Den russiske mafia finansierede mine forældres restaurant\n"Da han fik regningen, nægtede han at betale og tog i stedet sin lommekniv frem og hamrede den ned gennem regningen, der lå midt på bardisken."\nRestaurant Confessionals er vores tilbagevendende artikelserie, hvor vi giver ordet til en del af restaurantverdenen, der normalt ikke bliver hørt. I denne udgave har vi talt med en restauratør, hvis forældre havde en forretningspartner, der kom i lag med den russiske mafia.\nNår man ejer en restaurant, der ikke går særligt godt, kan man blive desperat.\nDet var, hvad der skete med en populær restaurant i San Fernando Valley i Los Angeles, som mine forældre ejede sammem med en skummel fyr. Vi havde delt ejerskabet—og dermed også de finansielle forpligtelser—50-50 med denne forretningspartner, da mine forældre blev skilt. Det var en lortesituation for alle parter. Min far fik kontanter udbetalt gennem private firmaer, der opkrævede en rente på 30 procent, så vi overlevede kun lige.\nDesværre var det ikke tilfældet for mine forældres forretningspartner, der på det tidspunkt allerede havde opbrugt sin kredit hos forskellige banker og kreditforeninger, og vi tror, at det var derfor, han endte med låne penge af den russiske mafia. Derefter blev hele situationen bare værre.\nAlle symptomerne var tilstede, men jeg var så ung, at jeg ikke lagde to og to sammen. Da jeg senere åbnede min egen restaurant, fik jeg øjnene op for den magt, som bander og organiserede kriminelle stadig har over forretningslivet i Los Angeles. Det første, jeg husker, er de her lyssky fyre med russiske accent, der altid kom forbi og spurgte efter mine forældres forretningspartner; han gemte sig som regel et sted i restauranten og bad mig om at fortælle de frygtindgydende fyre, at han ikke var på arbejde. I perioder kom de forbi flere gange om ugen, men mine forældres forretningspartner nægtede at konfrontere dem.\nMen så begyndte de underlige hændelser at tage fart. Første gang var der nogen, der havde brudt ind i restauranten uden tegn på, at de havde tiltvunget sig adgang. Anden gang var det nogen, der brød ind i restaurantens pengeskab, der stod buret inde omgivet af alle de her vilde sikkerhedsforanstaltninger. Kort efter de to suspekte hændelser var der nogen, der brød ind i forretningspartnerens hus og raserede hans hjem uden at tage noget—som om de bare prøvede at sende ham et budskab. Som om de forsøgte at afpresse ham.\nJeg ved ikke, om det bare var fordi universet kunne fornemme alt den dårligt ladede energi, men pludselig begyndte vi at få voldelige kunder. Den mest mindeværdige var en biker—sandsynligvis et medlem af en eller anden russisk rockerklub—der sad i baren og bestilte den ene omgang tequila efter den anden til hele baren. Da han fik regningen på 300 dollar (cirka 2000 kroner), nægtede han at betale og tog i stedet sin lommekniv frem og hamrede den ned gennem regningen, der lå midt på bardisken. Der var ikke nogen, der kom til skade, men den slags var bare aldrig sket før.\nNogen brød ind i forretningspartnerens hus og raserede hans hjem uden at tage noget—som om de bare prøvede at sende ham et budskab. Som om de forsøgte at afpresse ham.\nDe skumle russiske fyre blev ved med at komme forbi og spørge efter mine forældres forretningspartner. Restauranten lå i San Fernando Valley, der alle dage har været en underlig del af Los Angeles. Bydelen huser både russiske indvandrere, mexicanske bander, illegale gadehandlere, og berømtheder der ikke har råd til et hus i Beverly Hills.\nPå et tidspunkt var Dr. Dre en af vores stamkunder, da hans studie lå tæt ved restauranten—men mine forældres forretningspartner fik skræmt ham væk ved at spille dårlig house musik. Lige et lille råd til andre restauratører: Jeres restauranter og barer behøver ikke at stræbe efter også at kunne blive betegnet som en natklub.\nJeg har lyst til at sige, at den stakkels fyr ikke havde fortjent den behandling, han fik, men det ville være løgn. Han var en dårlig chef, og han behandlede alle sine ansatte som lort, så på den måde var det universets sære måde at skabe balance i tingene på. Det mest ironiske er, at restauranten fik sin del af rosende anmeldelser, både af LA Times og af Jonathan Gold, dengang han skrev for LA Weekly. Maden var god, men nogle gange er god mad bare ikke nok.\nDet endte med, at de russiske mænd holdt op med at komme forbi, og vi fandt ud af, at den stakkels fyr havde været nødt til at låne pengene af sine forældre for at kunne betale sit lån tilbage. Jeg gætter på, at beløbet lå i omegnen af 50.000-100.000 dollar (330.000-660.000 kroner). Ikke overraskende var den forretningsmodel ikke særligt bæredygtig, og det endte med, at vi gik konkurs. Det skete dog først efter, at vi var blevet lukket ned af det lokale politi, sandsynligvis efter at være blevet kategoriseret som et kriminelt hot spot på grund af alle indbruddene (og de ubetalte regninger).\nVi hørte aldrig fra fyren igen, og nu er restauranten lavet om til et russisk tehus. Selvfølgelig.\nTagged: MunchiesFoodLos AngelesmafiaenafpresningTænkRestauranter


Statusopdatering side 554\nTak ku være jeg sku kigge lidt på det om en lille mdr\nJøsses... Mage til selviske og nederen mennesker har jeg da sjældent mødt!\nNote to self: Lad nu VÆRE med at debattere på Øffen!\nMette, stresser ved tanken om at have feberramte William hjemme ugen op til barnedåben, hvor jeg skulle lave småkager, bordkort og -pynt.... Desuden går han glip af fotografering tirsdag og jeg af første møde i mødregruppr og babymassage til efterfødselsgym. Øv osse....\nHelt enig, burde også lade være at blande mig - bliver bare så arrig over at man som du selv skriver ikke kan se det i det store perspektiv!\ntag det nu roligt.. han er da klar til at komme afsted igen i morgen - i hvert fald på tirsdag!\nsyntes det er sejt med alle de kg som AG, Astrid og Macrolf har tabt sig Har ikke været på slankekur, men kostomlægning = ca -1kg og ca -6 cm om maven.\nDet gør han så ikke idag - tværtimod er jeg selv gået ned med 38,5.....\nArg, pokkers også. Det sygdom kommer altid så ubelejligt. Er der ikke en mormor el. lign. du kan læsse ham af hos, hvis han bliver ved med at pjevse?\nfor at han er tip top imorgen\nEj, nu stopper du. Så må du prøve at slappe af alt det du kan, og så skære lidt ned på opgaverne til søndag. Eller uddeleger! Og husk, det er tanken, der tæller\nHov hov, jeg vil også være med Jeg røg ned på før-fødsel-af-tvillinger-vægt før jul og har så tabt yderligere 5 kg siden, så jeg nu er nede på pre-Kasper-vægt. Også uden kur men pga. kostomlægning (og amning).\nMen skide seje - det er I altså! Også dig Grynt. Hvordan har du lagt kosten om?


Stevns satser stort med internemt til borgerne\nStevns satser stort med 'internemt' til borgerne\nKommunen holder i løbet af foråret 85 it-kurser, der er led i projektet, ’It-kompetente borgere’ – i daglig tale blot kaldet Internemt\n28. FEB 2012 15.48\nSTEVNS: Der var kø ved skranker og telefoner, da kommunen via Stevns Bibliotekerne åbnede for tilmeldingen til en lang række gratis it-kurser for borgerne.\n- I 2015 skal kommunikationen mellem borgerne og det offentlige som bekendt være papirløs, og vi vil derfor gerne give alle kommunens borgere mulighed for at lære at bruge it fra bunden og gå på internettet, så de alle føler sig klædt på til det, siger borgmester Poul Arne Nielsen (V) og fortsætter:\n- Hvis vi ikke tager hånd om borgerne og hjælper med at klæde dem på inden for it, risikerer vi, at en del af dem om nogle få år vil have vanskeligt ved at kommunikere med os. Kommunalbestyrelsen i Stevns Kommune har derfor afsat 535.000 kr. til formålet, som vi håber at komme et langt stykke af vejen for.\nVirkeliggørelsen af projektet har Stevns Kommune lagt i hænderne på kommunens biblioteker, som i forvejen har erfaring med at undervise borgene, og derfor kender de behov, borgerne har.\nInternemt for alle\nInternemt-programmet omfatter i foråret 2012 85 kurser med i alt ca. 600 deltagerpladser. Kurserne henvender sig til alle lige fra nybegyndere bag en computer med kurset 'Tæm musen' til de, der gerne vil lære at oprette en digital postkasse og bruge kommunens selvbetjeningsløsninger. Kurserne er således en trin-for-trin gennemgang for nybegynderne, mens mere øvede kan plukke de kurser ud, som de har behov for.\n- Ud over, at vi underviser borgerne på bibliotekerne, har vi også købt et mobilt undervisningsmiljø, så vi kan tilbyde kurser til f.eks. erhvervsvirksomheder om NemRefusion eller tage ud i en daginstitution og undervise i en kommunal selvbetjeningsløsning. I det hele taget er internemt-programmet meget fleksibelt, fortæller projektleder Marianne Sivertsen.


Kabel installation til Internet – Vindinge Antennelaug\nInstallation af kabelmodems/set-top bokse og flere radio/TV tilslutninger behøver ikke at være kompliceret, hvis man blot følger visse spilleregler.\nUnder listen af vigtigste parametre er punkterne ydereligere forklaret.\nDet er nødvendigt at følge denne vejledning for at opnå et tilfredsstillende resultat.\na. At have det rigtige signalniveau.\nb. At apparaterne ikke forstyrrer hinanden.\nc. At den valgte forstærker kan behandle de ofte mange programmer uden forstyrrelser.\nd. At EMC lovgivningen overholdes, så ind- og udstråling ikke giver problemer.\ne. At dæmpningen mellem apperaterne er min 36 dB.\nDet vigtigste er at kontrollere signalniveauet med et måleinstrument. Signalniveauet bør være mellem 60 og 77 dBµV. Hvis et måleinstrument ikke er til rådighed, kan man indskyde et dæmpeled på 6 dB i indgangen af det TV, der har det svageste signal (ofte det længste kabel). Forstærkeren indjusteres, så der akkurat er synlig “sne”/pixler på skærmen på både VHF (kanal 2-12) og UHF (kanal 21-69). Når dæmpeleddet herefter fjernes, vil billedet være klart og uden forstyrrelser.\nVed for svage signaler vil der være “sne”. Ved for kraftige signaler vil der være skråstriber, interferens m.m.\nAlle apparater med indbygget tuner udsender et uønsket signal på indgangsbøsningen, som kan forstyrre andre radio/TV apparater.\nFor at undgå disse gensidige forstyrrelser, er det meget vigtigt, at man anvende fordelingsudstyr med en god dæmpning (min. 36 dB) mellem udgangene.\nC. Udgangsniveau på forstærker\nVed valg af forstærkere er det nødvendigt at have balance mellem forstærkning og max. udgangsspænding.\nVed forkert valg vil man få henholdsvis “sne” eller interferens eller begge dele.\nHvis der er mange TV programmer på et system, vil mange af dem ligge i samme frekvensområde som mobile sendere/modtagere med mulighed for gensidige forstyrrelser. Det er derfor nødvendigt, at der anvendes udstyr med tilstrækkelig afskærmning. EMC lovgivningen er ganske restriktiv på dette område og bør følges evt. ved at følge nærværende vejledning.\nKabelmodems udsender et kraftigt signal, derfor må alt udstyr i forbindelse med disse modems have en tilpas høj skærmdæmpning. Hvis skærmdæmpningen her er for dårlig, vil man ikke blot kunne forstyrre andre signaler men også få begrænset datahastighed på grund af indstrålet støj.\nDet bedste resultat opnås ved at alle komponenter forbliver 75 ohm dvs. der må aldrig anvendes lavdæmpningsfordelere/splittere men kun stikledningsfordelere med stor dæmpning mellem terminalerne.\nAfslutning af udgang\nHusk at man altid bør afslutte ubenyttede udgange med en 75 ohm slutmodstand.\nNedenstående finder du 3 løsninger for installation af dit kabel modem på et eksisterende antenne anlæg.\n1. Hvis der blot skal være én antennedåse i huset, opsættes typisk én enkelt antennedåse. I dag er dette altid en såkaldt multimediadåse, som har tilslutning for TV, FM samt kabelmodem via en særlig dataudgang. Denne dåse har indbygget 65 MHz filter.\n2. Der kan afsluttes i en internetafgrener, som efterfølgende tilsluttes TV/FM på den ene gren, og kabelmodem på den anden gren. Denne afgrener har ligeledes indbygget 65 MHz filter på TV/FM-grenen. TV/FM-grenen kan på sin side igen tilsluttes en separat forstærker (ofte på loft) med efterfølgende mangeleddet afgrener til mange TV/FM-dåser rundt i huset.\n3. Man kan også afsluttes i en kombineret Multimediadåse og lokalforstærker, hvormed det er muligt at trække helt op til 6 TV i huset (dette kan kræve ekstra komponenter).\nEn Internetafgrener er inkluderet i prisen for Vindinge Antennelaugs standard internetinstallation. Ved valg af, om det er behov for forstærker, er kriteriet, at der skal være minimum 60 dBuV og maksimum 77 dBuV ind i et hvilket som helst TV-apparat, der opstilles.\nVindinge Antennelaug leverer med en signalstyrke på 63 – 77 dBuV på første antennedåse.


Hvordan man opbygger en gas brand pit 🌹 Nyttige Tips Gartnere Og Gartnere | 2019\nVigtigste > Boligforbedring > Hvordan man opbygger en gas brand pit\nHvordan man opbygger en gas brand pit\nLuftfoto, gas brand pit helt klar med lava rock og faux logs.\nEt inspirerende byggeprojekt\nGasbrænder udgør et populært alternativ til grillgitter, og nogle aspekter bliver rent faktisk gør-det-selv (DIY) muligheder. Potentialet tændes først ved at lære mere om emnet.\nDenne artikel introducerer processen med at bygge en gas brand pit. Emner dækket er designfaktorer, gasproblemer, operationsmontage og surroundkonstruktion. Videoer, billeder, diagrammer og diagrammer giver visuelle forbedringer (lejlighedsvis i fingeraftryk og sideudslæt) for at lette og bryde op læsning.\nMed øget bevidsthed, herunder faldgruber og udfordringer, bliver du mere informeret, hvilket er nødvendigt. For virkelig at tackle en gas brand pit bygning projekt er et ambitiøst engagement, især hvis du gør næsten alle trin selv. Du bestemmer måske ellers. Hvem ved? Det er din beslutning. Ikke desto mindre bliver en gas brand pit - men den er bygget - et udvendigt brændpunkt.\nMin far havde en slidt pejshåndbog hængende. Solnedgang 1973 "Sådan planlægger og opbygger pejse." I det læser jeg, at "hver slags pejs er hjemme udenfor" (s. 34.) Denne kommentar har en vis form for ringe til det, ikke? Enhver form for menneske er også hjemme udenfor.\nVores beslutninger afhænger dog af, hvor vi er: vores placering.\nLandskabs Bubble Kort\nSkriv ud dit ejendomsdesign med bobler.\nDesign 1: Placering\nPlacering er afgørende. Hvor vil du sætte din gas brand pit?\nFor det første vil du gerne lokalisere det i et bestemt område uden for din bolig. Vil den placeres på en eksisterende gårdhave (se billedet nedenfor) eller på jomfruhave? Forestil dig scenen på forskellige tidspunkter, dag og nat (se på fingeraftryk nedenfor).\nDerefter snap et par billeder af dit yderside med et kamera eller tegne et boblekort over nøgleområder. Flere forskellige apps giver dig mulighed for digitalt at skrive og tegne i frihånd, eller tag en blyant og pude. At søge online for "landskabsbobbelkort" henter mange muligheder for at få dig til at tænke holistisk om dine yderområder.\nJeg har opdaget og frit downloadet en PDF fra det amerikanske Department of Agriculture (i forbindelse med Iowa State University). Trin 7 "Skitse funktionelle diagrammer" inkluderede et "Hjemmebaseret Planlægning Arbejdsark" på side 2 (se "Landscape Bubble Map").\nSidst, vær opmærksom på forhindringer (fx trægrene, kabellinjer osv.). Jeg gik rundt om mine forældres gård og regnede ud, hvor en gasbrandgrube kunne gå. Følg kulør og boble væk.\nDu har besluttet, hvor du skal lægge din gasbrand. Hvad nu?\nFire Pit på eksisterende Patio\nMasonry brand pit beliggende i en fast væg.\nDAG (næsten skumringen)\nVenn diagram, forskellige faktorer påvirker gas brand pit beslutningstagning.\nDesign 2: Andre funktioner\nOKAY. Du har besluttet, hvor du skal lægge din gasbrand. Hvad nu?\nAndre faktorer påvirker designfasen (til højre). Start spørgsmålstegn præferencer. Hvilke andre funktioner vil du have?\nStørrelse - Hvad koordinerer med og er i forhold til hvad der allerede eksisterer? Hvis der ikke findes noget, hvad vil du øge efter at have installeret din gas brand pit?\nForm - Hvad appellerer til dig? Runde, rektangulære, firkantede?\nMateriale - Hvilke overflader trækker du i? Metal? Murværk, fx mursten, sten?\nI betragtning af hvad der driver ilden og også beskytter den, er der endnu flere spørgsmål, som f.eks. Højde?\nØnsker du at se ned eller op eller over fra flammen? Bord eller cocktail-bord højde?\nHvor højt vil du have flammen at gå?\nSom en side varierer webterminologi. Sættet bruges ombytligt som i gas brand pit kit, gas brand pit insert kit, og så videre. Af hensyn til forenkling repræsenterer et komplet gas brand pit kit (i denne artikel) to systemer:\nUdvendig konstruktion - den ydre støttestruktur, kaldet en brandpit surround .\nOperation Assembly - den indvendige gas-tænding og flamme-relaterede komponenter, kaldet en brand pit indsats.\nVil du bygge surrounden eller indsætte dig selv? Den beslutning afhænger af at finde ud af mere om begge .\nIndsæt: Betjening af en gasbrandpit\nKvaliteten og typen af gasbrand pitindsats varierer alt efter dine behov og ønsker. Basismødet består af tre dele, nogle gange fire:\nbrænder (til flammeudgang)\n(brænder) pande (til brænderstøtte)\nnogle gange en skål (til brænder og pande støtte), og\nVVS-komponenter (for at kontrollere gasbrændstof og tænd gasflammen).\nBrændere, pander og skåle svarer til proportional størrelse og form og materiale. Cirkulære former giver mening med en 12 "rundbrænder (ofte kaldet en brandring), oven på en 18" rundpande, fastgjort til en 36 "skål, hvorimod du måske ser en H-formet brænder i en rektangulær rustfrit stålplade med dybde (skålstil). Kombinationerne af stilarter og funktioner er ret talrige (se eksempler i to videoer til højre og thumbprints nedenfor). Mens du undersøger apparater, skal du registrere hver ved at tilføje til dine noter (se f.eks. "Gas Fire Pit" Indsæt Checklist ").\nGasløb og tænding starter ilden (vigtige aspekter diskuteres i næste afsnit). Vvs, der er gemt nedenunder, består af stik, fittings, koblinger, brystvorter, flex linjer og meget mere. Nogle betingelser vil kræve variationer. For eksempel kan en større brænderring behøve en større åbning til gasstrømmen. En konstant er imidlertid, at placeringen af gasoperationer skal være fast sikret. Derefter fortsætter mange pitbrugere til en udfyldning, også kaldet medier, sådan lava sten eller brandglas.\nVil du gerne sætte indlægget selv? Indse, at denne indsats vil involvere boring, svejsning, tilslutning, forsegling og testning af gaskomponenter selv. Jeg så nogle smukke brugerdefinerede enheder online, lavet af gasindsatte håndværkere (min beskrivelse). For ikke at sige, at du ikke kunne lærling med en og finjustere dine evner. Men læringskurven ville helt sikkert hæmme, at du får en op-og-færdig gennemført brandkasse i den nærmeste fremtid.\nMåske vil du i stedet købe et gas brand pit insert kit. Ikke desto mindre, oplys dig selv om gasbrændstof generelt.\nGas Fire Pit Indsæt komponenter\nFuld visning: Tryk på knapindsatsen.\nNærbillede, peger på flad rustfri stålplade med ringbrænder.\nOver sidevisning, sort skål understøtter ringbrænder og flad pan.\nSet fra siden, holder læbe af sort skål.\nSet fra siden, plast dækker de fleste af gas VVS komponenter.\nLuk op, zoom ind på gasreguleringsventilen.\nGasproblemer: Find en specialist og mere\nGasfaktorer er finicky. Derfor er det klogt at arbejde med en ekspert, der kender lokale koder og ordinancer. Find ud af dine kommuners specifikationer ved at tale med din offentlige bibliotekar eller bygningsofficer.\nSøg efter gasspecialister i USA og Canada ved at indtaste dit postnummer på National Fire Institute (NFI) web-grænseflade, specifikt til offentligheden. Disse certificerede NFI-fagfolk kan også hjælpe med vedligeholdelses- og serviceproblemer.\nHar du en naturgaslinje forbundet med gaden, eller vil du helst have propan med jævne mellemrum leveret til dit hus og opbevares i en tank? En nonprofit handelsorganisation, Hearth, Patio & Barbecue Association (HPBA) udnævnte fordele (se "Gas Fire Pit Benefits"). I en online ordliste beskrev de også to brændstofmuligheder som:\nFlydende propan (LP) - "flydende petroleumsgas, tilgængelig i cylindere, til brug i hjemmet."\nNaturgas (NG) - "brændende fossilt brændsel, der transporteres til boliger via et omfattende rørledningsnetværk."\nKend hvilken type gas du har brug for, før du bestiller din enhed. Naturligvis vil en naturgas (NG) køreapparat ikke fungere med propan (LP) brændstof. Apparatet og brændstof skal matche.\nHvad med andre faktorer, hvor og hvordan tænder du din gasstyring? Vil du tænde en udvendig sideventil (omkranset område i billedet nedenfor) og derefter manuelt tændes med en match (match lit-system) eller tryk med en knap (trykknap system)?\nVil du foretrække at tænde dine gaskomponenter elektronisk ved at tænde en kontakt eller trykke på en fjernbetjening?\nEn professionel vil kunne læse dine tegninger (hvis du har nogen), og kan nemt fortælle dig, hvor du skal skitse forsyningslinjer. Repræsentativ arkitektoniske symboler for gas med hovedstad G langs en sort linje og leder eller ledning med en sort linje (for elektricitet) i dine noteringer som følger:\n________________________ (Dirigent eller ledning)\nSpørg detaljerede spørgsmål og tryk egentlig på ekspert om sikkerhedsforanstaltninger.\nFor at udklare, hvorfor gøre en masse arbejde og derefter betale bøder, rive ned dit arbejde eller værre: Lider konsekvenserne af en katastrofe. Hvor dystre, hvis hele dit hus brændt op på grund af en defekt gasinstallation. Hør visdom om: "Bedre at være sikker end undskyld."\nNu kan gasoperationer aktiveres med certificerbar bekvemmelighed, lethed og sikkerhed, du er klar til at fokusere på ydersiden.\nSideåbning med start- og gnistkontrol.\nOmgivelse: Indkapsling af gasbranden\nEt ildstedskammer kan være bærbart eller ej. En fast brandkasse struktur kaldet en surround kan bygges på en eksisterende gårdhave eller på jomfru. Denne diskussion fokuserer på sidstnævnte, som kræver disse tre trin:\nUnder læsning henvises til forsyningslisten (nedenfor). Midt i det egentlige projekt vil du samle relevante værktøjer, udstyr og forsyninger på passende tidspunkter.\nForsyningsliste for Surround (& Beyond)\nGasbrand Pit Indsæt Kultiveret sten (i to former) Niveau Konstruktion Adhesive\nTamper (hvis leje maskine) Grus Rive handsker\nTiller Quarry Dust Gummi Mallet Vasketøjskurv\nSand Sabotage Mærkning Paint\nVasket sten (2B) Pad / Tablet\nLavspændingsbelysning (en funktion at overveje) Pencil / Stylist\nSnor / sejlgarn\nVogn (til sten)\nTrin 1: Måling\nUdgravning af en surround kræver forudgående måling. Ikke afhænge af din fremragende hukommelse eller løse stykker papir. Opbevar disse notater ved at lave dem på en spiral notesbog eller mobil enhed (se eksempel til højre).\nNår du skinner gennem AF næste, henvises til "Måling inden udgravning" (diagram nedenfor) for også at få vist visuelt, som følger:\nCentrer din ildsted med en stav (A).\nBeregn indersiden af ildstedet (B). Baseret på den form og størrelse, du forventer eller på ildstedet (du har måske allerede valgt), skal du markere indvendige mål (ID) for din surround. For en cirkulær surround, der undertiden hedder en brandpitring, skal du vedhæfte garn eller snor fra centerposten til en dåse med maling. At vide, hvilken diameter du har brug for, gå ud af sin radius (1/2 af diameteren), sprøjt cirklen, mens du bevæger dig rundt. For eksempel kan du oprette en indvendig cirkel på 36 tommer i diameter ved at gå ud af en 18-tommers radius.\nBestem surroundens ydermål (OD) (C). Tilføj bredden af murværk byggestenene. Lad os sige, at du brugte 8 tommer (8 ") koniske pavers i den cirkulære surround (nedenunder). Dens OD ville måle 44" (36 "ID + 8" paverbredde).\nBeregn området uden for ildkasteområdet (D). Henvis til B, kun gå ud og markere en anden, større cirkel. Giv dig selv ikke mindre end 6 tommer (6 ") mere end surround-OD'en. Du kan f.eks. Oprette en 50-tommers diameter udenfor cirkel ved at gå ud i en 25-tommers radius. Du kan dog markere en meget større cirkel til patio-siddeplads omkring din gas brand pit.\nKant til et mere poleret look (E). Især hvis du ønsker et udvidet udvendigt rum, skal du tilføje bredden af murværk byggesten. Igen med henvisning til det cirkulære eksempel ville 8 tommer (8 ") pavers placeret udenfor fuldføre projektet.\nSkelnes fra resten af værftet (F). Murværkskanter accenterer dit ildsted med plads fra resten af ejendommen.\nForanstaltning før udgravning\nAfsnit (AE) til måling for cirkulær surround.\nTrin 2: Udgravning af jorden\nSå nu du har målt, er du klar til at udgrave. Det betyder at forberede jomfruen (hvor intet har været gjort på forhånd), hvilket indebærer grave og påfyldning.\nSe de dimensioner, du allerede har markeret og bemærket fra det foregående Målingstrin.\nFå en trillebør praktisk til at flytte fordrevne græs og snavs andetsteds som du rake og grave udpeget område til rydning og fladning.\nGrave ned 6 inches dybt ved hjælp af en skovl eller en skovl (for en udvidet udvendig cirkel). Start fra midten af din ildsted til din surrounds udvendige diameter plus mindst en anden seks tommer (6 ") udenfor af det. For et større udenfor (gårdhave) område, kan du medtage bredden af vægsten (pavers) til kantning.\nEn hurtig lektion om dimensioner af murblokke er at se på en fra oven for længde (l) og bredde (w) og fra side for højde (h) (tykkelse). Billede en mursten, for eksempel at måle den grundlæggende matematiske ligning af lxwxh, eller i reelle tal som 4 x 8 x 2 tommer.\nEn anden hurtig lektion om vejret. Dette cirkulære surround-eksempel er tørt, hverken fundamentet eller strukturen er mortared. Mørtel er den våde blanding af cement, sand og vand, der senere tørrer og hærder. Grave dybere end frostlinjen, som varierer efter region, kræver mere forberedelse, for yderligere at sikre murværkskonstruktioner.\nFyld det tomme område med stenbrud og derefter 2B vaskede sten. Min fars første tegning (nedenfor) illustrerer dette trin. Efter den ydre seks tommer (6 ") tilføjede nogle folk grus til den større gårdhave.\nFlad med en manipulator (manuel eller maskine), med jævne mellemrum at sikre, at udvidelsen er på niveau. Nogle husejere opstiller udgravningsområder med stak og snor, mens andre sætter en blok træ på jorden, og sætter derefter niveauet på snoren eller træet for at kontrollere.\nNår baseniveau er blevet bestemt, er du klar til at konstruere surrounden.\nUdgravning og bygning Surround (tegninger)\nTo facetter: Måle dybde / udfylde base og tilføje kurser.\nJeg holder et dæk, den sidste hånd.\nTrin 3: Bygning Surround\nSaml dine værktøjer og allerede udvalgte materialer, vægsten blokke, og måske cap sten til toppen. Vær sikker på at fundamentet er niveau.\nNogle kilder anbefalede en fire pit højde på fem lag, også kaldet kurser, men man sagde aldrig at gå højere end syv. Stagger som følger (se anden tegning ovenfor):\nFor basisbanen skal du placere dine blokke rundt, og du kan klare dig ud fra den indvendige brandpitdiameter for en cirkulær surround. Brug af koniske cirkelblokke (se nedenfor) gør dette job lettere.\nFortsæt det næste kursus, kun placere blokkene oven på leddene af disse blokke på bundlaget.\nGentag, indtil du har nået den ønskede højde. Hvis blokke i kurser stikker ud, skal du kontrollere den lodrette tilpasning med dit niveau og trykke dem tilbage på plads med en hegn.\nDu vil måske gerne klæbe murer klæbemiddel på toppen af blokke i hvert kursus bortset fra de to øverste lag. Du vil helt sikkert ikke se på dabs af noget på din kasketsten øverst. Nogle råd gav udtryk for at kunne fjerne dem fra det andet til det sidste lag for at kunne rengøre og servicere din brandpitindsats grundigt. Stålskålen, der understøtter ildstedets indsats, kan hvile på surroundvæggen eller på disse topdækssten, afhængigt af den type af surround konstrueret.\nLav en åbningsplads (typisk 3 "x 5") til styringsmekanismen (gas til og fra ventil). En nærliggende slukning skal altid være placeret til nødsituationer. Nogle leverandører foreslår også at tillade to åbninger (3 "x 6" eller større) til ventilation på tværs af hinanden. Nedre åbninger kan også give den nødvendige dræning. Forresten, for en surround konstrueret på en eksisterende overflade, skal der laves bestemmelser ved bunden for at vand skal undslippe.\nEn ildgropsindsats er let at installere, men du foretrækker måske, at en specialist gør det, når du tilslutter gassen. Du skal sørge for sådan service på forhånd.\nEt andet punkt. Beskyt din gas brand pit, når den ikke er i brug (se "Cover" over højre). Dæk med et rustfrit stål eller kobberbelagt låg, for eksempel, svarer til at sætte en periode i slutningen af en sætning. Din gas brand pit er nu komplet med en smuk-endnu-praktisk finish.\nKurser i brand pit blokke\nZeroing på på ekstra kurser af koniske blokke.\nHer er en ekstra stor surround med indvendige ildsted (til træbrændingsmodeller).\nDu kan replikere lave lyseffekter.\nDu kan også simulere flammeffekter med en butikslampe.\nSe på Gas Fire Pit Kits\nNedenfor er forskellige gas brand pit modeller at gennemgå. Se, se, se. Jeg kan huske, at min mor fortalte mig, at hendes designprofessor på college gav eleverne mulighed for at gennemse magasiner for at lære om dagens designelementer.\nHvordan denne øvelse vedrører, er bekendt med, hvad der er tilgængeligt online, i print og i butikken. Det er den bedste måde at blive fortrolig med og informeret om emnet. Når du gør det, skal du lege med en flash eller butikslampe (se "Belysningspraksis" ovenfor).\nHusk også (og tælle) omkostningerne ved at købe en gasbrandkasse. Nonprofit Hearth, Patio & Barbecue Association (HPBA) omfattede en nyttig digital tjekliste om pejse, som jeg tilpassede til gasbrænder (se "Estimering af omkostninger").\nOpbygge dig selv: Fordele og ulemper\nVil du bygge hele din gas brand pit dig selv?\nMin indoktrinering i dette emne var på tværs af en video, hvor forfatteren netop gjorde det (se til højre). For mig var værdien af at se det (i 10 + minutter) to gange:\nBedre forståelse af de nødvendige skridt til personligt at opbygge og installere.\nLær mere om processen ved at skaffe sig fra kommentarer indsendt.\nMange svar nævnt at tilføje en luftblander for at løse et problem med for meget sod. Min far og andre troede, at ilden havde brug for mere ilt. Masser af folk har set bestræbelsen som temmelig "farlig". Anmærkninger gik videre og igen, heeding ydelser og faldgruber.\nHvad et fantastisk forum for at finde ud af, om du skal tackle dette gør-det-selv-projekt (DIY) eller ej. At blive bekendt med jargon, såsom mursten, stenmur, Venturi-effekt og så videre, er en ekstra bonus.\nUdvekslingerne mindede mig om gymnasiet, da vores bibliotekar ville anbefale, at vi gennemgår de modsatte synspunkter. At udforske spørgsmål fra forskellige perspektiver hjalp os med at formulere mere bredt orienterede beslutninger.\nJeg vidste ikke, hvornår jeg skulle fortælle dig om denne video, nær begyndelsen eller i slutningen af denne artikel. Jeg valgte her fordi jeg ønskede, at du skulle anerkende profferne om processen, snarere end at blive straks overvældet af ulemperne. Se på det, når du får en chance og skim nogle af diskussionerne.\nEn DIY tilgang afhænger af tarm og gas: Dit færdighedsniveau og lokale kode krav. Du kan helt sikkert ændre dit sind i midstream. Forfatteren (af ovenstående "Sådan laver du din gasbrandpit fra bunden" -video) foreslog til sidst "at købe et ordentligt kit i stedet for at gøre det [hans] måde."\nI sidste ende, hvad vil du gøre?\nKlar til at sidde og underholde\nIdyllisk indstilling af gas brand pit på eksisterende gårdhave.\nOpbygning af en Gas Brand Pit din vej\n"Firepits er apparater, der er tætteste i stil til et gammeldags lejrbål, fordi de udstråler varme i en komplet cirkel" (HPBA). Alligevel ved vi nu, at der er meget mere at gasfyr pits end sentimentalcirkler.\nDenne artikel har tjent som et udgangspunkt for at forklare og illustrere gas brand pit design faktorer, gas fordele, drift og surround detaljer, og meget mere. Men du vil vide, hvilken tilgang du vil tage ved at erhverve den viden, der er nødvendig for dig at træffe dine beslutninger. Det er ok at stille spørgsmål og være usikker. Medmindre du er en gas brand pit ekspert, hvordan ellers vil du vide, hvad du skal gøre?\nKits er tilgængelige til DIY gas brand pit indsatser og omgiver. Foretrækker du at falde i en færdig indsat og derefter bygge surrounden selv? Vil du blot lære mere og have en gas specialist og installere en entreprenør? Er du kunstnerisk og ønsker at skræddersy oprette alt efter at du har læret med en erfaren håndværker?\nDin ægte gas brand pit rejsen begynder. Kom godt i gang og nyd processen!\n10 Energieffektive byggematerialer Boligforbedring\nTrin-for-trin vejledning til at opbygge en udendørs pejs eller brand pit Boligforbedring


Det er dejligt at tale med nogen uden for ekkokammeret - Kristeligt Dagblad\nDet er dejligt at tale med nogen uden for ekkokammeret\nKlokken nærmer sig 20 denne hverdagsaften på værtshuset Hugos Kælder i Køge syd for København, hvor specialøl normalt er trækplasteret. I aften får øllene dog konkurrence fra samtalen mellem mennesker, når præsterne fra Køge Provsti forsøger at løfte værtshussnakken til et nyt niveau. Foto: Leif Tuxen\nI en krostue i Køge mødtes 25 mennesker til ”Talepauser” for at tale om drømme. Værtshussnakken var arrangeret af provstiets præster, der ad den vej håber at etablere et fællesskab med nye mennesker\nI en lavloftet ølstue fra 1400-tallet sidder folk i små grupper og drikker øl og julegløgg og nipper til tapas. Klokken nærmer sig 20 denne hverdagsaften på værtshuset Hugos Kælder i Køge syd for København, hvor specialøl normalt er trækplasteret. I aften får øllene dog konkurrence fra samtalen mellem mennesker, når præsterne fra Køge Provsti forsøger at løfte værtshussnakken til et nyt niveau. For anden gang holder de samtalesalonen ”Talepauser”, hvor folk i små grupper taler i dybden om et bestemt emne.\n”Vi håber på også at møde mennesker her, som ikke plejer at komme i kirken. Vi vil gerne skabe rum og tid for samtale, og vi vil gerne have, at også de store ord og drømme bliver en del af hverdagen. Som præster støder vi ofte på dem i samtaler om dåb, konfirmation, begravelser og bryllupper, men nu vil vi gerne tage den samtale ud af kirkerummet,” siger sognepræst ved Boholte Kirke Maria Eva Napier.\nDet lille lokale er blevet fyldt op af 25 personer i den modne ende af skalaen. De fleste er fulgtes med nogen.\n”Velkommen til ’Talepauser’ og til både gamle og nye ansigter. I dag skal vi tale om drømme,” siger sognepræst Maria Eva Napier.\nAftenen begynder med et kort oplæg ved cand.mag. i filosofi og engagementsdirektør i Ungdomsbureauet Olav Hesseldahl.\n”Unge har mistet evnen til at drømme, og det har store konsekvenser for vores samfund. Når jeg spørger dem, hvad de drømmer om, svarer de, hvad deres karriereplan er,” siger han.\n”Hvorfor taler du kun om de unge, hvor det stadig er hypotetisk, om de når deres drømme? Hvorfor ikke spørge os, hvordan det så gik med det, vi drømte om?”, spørger en kvinde.\n”Nu er Olav jo kommet for at give et oplæg ud fra sin synsvinkel, og så kan I komme ud med jeres tanker om drømme lige om lidt, for nu er det tid til at gå i grupper,” siger Maria Eva Napier.\nDer bliver skramlet med stole, og folk bytter plads. Normalt vil jeg som journalist være fluen på væggen, men i dag har jeg lovet at være med i samtalen af respekt for deltagerne.\nJeg ender ved et bord sammen med Lars, der er 70 år og pensionist fra Køge, og med Kirsti, der er 65 år, ligeledes pensionist og bor i Karise. De bliver enige om kun at stå frem med fornavn. Ingen af os har deltaget i ”Talepauser” før eller kommer i kirkerne i Køge Provsti. Med os har vi et interviewark med fire punkter med spørgsmål, som vi skal svare på.\nDet første punkt på arket lyder: Hvornår har du tid og rum til at drømme og lade nye idéer om fremtiden få plads? Hvad drømmer du om i dit eget liv? Hvor er du om 10 år? 20 år? 50 år? Og hvor er samfundet?\n”Ja, jeg er her i hvert fald ikke om 50 år. Måske heller ikke om 20. Gennemsnitslevealderen for danske mænd ligger jo på 78-79 år, og man ved aldrig med helbredet. Men jeg har al den tid i verden, der skal til for at drømme. Og det gør jeg tit. Sidder stille og tænker på de gode ting, jeg skal. Om det så er at sejle en tur, spille golf eller være sammen med familie og venner. Jeg tror, det har været en fordel, at jeg ikke har haft vilde, urealitiske drømme, og det betyder, at jeg nu kan læne mig tilbage og nyde det.”\nJeg svarer, at jeg godt kan følge Olav Hesseldahls beskrivelse af at forveksle drømme med ambitioner. Og måske skal jeg, der har små børn, lære at drømme i mere hverdagsagtig skala – om en familietur i svømmehallen for eksempel.\n”Ja, det er med at nyde dem, mens de er små. Pludselig er tiden bare fløjet,” siger Lars, der har tre voksne døtre.\n”Jeg tror, vi skal følge dogmereglerne og kun spørge ’hvorfor’ og ’hvordan’ og ikke kommentere så meget på det, de andre fortæller,” siger Kirsti med henvisning til interviewarket.\nDer står ganske rigtigt, at vi ikke skal give gode råd til hinanden. Hellere lytte og stille uddybende hv-spørgsmål. Og den, der fortæller, skal udtrykke sig med ”jeg”.\n”Jeg har for nylig realiseret en stor drøm, som jeg har haft i mange år. Min mand og jeg er i sommer flyttet fra Bornholm og ind i et helt nyt økosamfund i Karise, hvor vi har et fuldt ressourcekredsløb. Vores søn bor også her på Sjælland. Og så er jeg ved at vække min passion for tekstilformgivning til live igen. Det er virkelig dejligt,” siger Kirsti og fortsætter:\n”Jeg håber generelt, der kommer en større bevidsthed om bæredygtighed og klima. Verden har udviklet sig i en helt forrykt retning, hvor meget få mennesker ejer hele planetens rigdom.”\n”Jeg synes faktisk, det overordnet går glimrende med vores samfund. Vi har nogle dygtige politikere, og jeg kan godt lide variationen i, at regeringsmagten skifter. Økonomien kører rundt, og jeg kan ikke se, noget går skævt. Jo, der er selvfølgelig lige Trump og så det med klimaet, der ikke har det så godt. I sidste ende tror jeg, teknologien kommer til at redde os,” siger Lars.\nEt andet spørgsmål lyder: Skal drømme være realistiske, og er der grænser for, hvad vi kan drømme om?\n”Drømme behøver ikke være realistiske, og det er godt at stræbe efter noget. Arbejdsmæssigt har jeg altid sat barren højt. Og så har jeg forsøgt at være et godt menneske og prøvet ikke at såre nogen. Jeg har været gift tre gange, og hver gang har det været udramatisk, når vi er gået fra hinanden. Vi er blevet enige om det,” siger Lars.\n”Hvorfor er det vigtigt at være et godt menneske?”, spørger Kirsti.\n”Man skal være ordentlig ved hinanden. Og jeg har det bedst med ikke at være i konflikt med folk. Jeg omgås heller ikke mennesker, som bevidst opsøger konflikter,” svarer Lars.\n”Min far sagde også altid, at det er vigtigt at være et godt menneske, og med det mente han, at man skulle være et kristent menneske. Det har jeg båret med mig som en ledetråd. Man skal vælge sig nogle værdier,” mener Kirsti.\nJeg siger, at jeg synes, det er o.k. at have både realistiske og urealistiske drømme. Men at det er vigtigt at få nogle af drømmene ført ud i livet, hvis ikke man skal blive uforløst og deprimeret. Jeg fortæller også, at jeg godt kan lide at føre drømmelister i en notesbog, og at jeg i nogle perioder skriver taknemmelighedsdagbog, inden jeg skal sove. Det gør, at selv den værste dag pludselig fremstår i et bedre lys.\nKirsti lyser op.\n”Jeg plejede også at have en levende idéstrøm som ung, som jeg indplacerede i små bøger. Nu vil jeg gå hjem og notere stort og småt og minde mig selv om mine drømme.”\nLuften summer af samtaler om børn, parforhold, utroskab og Gud. Ved nogle borde bliver der grinet højt, og pludselig er tiden gået. Olav Hesseldahl runder af.\n”Jeg må sige, at I gamle er meget bedre til at drømme end de unge. Det har været inspirerende for mig at være med og finde ud af, at drømmene ikke holder op, bare fordi man er gået på pen- sion.”\nLars fra gruppen har taget vinterjakken på og vinker tak for i dag.\nSognepræst Maria Eva Napier fortæller, er der nok var cirka en håndfuld deltagere, som præsterne kendte i forvejen. Resten var nye ansigter.\nKirsti bliver hængende lidt sammen med sin mand. Hun er glad for, at hun kom.\n”Jeg havde troet, at det ville være en mere homogen gruppe, der mødte op i dag, men til min glædelige overraskelse kunne jeg se, at der også var mange, der kommer fra en anden verden end den, jeg normalt færdes i. Det er dejligt at tale med nogen uden for ekkokammeret.”\nTemaet var drømme, da præsterne i Køge Provsti for anden gang arrangerede samtalesalonen ”Tale-pauser” på værtshuset Hugos Kælder i Køge. Målet er at skabe rum for den dybe samtale om livet og alt det, der følger med. – Foto: Leif Tuxen\nPræster i Køge Provsti er gået sammen om at arrangere samtalesalonerne ”Tale-pauser” på værtshuset Hugos Kælder i Køge. De ønsker at skabe rum, tid og den gode stemning for den dybe samtale om liv og død og alt derimellem. Præsterne har på forhånd udvalgt et tema, som er samtalens udgangspunkt, og en gæstevært slår temaet an. Det koster 50 kroner at deltage. Med i prisen er lidt tapas og et glas vin. Talepauserne i Køge Provsti vender tilbage i februar og marts 2019.\nSerie: Mødet mellem mennesker\nI en tid med konstant kamp om vores opmærksomhed er der en voksende længsel efter at mødes om noget meningsfuldt. Vi søger samlingspunkter, hvor vi kan samtale i dybden, lære nyt og møde mennesker, der ikke nødvendigvis er magen til os selv. I denne serie sætter Kristeligt Dagblad fokus på en række fællesskaber i den ikke-digitale verden.\nOlav Hesseldahl fra Ungdomsbureauet. Foto: Leif Tuxen\nLars fra Køge og Kirsti fra Karise kunne godt blive enige om, at det er vigtigt at være et godt menneske. På mange andre områder havde de et forskelligt syn på tilværelsen. Foto: Leif Tuxen\nFællesskaber bør rumme forskellighed\nFællesspisning og nye bekendtskaber ved langbordene


Kursusmateriale. Introduktion til Captia. Elektronisk Sags og DokumentHåndtering, ESDH. Aalborg Universitet - PDF\nDownload "Kursusmateriale. Introduktion til Captia. Elektronisk Sags og DokumentHåndtering, ESDH. Aalborg Universitet"\n1 Kursusmateriale Introduktion til Captia Elektronisk Sags og DokumentHåndtering, ESDH Aalborg Universitet\n2 Indhold ESDH projektet på AAU... 3 Captia cirklen... 4 Captia... 5 Navigering : Åbne en sag : Ændre titel på sagen : Knyt part til Sag : Føj knap til Handlingslinjen : Brug luppen... 7 Case klage over undervisningslokaler : Opret ny sag : Opret sag fra Outlook : Se sag fra Outlook : Gem mail i Captia : Arkivér dokument : Send sag som link med : Send et dokument som vedhæftet pdf : Afslut sag : Flyt et dokument til en ny sag Side 2 af 13\n3 ESDH projektet på AAU Hjemmeside: Her finder du: ESDH-vejledninger Journalplan Kontaktpersoner Superbrugere Kursusmaterialet Implementeringsplan Support Hovedjournalen/ ESDH- sekretariatet ESDH lokal: Øvrige kontaktpersoner Installation & IT-support: Hotline, IT-afdelingen, lokal 9460, Adgang til Captia Fra oversigten over administrative systemer klikkes på "Scanjour Captia" Side 3 af 13\n4 Captia cirklen ESDH-systemet indeholder Sager Emnesager Personalesager Klientsager Geosager Dokumenter o Metadata o Fuldtekst o Filer Parter o Personer o Virksomheder o Institutioner o Geo-parter Sager er blå Parter er grønne Dokumenter er orange Side 4 af 13\n5 Captia Med Captia er det nu den enkelte afdeling og sagsbehandler, der er ansvarlig for at oprette sager og arkivere relevante dokumenter. Det er hensigten, at vi skal være flere sagsbehandlere om den samme sag, dvs. vi behøver kun at oprette sagen et sted, hvilket betyder, at alle kan se sagen og lægge dokumenter ned på den. Hvem der opretter en sag, og hvornår det skal ske, kan være vanskeligt at afgøre. Derfor er retningslinjerne vedr. oprettelse, at sagen oprettes af den ansvarlige sagsbehandler. Er det eks. en høring eller anden besvarelse til ministerium, er det medarbejderen, som er ansvarlig for at afsende svaret af sted til ministeriet, der opretter sagen og herefter sender den ud til besvarelse/høring via Captia i organisationen. Skrivebordssag - Ens egen sag, som er offentlig tilgængelig. Hvordan opretter man en sag? - Man kan oprette sager i Captia - Man kan oprette sager fra mail Hvad registreres i Captia Vi anbefaler at man hellere registrerer for meget i Captia end for lidt. - ESDH-vejledning - Aalborg Universitets Journalplan Findes på: Side 5 af 13\n6 Navigering 1: Åbne en sag Gå til forsiden tryk på Åbne sager Listen viser hvilke åbne sager, du er sagsbehandler på Klik på skrivebordssag Sagen åbner nu i 3. faneblad og under linjen fremkommer dokumenter tilhørende sagen skrivebord I menu linjen kan vælges mellem Dokumenter viser hvor mange dokumenter der er tilknyttet sagen Parter viser de adressater/parter der er knytte til sagen Mere er funktionsmenu, hvor du kan klikke dig frem til yderlige informationer om sagen. Side 6 af 13\n7 2: Ændre titel på sagen Klik på skrivebordsagen Klik på Eller klik inde i feltet sags oplysninger Ændre skrivebord sagen til dit navn. 3: Knyt part til Sag Klik på Klik på Klik på Listen over parter er tom. Tryk på, Søg efter "Videnskabsministeriet" Markér adressaten og tryk OK 4: Føj knap til Handlingslinjen som Du kan selv bestemme hvilke knapper, der skal være i forskellige menulinjer. En knap som ofte er god at have ved hånden er bringer dig fra et dokument til den sag, som dokumentet er knyttet til. Højreklik i Handlingslinjen. Sæt et flueben mere ud for "Tilbage Sag" - i feltet til venstre Herefter vises knappen i handlingslinjen. Captia husker din opsætning, således at knappen altid er tilgængelig når du fremover går ind på et dokument. Det andet flueben styrer om menupunktet er tilgængelig under Handlingsikonet 5: Brug luppen Tryk for at komme tilbage til sagen og oversigten over dokumenter på sagen. Tryk på luppen/forstørrelsesglasset ud for et af dokumenterne. Dokumentet og dets metadata vises nu højre side af skærmen. Side 7 af 13\n8 Case klage over undervisningslokaler Der er indkommet en klage fra Jens Jensen over undervisningslokaler er for små på Aalborg Universitet. Du har modtaget en mail og skal nu gemme den i Captia. 1: Opret ny sag Vi skal have oprettet en sag til vores klage. Klik på Vælg opret sag Nu åbner vinduet, hvor du kan vælge sag eller oprette en ny. Felterne titel og gruppe har rød kant det betyder, at de SKAL udfyldes. Felterne Sagsbehandler, Ansvarlig enhed, Tilstand og oprettet af er automatisk udfyldte. Giv sagen titlen Klage over undervisningslokale Klik på Gruppe Herved åbner AAU s journalplan. Overskrifterne er røde det betyder, at de ikke kan vælges. Vi skal have valgt en journalgruppe på niveau 3 i journalplanen. Klik på ud for 3 fysiske forhold Klik på ud for 39 fysiske forhold diverse Klik på 399 fysiske forhold, diverse og klik ok Klik herefter gem i højre hjørne Sagen er nu oprettet Side 8 af 13\n9 1: Opret sag fra Outlook Klik på Nedenstående boks kommer frem. Udfyld de røde felter med Titel på sagen og sagsgruppe Klik herefter på opret sag og sagen er oprettet. 2: Se sag fra Outlook I højre side af din Outlook er en mappe Sager og Dokumenter Klik på sager og dokumenter Klik på åbnesager Og du vil have et overblik over dine åbne sager. Når du klikker på en sag vil du kunne se dokumenter vedr. sagen. Herfra kan du enten sende et link til sagen, dokument eller se sagen i Captia. Det gør du ved at klikke på den funktion du ønsker: Side 9 af 13\n10 3: Gem mail i Captia Du skal nu gemme en fra Outlook på en sag i Captia. Med installeringen af Captia på din pc, fulgte også en ny værktøjslinie i Office-programmerne, herunder Outlook Gå ind i Outlook Åben mailen du lige har modtaget Klik på fanen Gem Klik på "Søg sag" Følgende integrationsboks åbner Skriv Klage over undervisningslokale i fritekst Marker din sag og klik ok Denne integrationsboks åbner, når du klikker OK Ændre titlen til Jens Jensens klage Klik herefter på 4: Arkivér dokument Når dokumenter er færdig-behandlede i Captia, skal de arkiveres. Arkiveringen betyder at: Dokumentet tildeles et akt-nummer på sagen Dokumentet kan ikke uden videre flyttes til en anden sag, uden at der efterlades et spor, der fortæller hvor dokumentet er flyttet til. Dokumentet kan ikke slettes fra Captia. Arkiveringen kan ske samtidig med, at dokumentet lagres i Captia. Men det kan også ske efterfølgende. Side 10 af 13\n11 5: Send sag som link med Du kan sende link til sag eller dokument. Når du skal sende en sag til en kollega, der også er Captia bruger, kan du sende et link til sagen. Når din kollega klikker på linket i en, åbner sagen i Captia. Åben sagen Klage over undervisningslokale Klik på over sagsnummeret Klik på "Link" for at sende et link til sagen Der åbnes automatisk en mail i Outlook med et link til sagen. Send mailen til din sidemand (kursus+nummer) Åben den mail du selv har modtaget Klik på linket i mailen og se sagen i Captia Du kan også sende et dokument fra Outlook til din kollega eller ud af organisationen. Klik på Vedhæft Captia i Outlook båndet Søg dokument klage over undervisningslokale Send til sidemand kursus xx 6: Send et dokument som vedhæftet pdf Bring dokumentet " Klage over undervisningslokale " i fokus på 3. faneblad Klik på "Dan PDF" i handlingsmenuen Captia danner nu en pdf-udgave af dokumentet. Det tager et par minutter. Herefter kan du i handlingsmenuen vælge "Mail" / "Vedhæftet PDF" og sende pdf-udgave via . Du skal sende mailen til din sidemand. Side 11 af 13\n12 7. Arbejde fra Word Du kan gemme dine dokumenter fra Word på din sag i Captia. I Office-programmerne har du, under fanen Automation fået nye knapper: I denne Word Automation har du dokumentets metadata Dokumenttype Tilstand Sags nr. Osv. Du har mulighed for at flette data direkte fra Captia i dokumentet Under indsæt har du fået en integration som giver dig mange muligheder til dokumentet: Dokumentegenskaber Sagsegenskaber Modtageregenskaber Opgave Start Word og sæt først dokumentegenskaber på (evt. titel, brevdato, journalnummer, sagsbehandler) Skriv et svar til Jens Jensens klagesag Klik på flet Og dokumentets metadata vil komme ind i dokumentet Tryk og gem dokumentet på sagen som udkast. Tjek at dokumentet ligger på sagen i Captia Rediger dokumentet i Word gør dokumentet "færdigt" i Word. Tryk for at gemme i arkiveret tilstand 8: Afslut sag Når en sag er færdigbehandlet, skal sagen afsluttes i Captia. Det giver dig bl.a. den fordel, at sagen forsvinder fra din liste over åbne sager. Sagen kan dog til enhver tid genåbnes, hvis der skulle være brug for det. I vores case er vi nu færdige med at behandle klagen over undervisningslokale og vil afslutte sagen. Gå ind i din liste over Klik på sagen om Klage fra Jens Jensen over undervisningslokale Klik på datofeltet ud for Afsluttet Sags-detaljerne i Sektion 2 skifter nu til redigeringstilstand. Skriv + i feltet for at angive dags dato. Klik på i handlingslinjen Side 12 af 13\n13 Sagen er nu afsluttet og vil nu ikke længere fremgå på listen over dine åbne sager. 9: Flyt et dokument til en ny sag Man kan flytte et dokument til en ny sag. Klik på handlings ikonet Vælg flyt til ny sag Nu åbner endnu et pop-up vindue vælg sag Dette vindue er beregnet til at søge efter sager til at placere dokumentet i eller flytte dokumentet til allerede eksisterende sag. Hvis du kender sagen kan du søge den og klikke om journaliser/flyt Hvis du ønsker at oprette ny sag klik på om journaliser/flyt (Sort cirkel) og et pop-op vindue åbner. Klik på opret sag (Sort cirkel) Opret sagen, som man opretter andre sager Tjek at sagen er markeret og tryk ok Klik på for at knytte sagen til dokumentet SLUT Side 13 af 13


Stofbehandling - Norddjurs kommune\nBRUS - rådgivning for børn og unge\nMisbrug, prævention og graviditet\nMisbrugsbehandling Allingåbro afd.\nTilbud til børn og unge under 25 år\nNorddjurs Rusmiddelcenter tilbyder gratis rådgivning og behandling til personer, der ønsker at skabe en forandring i deres forhold til euforiserende stoffer.\nSamtaleforløbene er målrettet din misbrugsform, hvad enten du er afhængig af hash, andre stoffer eller har et blandingsmisbrug.\nNår du starter i behandling får du en fast behandler tilknyttet. Sammen laver I en plan for behandlingsforløbet, ud fra dine individuelle ønsker og mål.\nVi arbejder med misbrug og afhængighed ud fra den tankegang, at det er individuelt, hvad der skal til for at skabe forandring. De mennesker, der henvender sig i Rusmiddelcenteret, er vidt forskellige og har forskellige behandlingsbehov.\nVi forsøger at finde frem til det bedste behandlingstilbud i samråd med den enkelte og evt. dennes pårørende\nRusmiddelcenteret ønsker et bredt og tværfagligt samarbejde med alle relevante samarbejdspartnere.\nHvis det er en fordel for den enkelte - og med fornødent samtykke - samarbejder vi med meget gerne med pårørende, kommunale sagsbehandlere, læge, arbejdsplads m.m.\nDesuden tilbydes i sammenhæng med den sociale ambulante behandling også substitutionsbehandling til borgere med opioidafhængighed. I behandlingsforløbet tages der højde for eventuelle psykiske vanskeligheder. Det kan være lavt selvværd, depression, angst eller andet.\nHvad kan vi tilbyde indenfor stofbehandling?\nVores behandlingstilbud er aktuelt følgende:\nFamilie- og pårørendesamtaler\nSønderport 10, 2. sal\nTelefon: 89 59 42 50\nMobil: 29 33 01 27\n08.00-16.00 (16.00-17.00 efter aftale)\n08.00-15.00 (15.00-17.00 efter aftale)\n08.00-13.00 (13.00-16.00 efter aftale)\nUdlevering antabus og substitutionsmedicin:\nMandag og torsdag:\n08.30 - 10.30 og 15.00 – 16.00\nTlf.: 89 59 42 50\nSiden er sidst opdateret d. 16. marts 2016


Sol Alcudia Center - Mallorca - FDM travel giver råd til en bedre ferie\nFå et tilbud på Sol Alcudia Center\nBekræftelse på tilbud på Sol Alcudia Center\nVi har nu modtaget din forespørgsel på tilbud på Sol Alcudia Center.\n150 meter fra stranden.\n3 stjernet lejlighedshotel i Alcudia 150 meter fra stranden. På hotellet findes 2 forskellige barer, restaurant med buffet, svømmebassin, cafeterie, købmand og gavebutik. Lejlighederne er udrustede med bad/bruser, køkkenkrog med udstyr, aircondition, pengeskab, satellit-TV, telefon og balkon/terrasse.


Jeg ELSKER simpelthen denne risotto! Desværre var det kun den 1-årige som kunne lide den. De to 4-årige nægtede at spise den. Jeg læste engang at børn skulle smage mad op til ti gange inden de kunne lide den, så jeg gav ikke op så let. Jeg lavede denne ret flere gange, men hver gang det samme resultat fra de 4-årige. En aften fandt jeg på, at for hver gang de smagte en skefuld måtte de tænde en tændstik. Der gik helt sport i det, og de spiste masser af risotto og tændte et hav af tændstikker. Det endte endda med at Emilia hamstrede den sidste skefuld, så hun var sikker på at have nok til at holde tændstikkerne i gang.\nOpskrift på vegetar risotto med ost og peberfrugter\nskallen af en 1/2 økologisk citron, fint revent\n300 g risottoris (eller almindelige ris hvis du ikke lige har risottoris)\n8 - 10 dl grøntsagsbouillon, kogende\n3 peberfrugter, gerne i forskellige farver, det er så flot\nSautér løg og hvidløg i en gryde i olien. Tilsæt ris og steg til de bliver klare. TIlsæt revent citronskræl og derefter den kogende grøntsagsbouillon lidt efter lidt, mens du rører i retten. Kog ved svag varme til risene er møre, det tager ca 20 minutter. Rør i risottoen en gang imellem, så den ikke brænder på.\nMens risottoen koger skæres peberfrugterne i skiver og steges på en pande\nNår risottoen er kogt færdig røres den revne ost i og de stegte peberfrugter kommes ovenpå.\nI vores lange indkørsel er der en masse blomsterbed, som desværre hurtigt bliver dækket af skvalderkål - og mere og mere jo længere henne på sæsonen vi er. Derfor har jeg prøvet at lave et (næsten) selvpassende bed af planter og stauder der allerede findes i min have. Jeg har forsøgt at kombinere så der kommer lidt nyt hen over sommeren. Helt bagerst op mon naboens hegn har jeg plantet høstanemoner. De skyder så småt i foråret og har først vokset sig store til august, hvor der kommer de smukkeste blomster på. I selve bedet har jeg plantes små klumper med hostae. De er delt fra en større som stod dumt placeret et andet sted i haven. Deres store blade som kommer om sommeren er formidable til at dække over skvalderkålen!!!\nI mellem hostaerne har jeg sat en masse påskeliljer. Jeg elsker at se påskeliljerne skyde op i det tidlige forår. De er sat med god afstand imellem, idet de laver nye løg, og med tiden forhåbentlig vil danne større klumper. Løgene har jeg fået ved at tage "klumper" af påskeliljer fra andre steder i haven og skilde de tætvoksende løg fra hinanden. På den måde har de rakt rigtigt langt. Tænk hvis min lange indkørsel engang kunne have så mange påskeliljer at den var hel gul i foråret!\nJeg elsker lavendel, så yderst mod indkørslen har jeg plantet lavendler. Jeg har formeret de lavendler der er i haven ved at stikke afklippede grene i noget jord. Mange af dem har slået rod og er blevet til nye små lavendelplanter. Jeg håber, at de kommmer til at danne en flot afgrænsning til bedet. Jeg er spændt på at se hvordan mine nye bed tager sig ud hen over sommeren og på hvor meget vedligeholdelse det kræver at få det til at se pænt ud.\nJeg har altid haft lyst hår, men her inden for de sidste år er det blevet mørkere og mere leverpostejfarvet. Min fantastiske 13 year old dating a 17 year old is it ok laver ikke striber, da det er kradse midler der traditionelt bruges. Jeg kom så i tanke om et trick jeg hørte om på en rejse til Italien. Citron-kuren. Derudover skulle kamillethe og kanel også lysne, så jeg har lavet denne lille blanding af 2 dl stærk kamillethe, 2 tsk kanel, 2 tsk salt og saften af 1 citron. Blandingen kommes i en sprayflaske, da det er meget lettere at fordele det i håret med den. Men først skal blandingen en tur igennem en si så ikke pulpen sætter sig fast i sprayflasken. Jeg gør håret vådt med miksturen, og så en tur i solen. Resten kommer i køleskabet og kan holde sig i ca 1 uge. Afhængig af hvor meget håret skal lysnes kan man gentage processen. Mixturen kan også bruges om vinteren, så skal der bare flere omgange til før håret får den nuance jeg gerne vil have.


Unge vil gerne læse IT - men der er ikke pladser nok\nØget optag på 65 personer på IT-uddannelserne er slet ikke nok, mener Dansk Erhverv.\nIT-Universitetet i København kan ikke optage så mange studerende, som de ønsker. (Foto: Mads Joakim Rimer Rasmussen © Scanpix)\nI 2030 kommer der til at mangle 19.000 it-specialister i Danmark.\nSåledes lød den dystre prognose i maj 2016 i en kortlægning, som den daværende regering selv havde sat i gang.\nAlligevel må IT-uddannelserne i Danmark igen i år afvise kvalificerede ansøgere. Det bekymrer Dansk Erhverv.\n- Der er simpelthen ikke pladser nok til de dygtige kandidater, der rent faktisk søger uddannelserne, siger uddannelses- og forskningspolitisk chef Mads Eriksen.\nEfter sommerferien starter et nyt kuld studerende på landets it-uddannelser. Og rent faktisk er der optaget én procent flere end sidste år, viser de netop offentliggjorte tal fra Uddannelses- og Forskningsministeriet. Det svarer til 65 flere optagne.\nVi er ærgerlige over, at vi ikke kan optage nogle af de flere kvalificerede ansøgere, der er\nMen den stigning er slet ikke høj nok, hvis antallet af uddannede skal være bare i nærheden af at følge erhvervslivets efterspørgsel, mener Dansk Erhverv.\n- Vi står midt i en digital revolution, så vi synes, at det er meget problematisk, at der ikke er pladser nok på uddannelser, hvor der virkelig er et behov for uddannet arbejdskraft, siger Mads Eriksen.\nIT-Universitetet satte ansøgerrekord\nPå IT-Universitetet i København oplever de, at unge ønsker at læse IT mere end nogensinde før.\nI år satte universitetet ansøgerrekord med 785 førsteprioritetsansøgninger, hvilket er en solid stigning i forhold til sidste år.\nFor mig er hovedudfordringen, hvordan vi inspirerer flere til at søge en it-uddannelse.\nUniversitetet må dog afvise mere end halvdelen, selv om mange af dem er rigeligt kvalificerede til at begynde på uddannelsen.\n- Vi er ærgerlige over, at vi ikke kan optage flere af de kvalificerede ansøgere, der er, siger rektor Mads Tofte.\nLæs også:Har du søgt ind på en videregående uddannelse? Sådan får du svar\nSiden 2011 har IT-Universitet øget optaget fra 210 til de 382 i år.\nOg universitetet havde gerne set, at de kunne optage endnu flere. Økonomien spænder dog ben, og det har betydet, at de har måttet tære på deres egenkapital for at få flere ind på uddannelserne.\n- Hvis vi skal optage flere, så er vi nødt til at have en dialog med ministeriet om de økonomiske rammer for fremtiden, siger Mads Tofte.\nSå I har rent faktisk ikke råd til at optage flere?\n- Det er korrekt. Vi har regnet på det og har ikke råd til at optage flere i det lange løb. Men det ved ministeren, og vi har en dialog om det. Jeg tror på, at vi kommer til at finde en løsning, siger han.\nMinister: Stadig ledige pladser på it-uddannelser\nUddannelses- og forskningsminister Tommy Ahlers (V) medgiver, at der er et behov for, at der skal uddannes flere inden for det it-faglige område.\n- Det er ærgerligt, at vi ikke kan optage flere på vores it-uddannelser, og det er rigtigt, at der er mange, som bliver afvist i København, siger han og fortsætter:\n- Men hvis man ser bredt ud i landet, er der i år otte it-uddannelser, som har frit optag, fordi de har ledige pladser, siger han og pointerer, at optaget å ikke-dimensionerede it-uddannelser er steget med 6 procent fra 2017 til 2018.\nLæs også:Snart svar på uddannelse: Gyser venter Merve, der har et snit på 9,7\nHvad siger du til Dansk Erhvervs kritik af, at der skal uddannes langt flere?\n- Jeg er helt enig i, at der skal uddannes flere. Det går den rigtige vej, men jeg kan jo ikke tvinge folk til at læse lige præcis det, som erhvervslivet og politikerne vil have dem til. For mig er hovedudfordringen, hvordan vi inspirerer flere til at søge en it-uddannelse, siger ministeren.\nTommy Ahlers fortæller også, at han er dialog med IT-Universitetet om den fremtidige økonomi.\nKlokken 00.01 i nat bliver alle karakterkrav til de videregående uddannelser offentliggjort. På dr.dk vil du på det tidspunkt kunne se det fulde overblik, hvad det kræver af snit at komme ind på din drømmeuddannelse.


Familien samlet til 40 års fødselsdag - Rejsetip Norge\nFamilien samlet til 40 års fødselsdag åp Bø Camping i Norge\nJeg inviterede mine 4 søskende med børn og mine 2 forældre knap to år før min 40 års fødselsdag. Jeg inviterede til morgenkaffe på sekve dagen, som var en lørdag.\nJeg lavede en aftale med campingpladsen om hvor mange telte og campingvogne der kom, og hvor mange vi skulle leje. Familien skulle selv betale turen derop og opholdet på campingpladsen, så de fleste tog det som en del af deres sommerferie, da det var i juli måned. Campingchefen havde givet os et hjørne af pladsen, så vi var samlet. De første kom 2 dage før, de sidste kørte 2 dage efter. Alle var samlet på dagen til morgenkaffen, og vi fulgtes resten af dagen til nogle foreslåede aktiviterer. Vi taler stadig om den fødselsdag, selv om det nu er 11 år siden.


Skat.dk: SKAT: Nu bliver det nemmere at indberette selskabsskat\nI denne uge modtager 250.000 selskaber, foreninger og fonde brev fra SKAT om, at de fremover skal indberette oplysninger digitalt i "TastSelv Selskabsskat". Målet er at gøre det nemmere for selskaberne.\nHidtil har selskaber, foreninger og fonde sendt et brev til SKAT, når de fx skulle omlægge indkomstår eller ændre i sambeskatning. En stor del af disse har også sendt selvangivelsen i papirform.\nNu lancerer SKAT det nye selvbetjeningssystem, "TastSelv Selskabsskat", der skal gøre det nemmere for selskaber, foreninger og fonde at få overblik over deres skatteforhold og indberette deres oplysninger. Med TastSelv Selskabsskat kan selskaber nu indberette digitalt og samtidig automatisk fremføre uudnyttede underskud til efterfølgende år.\nSkatteminister Benny Engelbrecht forventer sig meget af løsningen:\nVi arbejder hele tiden på at give de danske virksomheder de bedst mulige vilkår i konkurrencen med det store udland. Som skatteminister har jeg en ambition om 'at gøre det nemmere'. Og med lanceringen af det nye selvbetjeningssystem tager vi nu et første syvmileskridt i at indfri den ambition. Jeg forventer, at jo længere vi kommer, jo nemmere vil virksomhederne opleve mødet med SKAT, siger skatteministeren.\nSKAT sætter systemet trinvist i drift frem mod foråret 2015.\nSKAT gør løbende de enkelte funktioner og muligheder i TastSelv Selskabsskat klar til brug.\nMan kan allerede nu bruge selvbetjeningsløsningen ved at logge på\nskat.dk/tastselverhverv og vælge Skat.\nHvad kan selskaberne indberette i dag?\nSelskaberne kan fra 1.oktober 2014 indberette følgende i TastSelv Selskabsskat:\n• Omlægning af indkomstår\nI foråret 2015 får selskaberne adgang til at indberette selvangivelsen for indkomståret 2014. Selvangivelsesfristen er derfor udsat til 1. august 2015.\nSKAT anbefaler, at selskaberne allerede nu indberetter de skattemæssige restunderskud fra tidligere indkomstår, så de undgår kø i systemet omkring fristen for indberetning af selvangivelsen den 1. august 2015.\nLæs mere om TastSelv Selskabsskat på skat.dk/TastSelvSelskab, hvor der er information om systemet og brugervejledninger til de enkelte funktioner.\nFor borgere og virksomheder tlf. 7222 1818\nSKATs pressefunktion for journalister Tlf. 72370900\nSkatteministeriets pressefunktion Tlf. 72221818


JUST ORDERED FOR MY BIRTHDAY | Melanie Norskov JUST ORDERED FOR MY BIRTHDAY – Melanie Norskov\nDet er så vigtigt at vi udfordrer os selv hele livet og aldrig ikke er bange for at fejle. Jeg\nJUST ORDERED FOR MY BIRTHDAY\nGreen Satin Kimono Dress / VMLION EARRINGS / Black High Heel Sandal / Anastasia Beverly Hills Glow Kit / Nipple Covers Nude / Tom Ford Rose Crush Lipgloss / St. Tropez Self Tan Luxe Oil\nJeg skal holde b-day for mine besties på lørdag and of corse i had to have a new dress! Jeg har bestilt denne viiirkelig smukke kjole fra missguided, som jeg tænker også vil være mega fin til sommer over en bikini eller til et bare flade sandaler, lidt SATC har man vel lov at være! hah. Jacob synes den er lidt slutty, men så er det godt det ikke er ham der skal have den på, haha. Den er i så mange forskellige farver, jeg havde literally lyst til at købe en af hver! Kjolen koster btw KUN 346kr, hvis man er ny bruger!\nJeg tænkte at den ville gå perfekt til mine nye bangs (of corse you gotta match w the hair), og så har jeg tænkt mig at være mega bronzed i huden og makeuppen. Jeg bruger altid St. Tropez gradual tan men her om vinteren tanner jeg med noget lidt heavier, så enten deres Self Tan Luxe Oil eller bronizing mousse – de er så flotte naturlige på huden og holder mega længe på huden. Jeg tror dog at jeg skifter til noget varmere hvis vi skal bevæge os ud af søborg!\nDen skal bare have masser af highlighter og gloss allover, hah. Jeg glæder mig helt vildt til at hygge med pigerne, det er så længe siden jeg har holdt en rigtig fødselsdag med mine veninder da vi ikke rigtig har haft plads til det i den lejlighed vi boede i før. Jeg har lavet et lille overraskelsesindslag til aftenen, så følg med på instastory, det bliver så sjovt!\nBACK TO SCHOOL & VIDEREGÅENDE UDDANNELSE...\nJEG HAR VÆRET OFF OG EN LORTE KÆRESTE\nNELLY SALE: SPAR OP TIL 30% PÅ ALLE SKO\nDet er så vigtigt at vi udfordrer os selv hele livet og aldrig ikke er bange for at fejle. Jeg er typen det oftest irrationelt …


Du er her: Forskning/Rådgivning Temasider Den danske Rødliste Rødliste 2019 Rødlistestatus\nFordeling på artsgrupper\nI Den danske Rødliste 2019 indgår 13.276 arter af svampe, dyr og planter, hvis risiko for uddøen er vurderet af rødlistens artseksperter. Af de 13.276 arter er 11.955 behandlet i perioden 2014-2019 efter IUCN´s rødlistekriterier (Moeslund et al. 2015 efter IUCN 2012a, IUCN 2012b, IUCN 2016), mens 1.321 arter ikke er behandlet siden Rødliste 2010 (som også var baseret på IUCN's kriterier, Wind 2003).\nDe fleste behandlede arter betragtes som en del af den danske natur, men 2.614 arter, svarende til en femtedel af de behandlede arter, er indslæbte, indførte, optræder tilfældigt eller er under etablering (og vurdering er således ikke relevant, NA) eller er ikke vurderet (NE). Eksperterne har således foretaget en egentlig rødlistevurdering af 10.662 arter.\nAf de rødlistevurderede arter er 41,6 % rødlistede (4.439 arter); dvs. henført til en af de seks kategorier: Regionalt uddød (RE), kritisk truet (CR), truet (EN), sårbar (VU), næsten truet (NT) eller utilstrækkelige data (DD) (se Figur 1). De truede arter, dvs. de kritisk truede, truede og sårbare arter, omfatter 1.844 arter, der sammenlagt udgør 17,3 % af de rødlistevurderede arter.\nFigur 1, Rødliste 2019. Oversigt over fordelingen af rødlistekategorier for alle de rødlistevurderede arter (figuren til venstre). I figuren til højre kan de forskellige artsgrupper fremsøges. I figurerne indgår 7 rødlistekategorier: Regionalt uddød (RE), kritisk truet (CR), truet (EN), sårbar (VU), næsten truet (NT), utilstrækkelige data (DD) og livskraftig (LC). De seks første kategorier (røde og gule signaturer) udgør tilsammen de rødlistede arter. De truede arter omfatter kategorierne kritisk truet (CR), truet (EN) og sårbar (VU). Arter, der ikke er relevante at vurdere (NA) eller ikke er vurderet (NE), indgår ikke i figurerne.\nAf de 10.662 rødlistevurderede arter er:\n389 arter (3,6 %) regionalt uddøde (RE) og forsvundet fra den danske natur. Det vurderes således, at det er hævet over enhver rimelig tvivl, at det sidste individ af arten, som havde en reel mulighed for reproduktion i Danmark, er forsvundet.\n379 arter (3,6 %) kritisk truede (CR) og har således ekstremt høj risiko for at uddø i den vilde natur.\n664 arter (6,2 %) truede (EN) og har dermed meget stor risiko for at uddø i den vilde natur.\n801 arter (7,5 %) sårbare (VU) og har således stor risiko for at uddø i den vilde natur.\n568 arter (5,3 %) næsten truede (NT), hvilket betyder, at de er tæt på at opfylde kriterierne for at være truede (kritisk truet, truet eller sårbar).\n1.638 arter (15,4 %) henført til kategorien utilstrækkelige data (DD) fordi data om udbredelse og bestandsstatus ikke er gode nok til en vurdering af deres risiko for at uddø.\n6.223 arter (58,4 %) livskraftige (LC) og dermed i mindre fare for at uddø end de rødlistede arter.\nEndelig er 2.483 arter (18,7 % % af alle behandlede arter) ikke relevante (NA) at vurdere, da de optræder tilfældigt eller er under etablering. Mange af disse er forvildede haveplanter, mens andre er nyligt opdagede arter såsom ribbestokket rørhat eller sydlig dyndflue. Yderligere 131 arter, inden for de artsgrupper der er med på rødlisten, er ikke vurderet (NE). I princippet kan alle andre arter som ikke er med på rødlisten også opfattes som ikke vurderede (NE).\nButchart, S H M, Akçakaya H R, Chanson J, Baillie J E M, Collen B, Quader S, Turner W R, Amin R, Stuart S N, Hilton-Taylor C (2007). Improvements to the Red List Index. PLOS One 2: e140\nWind, P (2003). Manual for rødlistning af plante- og dyrearter i Danmark. Teknisk anvisning fra DMU, nr. 20. 1. udgave. 113 sider\n128808 / i31


World Heart Day: Vi skal sammen bekæmpe uligheden i danskernes sundhed - Hjerteforeningen\nWorld Heart Day: Vi skal sammen bekæmpe uligheden i danskernes sundhed\nAdministrerende direktør i Hjerteforeningen Anne Kaltoft peger på, at foreningens kamp mod social og geografisk ulighed i høj grad er relevant for mange danskere. Foto: World Heart Day.\nDen internationale hjertedag, World Heart Day, sætter fokus på de 17,9 millioner mennesker, der hvert år dør af hjerte-kar-sygdom. I Danmark er kampen for lighed i behandlingstilbud mere relevant end nogensinde, lyder det fra Hjerteforeningen, der både politisk og forskningsmæssigt kæmper for lige vilkår.\nVed du, hvilken dag det er i dag? Ja, der er mange mærkedage efterhånden, og hjerterne har også deres egen. Den hedder World Heart Day og afholdes i dag, 29. september.\nDen internationale hjertedag sætter i år fokus på lighed i behandlingstilbud på hjerteområdet. Og dét mener Hjerteforeningen, er meget relevant for netop den danske situation.\nForeningens database, HjerteTal, viser, at den sociale ulighed med hensyn til, hvem der bliver ramt af hjertesygdom, og hvor mange der dør af hjertesygdom, er markant. Omkring 80 procent flere kvinder og 50 procent flere mænd, hvis højest fuldførte uddannelse er på grundskoleniveau, rammes af hjerte-kar-sygdom, sammenlignet med dem med en lang videregående uddannelse. Samtidig ses en stor geografisk ulighed.\nAdministrerende direktør i Hjerteforeningen Anne Kaltoft peger på, at foreningens kamp mod social og geografisk ulighed i høj grad er relevant for mange danskere.\n– Alle hjertepatienter og deres familier skal hjælpes til at leve et godt liv med deres hjertesygdom – uanset social position og geografi, siger Anne Kaltoft.\nInternational hjertedag stiller skarpt på vores fælles kamp\nI dag sætter organisationer verden over ligeledes kampen for lighed på hjerteområdet på dagsordenen. Med kampagnen World Heart Day understreges vigtigheden af, at vi spiser sund mad, motionerer sammen og siger nej til rygning, af, at fagfolk kæmper mod rygning og forhøjet kolesterol, og af at sætte sundhedsmæssige dagsordner politisk og at skabe hjertevenlige arbejdspladser.\nAlt sammen under sloganet ”Mit hjerte, dit hjerte, vores hjerter” (oversat fra engelsk, red.).\n– Hjerte-kar-sygdom er i dag verdens største dræber. Men det behøver ikke være sådan. Ved at lave små forandringer i vores liv kan vi reducere risikoen for hjerte-kar-sygdom, ligesom vi kan øge vores livskvalitet og være et godt eksempel for den næste generation. Det handler om at sige til sig selv, til folk du holder af og til alle individer rundtom på jorden: “Hvad kan jeg gøre lige nu for at passe på mit hjerte – og på dit hjerte?”, lyder det i kampagnen World Heart Day, som blev grundlagt 2000 af World Heart Federation.\nDen 29. september bliver der afholdt tusinder af aktiviteter og begivenheder rundt om på kloden for at sprede budskabet om at bekæmpe hjertedød.\nDansk forskning kortlægger ulighed i overlevelse af hjertesvigt\nHjerteforeningen støtter aktuelt et studie, der skal nærstudere uligheden i behandling inden for en af de største diagnoser på hjerteområdet, nemlig hjertesvigt, som 12.000 danskere rammes af hvert år. Dødeligheden er høj for hjertesvigtspatienter, og det er i dag uvist, i hvor høj grad eksempelvis patienter med en kort uddannelse eller lav indkomst er i særlig forhøjet risiko for at dø af lige præcis hjertesvigt.\n– Denne viden er vigtig for læger og andre sundhedsprofessionelle, så der kan ydes en ekstra indsats for patienter med forhøjet risiko, forklarer forsker Julie Andersen, der står bag studiet.\nStudiet undersøger konkret, om patienter med en kort uddannelse eller lav indkomst har en større risiko for at dø hhv. et og fem år efter diagnosen, om patienter med en kort uddannelse eller lav indkomst modtager den samme medicinske behandling som patienter med en lang uddannelse eller høj indkomst, og endelige om der findes tiltag, såsom patientuddannelse eller økonomisk tilskud til medicin, som effektivt kan gøre dødeligheden blandt hjertesvigtspatienter mindre på tværs af den danske befolkning.\nStudiet anvender registerdata fra alle landets sygehuse og vil dermed inkludere alle patienter, som er diagnosticeret med hjertesvigt siden 2005.\nFAKTA: Det siger HjerteTal om ulighed\nDanskere, hvis højest fuldførte uddannelse er på grundskoleniveau, har væsentlig højere risiko for at blive ramt af hjerte-kar-sygdom end personer med en lang videregående uddannelse.\nBåde mænd og kvinder med grundskoleuddannelse har over dobbelt så høj risiko for at dø af hjerte-kar-sygdomme, som deres jævnaldrende med lang videregående uddannelse.\nBlandt 100.000 danskere, hvis højest opnåede uddannelse er på grundskoleniveau, lever 16.795 mænd og 12.343 kvinder med en hjerte-kar-sygdom. Ser man på 100.000 danskere med lang videregående uddannelse, lever 11.481 mænd og 6.951 kvinder med en hjerte-kar-sygdom. Det betyder, at risikoen for et liv med hjerte-kar-sygdom er 46 procent højere for mænd og 78 procent højere for kvinder med grundskoleuddannelse.\nBlodprop i hjertet rammer mere end dobbelt så mange personer blandt dem, hvis højest fuldførte uddannelse er på grundskoleniveau, sammenlignet med dem, der har en lang videregående uddannelse.\nI kommunerne med den højeste dødelighed som følge af hjerte-kar-sygdom dør næsten dobbelt så mange mænd og kvinder af hjerte-kar-sygdom, sammenlignet med kommunerne med den laveste dødelighed som følge af hjerte-kar-sygdom.\nFAKTA: Det handler World Heart Day om\nDen internationale hjertedag handler om, at vi sammen skal hjælpe hinanden til at leve længere, bedre og mere hjertesunde liv. Her får du de vigtigste fakta fra kampagnen:\nHjerte-kar-sygdom er ansvarlig for 17,9 millioner dødsfald hvert år, og inden 2030 vil dette tal stige til 23 millioner.\n80 procent af for tidlige dødsfald på verdensplan forårsaget af hjerte-kar-sygdom kunne undgås, hvis de fire store risikofaktorer – rygning, usund kost, fysisk inaktivitet og skadelig brug af alkohol – blev håndteret.\nTobaksrygning og passiv rygning slår hvert år 6 millioner mennesker ihjel og er skyld i op imod 10 procent af hjertedødeligheden. 28 procent af dem, der dør af sygdomme relateret til passiv rygning, er børn.\nHjerte-kar-sygdom bidrager på verdensplan til fattigdom, specielt i lav- og mellemindkomstlande, fordi priserne på behandling er massive for borgerne i disse lande.\nSmå livsstilsændringer kan gøre en stor forskel for hjertesundheden. Eksempelvis kan 30 minutters fysisk aktivitet, rygestop og sund mad hjælpe med at forhindre udvikling af og dødelighed for hjerte-kar-sygdom.\nPå strukturelt plan bør landene indføre gennemgribende indsatser på tværs af befolkningskel for at reducere antallet af tilfælde af hjerte-kar-sygdom, eksempelvis politiske tiltag mod tobak, beskatning af usund mad med meget salt, sukker og fedt, bedre infrastruktur for at øge lysten til motion og strategier mod for stort indtag af alkohol.\nKilde: World Heart Day.\naf Mads Louis Orry, d. 29. september 2019


Ikke-vestlige kvinder i ghettoer føler sig mest begrænset i valg af kæreste eller ægtefælle — Udlændinge- og Integrationsministeriet\nForside » Nyheder » Nyhedsbrev: Integration i Tal » Integration i Tal, nr. 4, 4. januar 2017 » Ikke-vestlige kvinder i ghettoer føler sig mest begrænset i valg af kæreste eller ægtefælle\nMedborgerskabsundersøgelsen fra Udlændinge- og Integrationsministeriet viser, at 24 pct. af indvandrere og efterkommere med ikke-vestlig oprindelse (i resten af artiklen også betegnet som nydanskere) i alderen 18-29 år har følt sig begrænset af deres familie i forbindelse med valg af kæreste eller ægtefælle. Til sammenligning er 2 pct. af unge med dansk oprindelse udsat for en sådan negativ social kontrol. En nærmere undersøgelse af, hvilke grupper af nydanskere der er mest udsat for social kontrol, viser, at kvinder generelt er mere udsatte end mænd. Det gælder især kvinder i aldersgruppen 18-19 år.\nUnge (kvinder), der er i beskæftigelse eller både i beskæftigelse og uddannelse, oplever i mindre grad social kontrol end dem, som hverken er i uddannelse eller i beskæftigelse. Det lader til, at arbejde har en gavnlig effekt på de unge kvinders oplevede selvbestemmelse og frihed til at vælge sin kæreste eller ægtefælle.\nNydanskeres – i særdeleshed kvinders – oplevelse af social kontrol hænger i høj grad sammen med deres boligområde. 59 pct. af nydanske kvinder, der bor i et område med en høj koncentration af beboere med indvandrerbaggrund, føler sig begrænset med hensyn til valg af kæreste eller ægtefælle. Andelen af kvinder, der oplever social kontrol, er væsentlig mindre, 22 pct., når de bor i et område, hvor ingen af de andre beboere har indvandrerbaggrund.\nNydanske unge, hvis vennekreds alene består af personer med indvandrerbaggrund, har flere restriktioner og strammere grænser end unge med få eller ingen venner med indvandrerbaggrund, når det handler om valg af kæreste eller ægtefælle.\nDisse og mange flere mønstre mellem forskellige baggrundsfaktorer og oplevelsen af social kontrol vil blive uddybbet og suppleret i det følgende. På baggrund af nærværende undersøgelse kan vi ikke entydigt finde belæg for, at der er årsags-virknings sammenhænge mellem nogle af baggrundsfaktorerne og oplevelsen af social kontrol. Vi kan derimod påpege, at der er bestemte mønstre, som gør sig gældende.\nArtiklens tal stammer fra Udlændinge- og Integrationsministeriets Medborgerskabsundersøgelse (se faktaboks sidst i artiklen) og Danmarks Statistik.\nSærligt unge kvinder føler sig begrænset i valget af kæreste eller ægtefælle\nPå tværs af de forskellige aldersgrupper oplever kvinder i højere grad end mænd, at de bliver begrænset af deres familie med hensyn til valg af kæreste eller ægtefælle. Det gælder i særdeleshed kvinderne i den yngste aldersgruppe, 18-19 år. 36 pct. af disse kvinder har tilkendegivet, at de føler sig begrænset i valget af kæreste eller ægtefælle, mens det tilsvarende gælder 20 pct. af mændene i samme aldersgruppe. I de ældre aldersgrupper, 20-24 år og 25-29 år, er der også en større andel af kvinder, som har oplevet negativ social kontrol, dog er andelen mindre end i aldersgruppen 18-19 år. Det betyder, at andelen af nydanske kvinder, som oplever social kontrol, falder med alderen, og forskellen mellem mænd og kvinder bliver mindre udtalt.\nUnge i beskæftigelse oplever i mindre grad social kontrol\nNår man ser på sammenhængen mellem de unges uddannelses- og beskæftigelsessituation og oplevelsen af social kontrol, tegner der sig et mønster. Unge nydanskere i beskæftigelse oplever i mindre grad social kontrol sammenlignet med dem, der hverken er i uddannelse eller beskæftigelse. Det er hovedsageligt kvinderne, som oplever mere social kontrol, når de hverken er i uddannelse eller i beskæftigelse i forhold til, når de er i beskæftigelse. 35 pct. af kvinderne, som hverken er i uddannelse eller i beskæftigelse, oplever, at familien begrænser deres frihed til selv at vælge kæreste eller ægtefælle, mens det tilsvarende tal er 22 pct. blandt kvinder, som er i beskæftigele.\nDette mønster er ikke entydigt, idet kvinder, som kun er i uddannelse, også oplever i markant større grad social kontrol end kvinder, der er i beskæftigelse eller både i beskæftigelse og uddannelse. Resultaterne peger dermed i retning af, at beskæftigelse har en positiv indvirkning på nydanske kvinders oplevede selvbestemmelse og frihed til at vælge sin kæreste eller ægtefælle. Det hører dog med i billedet, at man ikke ud fra undersøgelsens resultater entydigt kan sige, at kvinder i beskæftigelse oplever mindre social kontrol. Sammenhængen kan også være omvendt, således at kvinder, der ikke oplever negativ social kontrol, er i beskæftigelse modsat kvinder, der er socialt kontrollerede. På baggrund af nærværende undersøgelse kan vi dermed blot påpege nogle mønstre og ikke eksakte sammenhænge mellem visse baggrundsfaktorer og oplevelsen af social kontrol.\nKvinder bosat i ghetto-lignende områder oplever i væsentlig højere grad social kontrol\nNydanskere bosat i et område, hvor ingen af de andre beboere har indvandrerbaggrund, oplever i mindre grad social kontrol sammenlignet med dem, der bor i et område, hvor alle eller næsten alle af beboerne er med indvandrerbaggrund. Det indebærer, at nydanskere, som bor i et ghetto-lignende område, i højere grad oplever en begrænsning i deres selvbestemmelse og frihed med hensyn til valg af kæreste eller ægtefælle, end de nydanskere, som bor uden for sådant et område.\nDet er hovedsageligt kvinderne, som oplever mere social kontrol, når de bor i et ghetto-lignende område. 59 pct. af kvinderne bosat i et område, hvor alle eller næsten alle af beboerne er med indvandrerbaggrund, har tilkendegivet, at de ikke kan vælge at få en kæreste eller selv vælge sin ægtefælle. Det tilsvarende tal for kvinder, der bor i et område, hvor ingen af de andre beboere har indvandrerbaggrund, er 22 pct.\nI et ghetto-lignende område er der en væsentlig større forskel i andelen af hhv. mænd og kvinder, som oplever social kontrol. Forskellen mellem mænd og kvinder i et sådant område er 40 pct.point, mens den blot er 2 pct.point i et område, hvor ingen af de andre beboere har indvandrerbaggrund. Det antyder dermed, at der er større kønsforskelle i områder med en høj koncentration af beboere, som har indvandrerbaggrund.\nNydanskere med kun indvandrervenner er mere socialt kontrollerede\nUnge nydanskere med en vennekreds, hvor alle eller næsten alle har indvandrerbaggrund, oplever i markant større grad social kontrol end unge, hvis vennekreds ikke består af personer med indvandrerbaggrund. Dette gælder for kvinder såvel som for mænd. Eksempelvis har 18 pct. af kvinder med ingen indvandrervenner oplyst, at de føler sig begrænset af deres familie i forhold til valg af kæreste eller ægtefælle. Det tilsvarende tal for kvinder med kun indvandrervenner er derimod 40 pct.\nSamlet set tegner der sig et billede af, at unge nydanskere med en vennekreds, som alene består af personer med indvandrerbaggrund, har flere restriktioner og strammere grænser end de unge, hvis vennekreds er mere blandet og dermed også består af personer med dansk baggrund. Det kan også tyde på, at unge, der oplever restriktioner i forhold til valg af kæreste eller ægtefælle, også har stramme restriktioner på, hvem de må have som venner. Supplerende analyser viser dog også, at sammensætningen af de unges vennekreds har en sammenhæng med deres boligområde. Unge nydanskere, der bor i et område, hvor hovedparten af beboerne har indvandrerbaggrund, har væsentlig flere indvandrervenner end unge, som bor i et område, hvor ingen af de andre beboere er med indvandrerbaggrund.\nUnge flygtninge oplever mere social kontrol end unge med et andet opholdsgrundlag\nDer er en forskel mellem nydanskere med flygtningebaggrund og nydanskere med et andet opholdsgrundlag såsom familiesammenføring eller arbejdsophold, når det vedrører social kontrol. Unge flygtninge har flere restriktioner og strammere grænser i forbindelse med valg af kæreste eller ægtefælle end unge med et andet opholdsgrundlag. Det gælder både blandt mænd og kvinder, dog er kvinderne de mest socialt kontrollerede, uanset om de har flygtningebaggrund eller ej.\n28 pct. af mændene med flygtningestatus har oplevet social kontrol mod 19 pct. af mændene med et andet opholdsgrundlag. For kvinders vedkommende er det 38 pct. af dem med flygtningebaggrund og 27 pct. af dem med et andet opholdsgrundlag, som har oplevet social kontrol i forbindelse med valg af kæreste eller ægtefælle.\nReligiøse nydanskere oplever mere social kontrol end de ikke-religiøse\nEndnu en baggrundsfaktor, der har sammenhæng med de unge nydanskeres oplevelse af social kontrol, er deres religiøsitet. På tværs af køn oplever de religiøse unge betydelig mere social kontrol end de ikke-religiøse. 32 pct. af unge, som praktisterer deres religion, har tilkendegivet, at de føler sig begrænset af familien i forhold til valg af kæreste eller ægtefælle. Det tilsvarende tal er 14 pct. blandt unge, som ikke praktiserer deres relgion. Som i forbindelse med de tidligere sammenhænge er der et tilsvarende mønster, der gør sig gældende, hvilket er, at kvinderne er de mest socialt kontrollerede - både blandt gruppen af religiøse og ikke-religiøse nydanskere.


Mødet med den nye hvide verden - Sund & Hed\nForside Studieretninger Medicin Mødet med den nye hvide verden\nI vinters aflagde et nyt hold nyudklækkede medicinstuderende lægeløftet, og livet på universitet blev skiftet ud med livet som læge. Hvordan opfattes denne overgang både på godt og ondt? Dette har Sund & Hed snakket med en af de nye læger om.\nBastian Pedersen blev færdig med sin kandidat i februar i år og har siden arbejdet som KBU-læge i Fælles Akut Modtagelse på OUH i Odense, hvor han skal være frem til august. Herefter tages anden halvdel af hans KBU på onkologisk afdeling. KBU-læge er den første stilling, man ansættes i det første år efter endt studie. Bastian er glad for at være færdig med at læse og komme ud og prøve praksis af i virkeligheden.\nFra teori til ansvar\nDa jeg spørger Bastian, hvordan han opfattede overgangen fra universitetet til at være ansat læge, kommer det ret prompte.\n”Befriende fra læsepres. Jeg kan ikke sige, at jeg har savnet det. Det at man ikke hele tiden skal bekymre sig om, at der ligger en eksamen forude. Men at de eksamener, der kommer, de er meget håndgribelige og lige fremme. Det er det, du skal bruge, som der bliver undervist i. Det kan f.eks. blive brugt dagen efter, så der er kort fra eksamen til praksis,” fortæller Bastian meget smilende.\n“Det, jeg gjorde, hjalp, så det hele passede sammen, det gav mening. Det var en fed følelse”\nMed et enkelt ord beskriver han overgangen som positiv. Det at være læge, giver et større frirum frem for at være studerende, mener Bastian. Samtidig fortæller Bastian også, at overgangen fra studerende til læge for mange nye KBU-læger kan være ensom, fordi man oftest bliver spredt for alle vinde. Derfor påpeger han, at det er vigtigt at holde fast i sit tidligere netværk fra studiet, så man har nogle at spare med omkring den nye tilværelse som læge.\nLæger er også bare mennesker, der begår fejl\nMan er som færdiguddannet i højere grad selv ansvarlig for at tilegne sig ny viden, og får det ikke smidt i hovedet, som man gjorde på universitetet. Samtidig begynder man at lære af sine fejl og må acceptere, at fejl sker og komme videre derfra, fortæller Bastian. Derfor har den største forskel fra studerende til læge også været mødet med patienterne og det ansvar, der følger med.\n”Der er langt mere ansvar, og man skal være sig det ansvar bevidst. Det er jo også det, man bliver pålagt med lægeløftet. Det var der, man ligesom ændrede sig fra studerende, hvor man havde frie rammer og kunne lave fejl til nu, hvor der er konsekvenser af ens fejl,” forklarer Bastian.\n“Nogle gange bliver du også bare smidt ind og skal lave en hurtig vurdering af, hvad de fejler, og hvad du nu vil gøre”\nSamtidig har han også glædet sig til denne forandring, hvor han selv skulle stå med ansvaret, og som han siger, så er det ikke noget, man bliver pålagt med det samme. Langsomt får man mere og mere ansvar, og til at starte med som KBU-læge står andre læger foran én og bærer ansvaret.\nArbejdsgangen på en afdeling\nSom ny læge er en af de nye ting, man bliver mødt med, at skulle stå ansigt til ansigt med patienterne. Det foregår på ingen måde ens med alle patienter, og Bastian fortæller, at man som læge også skal lære at kommunikere forskelligt med patienterne.\n“Der er langt mere ansvar, og man skal være sig det ansvar bevidst”\n”Patienterne de er virkelig forskellige, og du ender med at håndtere dem forskelligt. Det er ikke altid, at timingen er helt rigtig med blodprøver, med at have læst deres journal fuldstændig og med at have forstået hele deres baggrund. Nogen gange bliver du også bare smidt ind og skal lave en hurtig vurdering af, hvad de fejler, og hvad du nu vil gøre,” fortæller Bastian.\nSå udover at den enkelte patient kan gøre, at vedkommende skal håndteres på en særlig måde, kan tiden også sætte en begrænsning på kommunikationen.\nNår drøm og virkelighed går hånd i hånd\nPå trods af udfordringerne er Bastian ikke et sekund i tvivl om, at han har taget den rigtige uddannelse og er havnet det rigtige sted.\n”Første gang jeg var nede og behandle en patient og give noget medicin, og jeg kunne se, at den medicin fik min patient til at tisse, som gjorde, at patienten fik det en lille smule bedre. Selvom patienten var hunde dårlig alligevel, så bare at se, at den del virkede. Det, jeg gjorde, hjalp, så det hele passede sammen, det gav mening. Det var en fed følelse,” fortæller Bastian med et smil på læben.\nSå fortvivl ej, hvis medicinstudiet virker langt og hårdt til tider, arbejdet som læge på den anden side er det hele værd.\nTidligere artikelDe ensomme studerende\nNæste artikelI dag er jeg frivillig


Køreprøvebooking | Knowledge Cube\nKøreprøvebooking er en landsdækkende digital selvbetjeningsløsning til digital håndtering af ansøgning om køreprøve\nKøreprøvebooking er en landsdækkende selvbetjeningsløsning til digital håndtering af ansøgninger om kørekort og bestilling af køreprøver i samtlige kommuner. Køreprøvebooking håndterer alt fra ansøgning til gennemførsel af prøve, afgivelse af resultater og betaling af ydelser. Køreprøvebooking behandler ansøgninger og automatiserer tunge manuelle processer for borgere, myndigheder og virksomheder. Løsningen har resulteret i effektiviseringer og dermed lavere administrative omkostninger i processen for ansøgning om og tildeling af kørekort.\nKunden ønskede nyudvikling af en eksisterende landsdækkende løsning til at håndtere godkendelse, bestilling og afvikling af køreprøver. Ønsket var en moderniseret brugergrænseflade samt mulighed for automatisering af dataindberetning. Formålet var at gøre det lettere for alle brugere af systemet at booke og administrere køreprøver. Ønsket var at skabe et mere effektivt og strømlinet selvbetjeningssystem for brugerne, som omfatter elever, kørelærere, borgerservice og politiet(politisagkyndig,politiadministrator og rigspolitiet).\nKnowledge Cube har udviklet en ny landsdækkende digital løsning til håndtering af ansøgninger om køreprøver. Køreprøvebooking giver forskellige brugergrupper mulighed for at få overblik over elever, forløb, godkendelser samt at booke og betale prøver gennem en effektiv og strømlinet proces.\nKøreprøvebooking har i sin helhed\nSamlet regler og processer i et system\nLøftet en tung manuel proces for borgerservice, kørelærere og elever\nSkabt høj sikkerhed i forhold til datahåndtering og login\nHurtigt håndteret ændringen af kørekortsbekendtgørelsen i forhold til Covid-19


Anmeldelse: Anmeldere elskede U2 | musik.guide.dk\nBono på scenen i Horsens. Foto: Helle Arensbak\nAf KAARE SØRENSEN. Offentliggjort 16-08-2010\n<p> "De har aldrig været bedre" og "et lille mirakel" lyder det fra nogle af anmelderne. </p>\n»Et lille mirakel«\nSådan skriver Politikens musikredaktør Erik Jensen om U2’s koncert i Casa Arena søndag aften i Horsens.\n»Bono har måske nok haft ondt i ryggen, men det generer ikke den stemme, der bare bliver bedre og bedre. Jeg har aldrig hørt den så blændende før,« skriver Erik Jensen i sin 1920 ord lange anmeldelse, hvoraf ikke ét ord er negativ.\n»Ja, vi overgiver os fuldkommen til denne triumf af en fuldt mættet, fyldestgørende festforestilling af en koncert med mennesket og kærligheden mellem menneskene og det der er større, man selv må definere, som modtagelig skydeskive,« hedder det fra Jensen, der giver seks ud af seks mulige hjerter.\nDet gør også BT, hvor anmelder Jan Have Eriksen skriver, at U2 »tog Horsens med storm«\n»Lige præcis klokken 23.32, da U2 sluttede aftenens koncert i Horsens med ’Moment Of Surrender’ var øjeblikket, hvor overtegnede overgav sig. De har aldrig været bedre,« skriver Eriksen.\nEndnu en turné\nHos Jyllands-Postens anmelder Peter Schollert er begejstringen en anelse mere afdæmpet. Her er der fire stjerner ud af seks mulige.\nSchollert mener, at publikum oplevede »et band, der var på arbejde i endnu en by på endnu en turné«.\n»”Magnificent”, sang Bono på et tidspunkt. Det kom ikke for alvor til at passe til den første af U2’s to koncerter i Horsens,« skriver han i anmeldelsen.\nDet solide, men noget rutineprægede håndværk er kollegaen Thomas Søie Hansen enig i.\nHan skriver i Berlingske Tidende, at U2 »leverede et gedigent professionelt stykke rockhåndværk,« men også at koncerten »langsomt mistede superstjernerne nerven og energien«.\nSøie er således mest begejstret for den vilde scene og U2’s brug af teknologi, som han kalder »Det er »mere end blot et femte bandmedlem«. Han giver fire stjerner – ganske som Ekstra Bladet.\n»Ja, de spillede 'Sunday Bloody Sunday', men det blev ikke just nogen bloddryppende søndag, da U2 indtog det jyske. Det var tværtimod en rar, lille hyggestund med fire glade superstjerner på verdens største scene,« skriver Peter Albrechtsen, der mener, at U2 »spredte hygge i Horsens uden at overanstrenge sig«.\nI aften giver U2 sin anden koncert i Horsens.\nNyhed: Bono hasteopereret i Tyskland\n21-05-2010: U2-forsangeren skadet under træning. Mindst én koncert aflyses.\nNyhed: U2's YouTube-hit varsler nye tider\n09-11-2009: YouTubes live-transmission af U2's koncert i Californien blev så massiv en succes, at den for altid vil ændre strategien omkring den slags net-begivenheder.


Ganske enkelt imponerende: Multipart Wall Decor\nOpdelt på flere billedpaneler vil dit motiv se yderst imponerende ud og det vil automatisk kaste glans over ethvert rum. Multipart Wall Decor giver beskueren en visuelt uendelig vidde og skaber dermed en helt særlig atmosfære.\nFor at skabe en særlig harmonisk komposition kan mange individuelle motiver også kombineres med Multipart Wall Decor. Med vores vægbilledekonfigurator kan du afprøve forskellige kombinationer og dermed skabe et unikt designobjekt.\nAlle layouts fås med forskellige overflader. Ikke alene kan du matche det flerdelte vægbillede perfekt til dit motiv, men du kan også give det ekstra karakter med den perfekte overflade.\nFlere muligheder for mellemrum\nHvilket mellemrum du skal vælge til din Multipart Wall Decor afhænger af både motivet og rummets design. Til store formater kan en større afstand mellem delene skabe en unik panoramaeffekt.\nTil mindre vægbilleder og detaljerede motiver er det bedst at vælge mindre mellemrum. Motivet bør placeres på en sådan måde, at vigtige billedelementer forbliver synlige på billedpanelet.