikke lide, men af hensyn til venskab og samdrægtighed lod han det passere.\nUde foran løb Shadowman i en blodrus og udryddede alle onde ånder og mørke væsner, der var i vejen for dem.\nDe oplevede naturligvis mange sære og forunderlige ting på deres rejse, men det ville føre for vidt at komme ind på alle disse her. Vi kan blot i flæng nævne: englenes parringsleg blandt anemoner på de tjekkiske stepper, den store pokerturnering i Slovakiet mellem protestantisk præster og bønder, som bønderne vandt og den støjende tourettekongres i Moldova.\nDesværre kom hæren til at gå uden om Rumænien og endte i Grækenland, hvor mændene efterstræbtes af liderlige grækere, og hvor ridderens søn og Rollouwe tjente en god skilling, uden at ridderen kendte til dette.\nMen omsider nåede de frem til den sorte ridders søns borg. Lad os da kæmpe i guds navn, råbte ridderen begejstret. Men borgen var uindtagelig.\nSå må vi brænde dem ud, sagde ridderen og lod en regn af brandpile suse ind over borgens mure. Snart stod det hele i flammer.\nGør klar til at tage imod dem, når de kommer ud, blev der råbt. Men sådan blev det ikke. Et fantastisk uvejr trak op, og regnen skyllede ned og slukkede ilden.\nDa det blev tørvejr igen gentog ridderen proceduren, men ligesom sidst slukkedes ilden af et enormt regnvejr. Nu blev ridderen klar over, at det ikke gik naturligt til, og han råbte op mod regnen: Er det dig sø?\nJa, svarede søen.\nHvem holder du egentlig med? råbte ridderen.\nIkke nogen, jeg slukker ild!\nSå er du jo overhovedet ikke ophøjet eller guddommelig.\nNu blev præsten sendt ind i borgen for at forhandle. Ligesom sidst tog han bukserne af, da han troede, at det hørte sig til. Og endnu en gang blev han udsat for overgreb og ydmygelser af seksuel karakter.\nHan foreslog den sorte ridders søn, at der blev sluttet varig fred, hvilket denne straks indvilligede i. Lad os holde en fest, råbte han, lad os danse til den lyse morgen.\nOg sådan blev det. Der blev spist helstegt pattegris, drukket øl og danset cha-cha-cha hele natten.\nNæste dag opløste ridderen sin hær og vendte næsen hjemad. Jeg glæder mig til at se mine koner og mine børn, sagde han. Det gør jeg også sagde hans lystne søn.\nOg her slutter eventyret om den vandrende ridder.\nTeksten er publiceret 06/05-2014 18:08 af Simon Katona-Peyk (SimonKP) og er kategoriseret under Fantasy.\nTeksten er på 439 ord og lix-tallet er 33.


Kinesisk kulturtræning : Styrk jeres kommunikation og samarbejde med kinesiske kolleger og forretningspartnere. Minimér misforståelserne. Maksimér udbyttet.\nStyrk jeres kommunikation og samarbejde med kinesiske kolleger og forretningspartnere. Minimér misforståelserne. Maksimér udbyttet.\nForside - Produkter - Landespecifik kulturtræning - Kinesisk kulturtræning\nHar I etableret fx produktion eller R&D i Kina? Har I kinesiske kolleger, kunder og leverandører? Eller har I andre kinesiske samarbejdspartnere og interessenter?\nKinesisk kulturtræning sikrer, at I får det maksimale udbytte af jeres Kina-relaterede aktiviteter.\nTræningen tager udgangspunkt i jeres virkelighed og giver jer praktiske løsninger på de udfordringer, I står med – uanset om I har arbejdet med Kina i flere årtier, eller I er helt nye på det kinesiske marked.\nHvad er jeres udbytte af kinesisk kulturtræning?\nØger effektivitet og produktivitet i jeres Kina-relaterede projekter\nHar I udfordringer i samarbejdet med kinesiske kolleger eller partnere – så lær at håndtere dem. Lær samtidig at udnytte de muligheder, kulturforskellene rummer. Begge dele øger effektivitet og produktivitet i jeres Kina-relaterede projekter.\nFå en indsigt i den kinesiske kultur, der når langt ud over stereotyperne. Og bliv bevidste om jeres egen kultur og hvordan I reagerer i mødet med andre kulturer. Resultatet er færre frustrationer og større arbejdsglæde i det Kina-relaterede arbejde. Læs mere om vores tilgang til kultur her.\nDel erfaringer om samarbejdet med kinesiske kolleger og partnere. Find og udnyt Best Practice. Og få en fælles referenceramme, så I håndterer jeres Kina-aktiviteter mere effektivt på tværs i organisationen.\nI lærer både før, under og efter træningen, og I arbejder hele vejen igennem med jeres egne udfordringer og cases. Det er nogle af grundene til, at den kinesiske kulturtræning skaber synlige og langsigtede resultater. Læs mere om, hvordan vi sikrer effekten af træningen.\nBliv opmærksom på din egen kulturelle baggage og alt det, du selv tager for givet. Det er fundamentet for at finde vigtige forskelle mellem din egen og den kinesiske kultur og håndtere dem konstruktivt.\nStyrket kommunikation og samarbejde med kinesiske kolleger og partnere\nLær hvordan du læser mellem linjerne og forstår det usagte. Hvordan du tjekker, at dit budskab faktisk er forstået. Hvordan du sikrer kvaliteten fra din kinesiske leverandør. Og hvordan du opbygger stærke relationer og tillid til kinesiske kolleger og partnere, så I sammen skaber bedre resultater.\nViden om typiske faldgruber, når du driver forretning i Kina – og hvordan du undgår dem\nKend de typiske faldgruber, når du arbejder med Kina – fx når du holder møder, indgår aftaler, fordeler opgaver eller forhandler med kunder, distributører og myndigheder. Og lær hvordan du undgår faldgruberne, så du sparer tid og penge.\nHar du haft svært ved at få kinesiske kolleger til at videndele? Eller har du undret dig over, hvorfor din kinesiske leverandør aldrig overholder deadlines? Træningen giver dig nøglen til at forstå dine kinesiske forretningspartnere, så deres handlinger pludselig giver fuldstændig mening.\nDu får masser af praktiske tips og tricks, der giver større succes i dit daglige arbejde. Fx til hvordan du skriver en effektiv e-mail til din kinesiske kollega. Eller hvordan du forbereder dig på den første forretningsmiddag med en kinesisk partner.\nFå sparring og rådgivning på dine egne Kina-relaterede opgaver og udfordringer – fra trænere, der selv har omfattende hands-on erfaring med den kinesiske kultur. Mød vores trænere her.\nTræningen giver dig skarpe redskaber, som ikke kun er nyttige i dit samarbejde med kineserne, men i alle opgaver, hvor du arbejder tværkulturelt. De er helt enkle og nemme at bruge. Om du er online eller offline, om du skal forberede et enkelt møde eller et længere samarbejde – så er de altid lige ved hånden. Se et af dem her.\nPerfekt! Dette kursus burde være obligatorisk for enhver, som kommer i direkte eller indirekte kontakt med Kina og kineserne - men specielt for de chefer, der træffer dispositioner på strategisk niveau.\nPraktisk om kinesisk kulturtræning\nVi starter med at afdække jeres behov for kinesisk kulturtræning, og designer så et forløb inden for de rammer, I har sat.\nVi kan også udbyde kinesisk kulturtræning som åbne workshops i jeres virksomhed, så I skaber sammenhæng i jeres Kina-aktiviteter på tværs af afdelinger, funktioner og niveauer.\nPraktiske kulturelle modeller, fx ’4R-modellen’, ’Den kulturelle detektiv’ og ’3C-modellen’\nNøgleforskelle mellem din egen og den kinesiske kultur – og hvordan forskellene kan bruges til at skabe innovation\nHierarki og magtstruktur i den kinesiske virksomhed: Hvordan fordeles ansvar? Hvem skal du involvere, hvis du vil have tingene til at ske?\n’Guanxi’ – netværk på kinesisk: Hvorfor og hvordan du skal opbygge relationer til kinesiske kolleger og forretningspartnere\nHvordan håndterer du misforståelser, uenigheder og konflikter med kinesiske interessenter?\nKonkrete cases og spørgsmål fra jeres eget Kina-relaterede arbejde – og lærerige eksempler på, hvad der er gået galt og godt for andre\nForstå, hvad der driver dine kinesiske kolleger: Kinesisk historie og selvforståelse; uddannelse og familie; samfund og social sikkerhed; fra white collar til blue collar\nDet kinesiske samfund – muligheder og paradokser: Samspil mellem politik, myndigheder og virksomheder; regionale forskelle; generationsforskelle\nForhandlingskultur: Skab gode resultater, når du forhandler med fx kinesiske kunder, leverandører og distributører\nHvordan rekrutterer, fastholder og leder du bedst kinesiske medarbejdere?\nTræning og oplæring af kinesiske kolleger\nKinesisk livsstil og forbrugeradfærd\nKontakt os! – Så tager vi en snak om, hvordan vi matcher jeres behov for kinesisk kulturtræning.\nSe eksempler på forløb i kinesisk kulturtræning: Åbne kurser i kinesisk kultur hos Danfoss; Workshops i kinesisk kulturforståelse hos Fiberline; Løbende træning og Kina-rådgivning af Kommune-samarbejdet Bycirklen.\nStår du med en Kina-relateret udfordring, som du ønsker individuel sparring på? Så er interkulturel coaching eller rådgivning løsningen for dig. Læs mere her.\nI tvivl om du skal vælge C3 som leverandør af kinesisk kulturtræning? Se de 6 vigtigste grunde her.