Udlændingeservice - Analyse af nye muligheder og udfordringer. Analyse af det danske arbejdskraftbehov og det globale arbejdskraftudbud frem mod PDF\nUdlændingeservice - Analyse af nye muligheder og udfordringer. Analyse af det danske arbejdskraftbehov og det globale arbejdskraftudbud frem mod 2018\nDownload "Udlændingeservice - Analyse af nye muligheder og udfordringer. Analyse af det danske arbejdskraftbehov og det globale arbejdskraftudbud frem mod 2018"\n1 Udlændingeservice - Analyse af nye muligheder og udfordringer Analyse af det danske arbejdskraftbehov og det globale arbejdskraftudbud frem mod\n2 Udlændingeservice Nye muligheder og udfordringer. En analyse af det danske arbejdskraftbehov og det globale arbejdskraftudbud frem mod Projektgruppe: Henrik Grunnet, Hjarn Zernichow Borberg, Claus Folden, Inge Bruhn Thomsen, Else Øllgaard, Thomas Mortensen, Susanne Topgaard, Maria Wichmann Berkowitz, Maria Larsen, Kristina Laksáfoss Søgaard, Sally Khallash Bengtsen, Frank Johansen. Projektledelse: Sally Khallash Forfattere: Sally Khallash, Jeffrey Saunders, Niels Bøttger-Rasmussen, Sara Barazi, Knut Gythfeldt, Axel Olesen, Carsten Beck, Martin Kruse, Anders Bjerre og Cecilie Brøndum Boesen. Gennemlæsning og korrektur: Ellen Mauri og Kristina Laksáfoss Søgaard Udarbejdet af Instituttet for Fremtidsforskning (IFF) for Udlændingeservice (US). Instituttet for Fremtidsforskning er en non-profit, uafhængig tænketank grundlagt i IFF rådgiver offentlige og private virksomheder i strategiudvikling og andre forandringsprocesser. Instituttets formål er at styrke beslutningsgrundlaget i virksomheder og organisationer ved at skabe bevidsthed om fremtidige tendenser og mulighedsrum. Instituttet for Fremtidsforskning, februar\n3 Indholdsfortegnelse 1. Forord Rapportens kapitler Rapportens hovedkonklusioner... 7 Del 1. Efterspørgselsanalyse...7 Efterspørgslen efter arbejdskraft...8 Del 2: Arbejdskraftudbuddet...10 Verdensøkonomien og nye vækstcentre mod Metodiske overvejelser Megatrends...15 Scenarier Arbejdsmarkedsbehovet frem mod Drivkræfter for udviklingen frem mod #1 Globalisering giver øget global arbejdsdeling...18 #2 Økonomisk vækst afhænger af arbejdskrafttilgang...20 #3 Vækst og internationalisering af videnserhverv (øget viden)...21 #4 Oplevelsesøkonomi vokser markant (oplevelsesfokus)...22 #5 Teknologisk udvikling giver automatisering og nye erhverv...23 #6 Befolkningsudvikling giver faldende arbejdskraftstyrke Efterspørgsel efter arbejdskraft Behov for flere med videregående uddannelser Udbuddet vil ikke møde efterspørgslen i fremtiden Lille studentertilstrømning til kritiske uddannelser Fag og sektorer som vil mangle arbejdskraft i fremtiden Arbejdskraftbehovet fordelt på brancher...32 #1 Industrien...33 #2 Landbrugs- og fødevareindustri...34 #3 Sundhedsindustrien...35 #4 Energi og miljø...35 #5 Bygge- og anlægsbranchen...36 #6 Detailhandel...37 #7 Transport og logistik...38 #8 Forretningsservice og finans...39 #9 Restaurationsbranchen og kultur...40 #10 Sundhed og omsorg...41 # 11 Uddannelse og forskning...42 #12 Offentlig forvaltning og service Arbejdskraftbehov fordelt på regioner Udbuddet af arbejdskraft Udviklingen i arbejdsstyrken Udviklingen i erhvervsfrekvensen Arbejdsstyrkens mobilitet Udbuddet af arbejdskraft er livsfasebestemt Ændrede arbejdsformer og værdier påvirker udbuddet Afrunding\n4 5. Arbejdskraftudbuddet frem mod Drivkræfter for udviklingen frem mod #1 Globalisering...61 #2 Økonomisk vækst...62 #3 Informationsteknologi (teknologisk udvikling)...65 #4 Vidensvækst og uddannelse (Øget viden)...66 #5 Befolkningsudvikling...67 #6 Immaterialisering og individualisering Verdensøkonomien og nye vækstcentre frem mod Prognoser i en usikker tid Tre hovedtendenser for verdensøkonomisk vækst Nye vækstcentre frem mod Regionalt arbejdskraftudbud Europa Afrika Nord- og Sydamerika Mellemøsten Asien Udbuddet af arbejdskraftemigranter Befolkningsudvikling og -tilvækst Emigrationsrate og tilvækst Kvalificeret arbejdskraftemigration Remitter Spot markeder på det kortere sigt Landeanalyse Indien Kina Rusland Ukraine Konklusion Bilag Bilag 1: oversigt over kontakt til brancheorganisationer Bilag 2: landeanalyse, migrationsrate Bilag 3: liste over SOØ er i Indien Litteraturliste Udgivelser Databaser Internetsider\n5 1. Forord US har behov for at ændringer i omverden og konsekvenserne heraf Indvandringen skifter fra asyl og familiesammenføring til arbejdskraft a og uddannelse. nelse. Rapporten analyserer efterspørgslen samt udbuddet af arbejdskraft frem mod 2018 Et 9 års sigt giver muligheder, men er stadig konkret Udlændingeservice (US) oplever et øget behov for at have et udsyn, sikre en løbende dialog og servicering af danske virksomheder og organisationer samt kende mere til omverdens udvikling og mulige konsekvenser for styrelsens arbejdsområde. Samtidig er Udlændingeservice interesseret i at kende til fremtidens mulige immigranter. I den forbindelse er det værd at bemærke, at indvandringen i de senere år har skiftet tyngde fra i hovedtræk de mere traditionelle områder som asyl og familiesammenføring (længere ophold i Danmark) til arbejdskraft og uddannelse (kortere ophold i Danmark). Konsekvensen af den nye migrationsvirkelighed er samtidig et skift i, hvilke lande Danmark typisk modtager immigranter fra. I samarbejde med Instituttet for Fremtidsforskning (IFF) ønsker styrelsen at arbejde videre med dette område ved at skabe et overblik over ansøgningsprofilerne til Danmark, den indenlandske efterspørgsel og det udenlandske udbud af arbejdskraft frem mod Fremskrivninger og analyser i denne rapport udgør et vigtigt fundament for styrelsens strategiske arbejde og fremtidige virksomhed. Der arbejdes således med et langsigtet perspektiv frem mod Et langsigtet perspektiv er med til at åbne op og inddrage andet og mere end den nutidige kontekst og de aktuelle problemstillinger. Herudover er 8-9 år tilstrækkeligt nært til, at det fortsat er relevant for nutidens beslutningsgrundlag. Kapitel 2 giver hovedre resultater, kapitel 3 præsenterer metodologi Kapitel 4 giver en efterspørgselsanalyse som mainstream scenarie frem mod 2018 Struktur for efterspørgselsanalyse 1.1 Rapportens kapitler Rapporten starter i kapitel 2 med en gennemgang af analysens hovedresultater. Dernæst præsenterer kapitel 3 baggrunden for undersøgelsen samt fremtidsforskningsmetodologien og de begreber, som benyttes i rapporten. Kapitel 4 i rapporten er en analyse af den indenlandske efterspørgsel efter arbejdskraft og byder på et faktuelt mainstream scenarie af den forventede efterspørgsel frem mod Gennem en struktureret kortlægning af arbejdskraftefterspørgslen nationalt og i det omfang der eksisterer tilgængelig viden på området regionalt og brancheopdelt, er formålet at identificere særlige mønstre og forventninger vedr. mangel på arbejdskraft frem mod Efterspørgselsanalysen er struktureret som følger: Først præsenteres i afsnit 4.1 de udvalgte drivkræfter såsom globalisering og demografisk udvikling, som påvirker udviklingen fremadrettet. I afsnit 4.2 ses der nærmere på efterspørgslen fordelt på uddannelseskategorier, fag og sektorer. I forlængelse heraf fokuserer afsnit 4.3 på arbejdskraftbehovet fordelt på brancher, mens afsnit 4.4 ser på arbejdskraftbehovet fordelt på regioner. Endelig afsluttes analysen med at se nærmere på udbuddet og udviklingen af arbejdsstyrken, arbejdsstyrkens mobilitet samt værdier og behov frem mod\n6 mod Udbudsanalysen identificerer arbejdskraftudbuddet frem mod 2018 Struktur for udbud dbudsanalyse Kilder for rapporten Rapportens kapitel 5 præsenterer en faktuel udbudsanalyse af det forventede udenlandske arbejdskraftudbud frem mod Formålet er at identificere migrationsmønstre, som er særlig relevante set ud fra det danske arbejdskraftbehov. Udbudsanalysen vil dels tage afsæt i en række faktorer, der præger udviklingen fremadrettet (som migration, uddannelsesmæssig og økonomisk udvikling). Dels vil der, på baggrund af en dynamisk analyse, blive peget på forskellige globale indgange til at tiltrække den fremtidige arbejdskraft. Strukturen for udbudsanalysen ser således ud: I afsnit 5 præsenteres et overordnet overblik over den internationale arbejdsstyrke. Herefter beskrives i afsnit 5.1 push-pull faktorer bag migration samt en række udvalgte drivkræfter for migration, der med stor sandsynlighed vil præge udviklingen frem mod I afsnit 5.2 gives der et bud på den verdensøkonomiske udvikling og nye vækstcentre. Afsnit 5.3 fokuserer på det regionale arbejdskraftudbud frem mod 2018, mens afsnit 5.4 ser på de mest relevante fremtidige emigrationslande, hvad angår befolkningsvækst, emigrationsrate, antal kvalificerede emigranter, remitter og spot-markeder. Formålet er at præsentere en analyse og et dynamisk redskab til at kunne monitorere, hvorfra den fremtidige tiltrækning af arbejdskraft kan komme fra. Endelig afsluttes analysen med afsnit 5.5, som ser nærmere på udbuddet af arbejdskraft i 4 udvalgte lande, nemlig Kina, Rusland, Indien og Ukraine. Rapporten baserer sig på to analysetilgange: Oplysninger om arbejdsstyrken, befolkningsudvikling, migration, BNP pr. capita, typer af arbejdskraft fordelt på regioner, delregioner, emerging markets, primærdata på emigration fra FN, primærdata på økonomisk vækst fra IMF, samt tilgængelige analyser og prognoser fra bl.a. regioner, brancheorganisationer, mv. Derudover er der foretaget en markedsanalyse frem mod 2018 baseret på en alt-andet-lige kvantitativ fremskrivning, hvor eksterne faktorer såsom BNP per capita, vækstrate, befolkningsudvikling, uddannelsesniveau mv. er fikseret. Analysen er dog dynamisk og tager højde for væsentlige udviklinger i omverdenen, der kan påvirke mainstream scenariet. 6\n7 2. Rapportens hovedkonklusioner Rapportens formål Efterspørgselsanalyse alyse Udbudsanalyse Efterspørgsel efter arbejdskraft Rapportens formål er at skabe et overblik over den indenlandske efterspørgsel og det udenlandske udbud af arbejdskraft frem til Fremskrivninger og analyser i denne rapport skal danne grundlag for Udlændingeservices strategiske arbejde og fremtidige virksomhed. Rapporten giver i første del et faktuelt mainstream scenarie af den forventede indenlandske arbejdskraftefterspørgsel frem mod Igennem en struktureret kortlægning af arbejdskraftefterspørgslen nationalt og i det omfang der eksisterer tilgængelig viden på området regionalt og brancheopdelt, er formålet at identificere særlige mønstre og forventninger om mangel på arbejdskraft frem mod Rapporten giver i anden del en faktuel udbudsanalyse af det forventede udenlandske arbejdskraftudbud frem mod 2018, hvor formålet er at identificere migrationsmønstre, som er særlige relevante for det danske erhvervsliv og arbejdskraftbehov. Del 1. Efterspørgselsanalyse I rapportens første del belyses ændringen i den indenlandske efterspørgsel efter arbejdskraft i lyset af den globale udvikling, økonomisk vækst, udviklingen inden for viden og teknologi samt den demografiske udvikling. Der fokuseres på 6 vigtige drivkræfter og megatrends, som fungerer som drivkraft for udviklingen i efterspørgslen frem mod drivkræfter De 6 megatrends som IFF vurderer vil være drivkraft for udviklingen i efterspørgsel på arbejdskraft frem mod 2018: Globalisering giver konkurrence, udflytning af jobs og mere diverse medarbejderskarer Økonomisk vækst er moderat frem mod Grundet aldring har vi fortsat behov for arbejdskraft Fortsat internationalii- sering af videnser- #1 Globalisering: Dansk økonomi og erhvervsliv bliver i stigende grad integreret i den globale økonomi. Globaliseringen reducerer behovet for arbejdskraft som følge af udflytning af arbejdspladser, men samtidig betyder øget global arbejdskraftvandring større global konkurrence for såvel den danske som den globale arbejdskraft. Stigende specialiseret efterspørgsel og bredere global bevidsthed betyder, at firmaer vil operere mere på tværs af landegrænser, og multinationale virksomheder i Danmark vil i øget omfang benytte deres internationale netværk til at gøre sig attraktive for udenlandsk arbejdskraft. #2 Økonomisk vækst: Den økonomiske vækst i Danmark vil være moderat de kommende 8-9 år. Nogle års negativ økonomisk vækst og lavvækst som følge af krisen betyder mindsket arbejdskraftbehov og dermed mindre behov for indvandring. De umiddelbare effekter af den nuværende krise forventes dog at blive reduceret inden for de næste 3-5 år. På længere sigt er den faldende arbejdsstyrke som følge af aldringen imidlertid også med til at begrænse den fremtidige økonomiske vækst. Fremtidig økonomisk vækst, i den størrelsesorden som vi har været vant til, forudsætter derfor indvandring. #3 Vækst og videnserhverv (øget viden): Adgang til viden og til talenter bliver afgørende for fremtidens vækst. Det kan både ske ved at tiltrække 7\n8 sering af videnser- hverv. Behov for glo- bal rekruttering af højtuddannede Oplevelsesøkonomien vokser markant. Behov for alle typer arbejdskraft Teknologisk udvikling giver automatisering og nye erhverv Den demografiske udvikling giver faldende arbejdskraftstyrke Behov for flere faglige, ge, sociale og personlige kompetencer Stort behov for uddannet dannet arbejdskraft. Voksende ledighed for ufaglært arbejdskraft. Udbuddet vil ikke kunne møde efterspørgslen Vanskeligt at få besat ledige stillinger pga. lav geografisk mobilii- tet bliver afgørende for fremtidens vækst. Det kan både ske ved at tiltrække højtuddannede til Danmark og ved at indgå i globale samarbejder og arbejdsdeling, som også kan indebære udflytning af vidensarbejde til globale kompetencecentre. Arbejdspladser inden for videns- og forretningsservice bliver mere internationale og vil øge den internationale rekruttering. #4 Oplevelsesøkonomi (oplevelsesfokus): Velstandsvæksten fører til stigende efterspørgsel efter oplevelser i bred forstand. Virksomheder i oplevelsesbranchen er meget arbejdskraftintensive og beskæftiger ikke alene mange kreative medarbejdere, men også mange med kortvarige uddannelser, som der derfor forventes et stigende behov for i denne branche. #5 Teknologisk udvikling: Den digitale teknologi er nu så fremskreden, at vi frem mod 2018 vil se automatisering af et stort antal servicejobs på kontorer, i detailhandel m.v. Samtidig skaber fremskridt inden for bioteknologi og energiteknologi m.v. en række nye jobs med behov for højtkvalificeret arbejdskraft. #6 Befolkningsudvikling: Større ældreandel og lavere fødselstal betyder isoleret set, at befolkningstallet i den arbejdsdygtige alder falder de kommende år. Kun i kraft af indvandring vokser arbejdsstyrken. Efterspørgslen efter arbejdskraft Da rutinejobs inden for alle brancher automatiseres eller outsources i stigende omfang, kendetegnes de fremtidige jobkrav i næsten alle jobs af behovet for flere faglige, sociale og personlige kompetencer. Først og fremmest stiger behovet for medarbejdere med lange videregående uddannelser. Det er medarbejdere, som kan forske og udvikle, som kan lede projekter, som kan overskue og tage ansvar for komplekse processer, og som kan rådgive og vejlede kunder m.v. På trods af stigende ledighed er arbejdsløsheden for akademikere fortsat faldende, mens et stigende antal ufaglærte er og bliver ledige. Det er en udvikling, IFF forventer vil fortsætte frem mod Højt specialiseret faglighed vil fortsat være vigtigt i 2018, men på grund af globaliseringen skal medarbejdere på alle niveauer i varierende omfang kunne begå sig sprogligt og interkulturelt. Samtidig bliver tværfaglighed stadigt vigtigere, fordi det nye ofte udvikles i grænsefladerne mellem forskellige teknologier, brancher og fag. Selv om vidensudviklingen er en trend, vil vi i Danmark ikke kunne møde vores fremtidige behov efter arbejdskraft. Udbuddet af faglært arbejdskraft vil falde markant, og antallet af videreuddannede vil ikke øges tilstrækkeligt i forhold til efterspørgslen frem mod På trods af Danmarks behov for en mere veluddannet arbejdsstyrke, vil uddannelsesniveauet ikke kunne imødekomme dette behov i fremtiden, særligt i sundhedssektoren og IT-sektoren. Samtidig vil der være et overskud på ufaglærte og gymnasialt uddannede. Der er et paradoksproblem i den danske ledighed. På trods af et relativt stort udbud af ledige jobs, er det fortsat vanskeligt for virksomhederne at få besat alle de ledige stillinger pga. lav mobilitet, fleksibilitet, stillingernes art og geografiske placering mv. Der eksisterede således i 2007 godt 8\n9 tet Fag og sektorer med mangel på arbejdskraft i fremtiden Traditionel brancheinddeling er under forandring Arbejdskraftbehovet inden for de forskellige brancher Ændrede arbejdsformer og arbejdsværdier påvirker udbuddet af arbejdskraft Arbejdsstyrken er primært fagligt og ikke ke geografisk g mobil nes art og geografiske placering mv. Der eksisterede således i 2007 godt ufaglærte jobs i hele landet, som virksomhederne forgæves forsøgte at rekruttere til. En fremskrivning af denne udvikling tegner et mørkt billede af fremtidens danske arbejdsmarked, hvis uddannelsesniveauet ikke hæves, eller behovet for arbejdskraft ikke imødekommes på en anden vis. Generelt er der lav tilgang til en række fag, som på en ene side oplever en stor afgang som følge af store grupper, der skal pensioneres, og samtidig en stigende samfundsmæssig efterspørgsel primært som følge af den demografiske udvikling. Eksempelvis sundheds- og IT-sektoren, som vil opleve et stort pres pga. den aldrende befolkning, stor afgang som følge af pension samt utilstrækkelig tilgang af nye studerende til området. Den traditionelle brancheinddeling er ikke længere tidssvarende i forhold til den måde, mange moderne virksomheder har organiseret produktionen på. Moderne produktionsvirksomheder har en større andel beskæftigede inden for udvikling, service og salg end traditionelle produktionsvirksomheder. Brancheudviklingen kendetegnes også ved fortsat specialisering. Global konkurrence og øget betydning af viden vil medføre en øget specialisering i Danmark, som gør, at nogle brancher oplever vækst, mens andre er i stagnation eller tilbagegang. Der bliver set på følgende forskellige sektorer: Industrien, landbrugs- og fødevare, sundhed, energi og miljø, byggebranchen, handel og kommunikation, transport og logistik, forretningsservice og finans, restaurant og kultur, sundhedsvæsen og omsorg, uddannelse og forskning og offentlig forvaltning. Opfattelsen af, hvad arbejde er og holdningerne til arbejde, forandres løbende, og det påvirker arbejdsudbuddet og kravene til arbejdet. Det skyldes både teknologiske, organisatoriske og livsstilsbaserede forandringer. Især tre udviklingstræk er vigtige: 1. Individualisering og immaterialisering betyder øgede krav til arbejdet. 2. Mere mangfoldige former for arbejde kan øge udbuddet. 3. Øget mobilitet på jobmarkedet grundet ind- og udvandring. Den fremtidige arbejdskraftmangel afhænger ikke mindst af, hvor fleksibel den danske arbejdsstyrke er. Danmark er pga. flexicuritiy modellen relativt fleksibel sammenlignet med andre europæiske lande. Men den fremtidige udvikling giver et større behov for uddannet arbejdskraft og stiller krav til arbejdsstyrkens fleksibilitet og mobilitet. De faglærte og videreuddannede unge har den højeste mentale og geografiske mobilitet, da de har det største økonomiske udbytte af at flytte, og da de er i en livsfase, hvor de er mere åbne overfor nye oplevelser end mennesker, der lever under mere etablerede forhold. Den større mentale åbenhed i den unge del af den danske arbejdsstyrke har dog endnu ikke givet udslag i øget udvandring af dansk arbejdskraft. 9\n10 Udbuddet af udenlandsk arbejdskraft Push-pull faktorer bag international migrationsudvikling 6 megatrends driver arbejdskraftudbuddet Globalisering ing øger arbejdskraftudbuddet Økonomi er en væsentlig push-faktor for de fattigste grupper. I takt med højere indkomstniveau vokser betydningen af pull-faktorerne. Teknologisk udvikling øger incitament til at emigrere Viden og uddannelse påvirker i stigende grad migrations- strømningerne Del 2: Arbejdskraftudbuddet Udbudsanalysen tager på den ene side udgangspunkt i regionale udviklinger og på den anden side i en række generelle omverdensfaktorer såsom migration, velstandsudvikling, økonomisk udvikling, teknologisk udvikling, uddannelsesmæssig udvikling og vidensudvikling mv. Analysen præsenterer disse overordnede udviklingstendenser samt deres konsekvenser for udbuddet af international mobil arbejdskraft. Omfanget af migration påvirkes af en række drivkræfter. Grundlæggende kan disse opdeles i henholdsvis push faktorer, som er ufavorable forhold, der tilskynder eller tvinger mennesker til at emigrere fra et land samt pull faktorer, som er favorable forhold i et andet land, som udgør et incitament til immigration. Disse kan både være økonomiske, som fx arbejdsløshed, løn og skat, og ikke-økonomiske som fx familiesammenføring, uddannelse og frihed. Migration påvirkes og ændres desuden af en række megatrends. IFF har herunder identificeret 6 megatrends, som vurderes at være væsentlige drivkræfter for udviklingen af udenlandsk arbejdskraftsudbud mod 2018: #1 Globaliseringen: Globaliseringen vil øge det potentielle udbud af internationalt orienteret arbejdskraft. Lettere og billigere adgang til international transport og kommunikation er en drivkraft herfor. Ligeledes er de multinationale virksomheder med til at internationalisere arbejdsmarkederne gennem international rekruttering. De multinationale virksomheder organiserer i stigende grad deres forskellige funktioner på tværs af landegrænser, hvilket kan bidrage til øget international pendling som led i karriereforløbet. #2 Økonomisk vækst: Store uligheder indkomst lande imellem er en vigtig drivkraft for migration. Muligheden for at emigrere stiger, når velstanden øges fra et meget lavt til et lidt højere niveau, men incitamenterne til at emigrere begynder at flade ud, når indkomstniveauerne begynder at nærme sig hinanden. De høje vækstrater i BRIK-landene og i en række østeuropæiske lande betyder, at flere af disse gradvist vil skifte status fra emigrant- til immigrantlande. Denne udvikling fremmer også den såkaldte temporære migration, hvor man vender hjem efter nogle år ude. #3 Informationsteknologi (teknologisk udvikling): De elektroniske medier medvirker til at øge kendskabet til forholdene i andre lande og til at udbygge og vedligeholde migranternes relationer og netværk til hjemlandet, hvilket mindsker barriererne for migration og styrker incitamenterne hertil. #4 Viden og uddannelse (øget viden): Behovet for viden og uddannelse udgør et selvstændigt incitament til emigration, som forventes at vokse fremover. Langvarigt uddannede er relativt mere tilbøjelige til at migrere end andre. En relativ stor andel af denne migration vil dog være temporær, da mange har ønsker om at vende hjem og bringe deres erhvervede kompetencer i spil der. Relevante emigrantlande er ikke mindst lande, hvor et højt uddannelsesniveau går hånd i hånd med et økonomisk og politisk system, som ikke befordrer vækst og udviklingsmuligheder. Endvi- 10\n11 dere kan et stigende fokus på braindrain problematikken føre til øget interesse for at kombinere emigration med uddannelsestiltag i immigrantog eller emigrantlandet. Befolkningsudvikling ændrer både arbejdskraftens sammensætning ning og geografiske placering Immaterialisering - kulturelle faktorer og livskvalitet vil få stigende betydning Tre hovedtendenser for verdensøkonomisk vækst Regionale ændringer i udbud af arbejdskraft Nye vækstcentre opstår, og Europa vil være omgivet af færre lavindkomstlande Fokus på det d regionale arbejdskraftudbud og lande med høje emigrationsrater Migration fra Østeuropa #5 Befolkningsudvikling: Forskelle i befolkningsudvikling verdens lande imellem udgør en vigtig drivkraft for migration. I takt med stigende aldring vil områder som Kina og Østeuropa på linje med de industrialiserede lande opleve øget behov for arbejdskraftindvandring. En stor eller stigende andel af årige i et land vil indikere et stort potentiale for emigration, da denne aldersgruppe er den mest mobile og forventes at blive endnu mere mobil fremover. Omvendt vil en stor eller stigende andel af 55-75årige, som forlader arbejdsmarkedet, indikere et stort behov for immigration. #6 Immaterialisering: I takt med velstandsstigning og mere veluddannede befolkninger, forventes kulturelle faktorer og livskvalitet at spille en stigende rolle som drivkraft og barriere for migration. Det kan være frihedsgrader i arbejds- og privatliv, fokus på behovet for tryghed, velfærd og identitet osv. Lande med en negativ udvikling inden for dette område kan producere flere emigranter. Udbuddet af migranter set fra Danmark afhænger ikke kun af udviklingen i emigrantlande, men også af om store immigrantlande, som vi konkurrerer med om arbejdskraften, bliver mere eller mindre åbne for immigration, fx af kulturelle årsager. Verdensøkonomien og nye vækstcentre mod 2018 Særligt 3 tendenser vil karakterisere vækstmønsteret frem til 2018: Lavere samlet global vækst de næste 10 år end de forgangne 10 år Mere skiftende vækst de næste 10 år end de forgangne 10 år Større vækstforskelle fra region til region og inden for regionerne de næste 10 år end de forgangne 10 år Der fokuseres på udviklings- og migrationstendenser i forskellige kontinenter og regioner. De regioner, som vil opleve størst udvikling frem mod 2018, er Asien, Afrika og Latinamerika. Emigration fra Asien og Latinamerika til USA og Sydeuropa vurderes at falde, idet disse destinationslande ikke forventes at kunne optage den samme mængde emigranter som tidligere. Nye markeder vil opstå, samtidig med at Europa vil mangle nærtliggende lavindkomstlande. De fleste europæiske lande oplever samme efterspørgsel på veluddannet og kvalificeret arbejdskraft som Danmark. Men udbuddet af højtuddannet mobil arbejdskraft i Europa er lavt på trods af muligheden for fri bevægelighed. Arbejdskraftudbuddet varierer på lande- og regionsplan. Lande med størst arbejdskraftemigration er som oftest udviklingslande og nye markedslande, som bliver særligt relevante for en fremtidig tiltrækning af arbejdskraft. Her er det væsentlig at have særligt fokus på lande som Tyrkiet og Pakistan, der allerede er repræsenteret blandt migranter i Danmark. De østeuropæiske lande har igennem deres medlemskab af EU fået adgang til de europæiske arbejdsmarkeder og har skabt nye migrationsstrømninger, som kan være relevante at se nærmere på i en dansk kon- 11\n12 strømninger, som kan være relevante at se nærmere på i en dansk kontekst. På trods en negativ demografisk udvikling dimitterer og emigrerer et stigende antal veluddannede emigranter i disse år fra Østlandene, og det kan tænkes, at en del af disse vil emigrere til Danmark. Afrikanske studerende Europa som destinationsmål for mellemøstlige emigranter Asiens diaspora og veluddannede asiatiske migranter Emigration fra spotmarkeder Fokus på Indien, Kina, Rusland og Ukraine Indien er et oplagt udbudsmarked Selvom uddannelsesniveauet i Afrika generelt er ret lavt, sker der også fremskridt forskellige steder. Det sydlige og nordlige Afrika kan identificeres som potentielle hotspots, der kan generere arbejdskraft til Danmark i de kommende år. Mellemøsten er og har traditionelt været leverandør af indvandrere til Danmark og Europa generelt. Der er fortsat potentiale i stort set hele regionen med det stigende arbejdskraftudbud, hvilket kan bidrage til en løsning af Europas arbejdskraftbehov. Forskelle i uddannelsesniveauet i de forskellige mellemøstlige lande har dog betydning for udbuddet af kvalificeret arbejdskraft. En række lande identificeres som relevante ud fra danske behov. Over 60 pct. af verdensbefolkningen bor i Asien, hvilket forventes at fastholde områdets betydning som migrantressource for Europa og USA frem mod En række asiatiske lande som Vietnam og Pakistan er særligt relevante for analysen, da emigranter herfra allerede er repræsenteret blandt migranter i Danmark. Asiatiske migranter er generelt bedre uddannede end afrikanske og latinamerikanske, og der vil også i fremtiden være stigende konkurrence om at tiltrække veluddannede migranter fra disse regioner. Emigrationsstrømningerne er ligeledes påvirket af pludselige økonomiske ændringer i et givent område. IFF anvender fire tilgange til at udpege fremtidige emigrationsstrømninger baseret på befolkningstallet, emigrationsrater, andelen af kvalificerede emigranter og mængden af remitter. Dette har til formål at fokusere på de mest relevante arbejdskraftemigranter og spot-markeder i forhold til det fremtidige behov for udenlandsk arbejdskraft. Især Indien har store muligheder for at kunne levere kvalificeret arbejdskraft til Danmark. Indien, Kina og Rusland kan dog i tilfælde af fortsat høj økonomisk vækst i øget omfang selv få brug for den kvalificerede arbejdskraft. Ikke desto mindre vil erhvervslivet kunne gøre sig attraktiv for arbejdskraft fra disse landes store og dynamiske arbejdsmarkeder, hvis man kan tilbyde attraktive arbejds- og levevilkår og gode karriere- og uddannelsesmuligheder m.v. Ukraines fremtidsperspektiver er mere dystre. Fortsat produktion af højtkvalificeret arbejdskraft vil formentlig være begrænset, men den eksisterende har et klart incitament til at emigrere. Indien er det mest attraktive af de 4 fokuslande, hvad angår udbud af relevant højtuddannet arbejdskraft. Årsagen er en god økonomisk vækst, der på trods af den aktuelle krise forventes at fortsætte, en stor produktion af højtuddannet arbejdskraft (ca. 20 mio. om året), en ikke aldrende befolkning, gode engelskkundskaber, demokrati og kompetencer inden for kreativitet og innovation. Den største barriere for tiltrækning af indisk arbejdskraft er konkurrence fra andre lande samt fra Indien selv, der pga. landets positive udvikling, i stigende grad kan tilbyde spændende jobs og gode lønninger til sine borgere. 12\n13 gode lønninger til sine borgere. Kinas økonomiske udvikling og emigra- tion af studerende Russisk højtuddannet arbejdskraft emigrerer. Dog har Rusland også selv et behov for im- migranter Ukraine som knude- punkt for migranter med ønske om at arbejde i EU Kina oplever høj økonomisk vækst, som formodes at fortsætte. Det gør i givet fald Kina til verdens største økonomi om ca. 25 år. I kraft af sin demografiske og økonomiske udvikling er Kina interessant for danske arbejdsgiver, da landet udbyder højtuddannet arbejdskraft. Velstandsniveauet pr. indbygger er stigende, men vil dog fortsat være langt lavere end i de rigeste lande. Det betyder, at Kina også i fremtiden vil være ekstremt konkurrencedygtig. Kina vil dog, i kraft af stigende uddannelsesniveau, også blive et udviklingscentrum og ikke blot centrum for billig produktion. Kina forventes at løfte kvaliteten af sin arbejdsstyrke i løbet af de kommende år, bl.a. som følge af uddannelsesmæssige satsninger og fokus på innovation og IT. Stadig flere kinesere migrerer, og denne tendens forventes at blive forstærket i de kommende år. Særligt som følge af den økonomiske udvikling, der gør det muligt for flere at studere i udlandet. Pga. Kinas hurtige udvikling vil nogle af disse studerende sandsynligvis vende tilbage til Kina, men andre forventes at blive i modtagerlandet. Det vil skabe en vedvarende strøm af veluddannede kinesere. De studerende, som bliver i Danmark, kan sandsynligvis løse en del af behovet for veluddannet arbejdskraft frem mod En væsentlig barriere er dog, hvorvidt og hvor hurtigt Kinas uddannelsessystem evner at omstille sig fra passivlæring til fokus på innovation og iværksætterlyst. Frem mod 2018 står Rusland overfor mange af de samme immigrationsudfordringer som EU-landene. Dvs. hvordan landet mest effektivt kan tiltrække migranter for at kompensere for en aldrende befolkning, faldende arbejdskraft samt emigration til udlandet. Rusland har behov for al slags arbejdskraft, og med faldende arbejdskraft og fortsat mulighed for økonomisk vækst, vil Rusland i stigende grad være attraktiv for den russiske arbejdskraftstyrke. Dog uddanner Rusland i gennemsnit mere højtuddannet arbejdskraft end Europa, hvorfor Rusland fortsat er et relevant land ud fra danske arbejdskraftbehov frem mod Emigrationsstrømninger fra Rusland har dog hidtil primært har været rettet mod USA, Tyskland og Norge - særligt forskere og videnskabsmænd, IT-uddannede samt læger, sygeplejersker og laboranter. For at tiltrække russisk arbejdskraft, vil dansk erhvervslivs indsats skulle koncentreres og målrettes mod nogle afgrænsede innovationsområder, som vil kunne bidrage til at dække Danmarks relativt begrænsede behov. Ukraine er blevet et knudepunkt for migranter, der ønsker at arbejde i EU. Udbuddet af veluddannet arbejdskraft i Ukraine er dog begrænset i forhold til europæiske standarder. Dette, kombineret med Ukraines politiske og økonomiske ustabilitet, gør, at det defineres som det mindst relevante af de fire fokuslande. Til trods for at Ukraine har gjort meget for at udvikle landets uddannelsesniveau i de sidste ti år, er kvaliteten af undervisningen stadig lavere end på de fleste tilsvarende europæiske uddannelser. Dette betyder dog samtidig, at de bedste studerende ofte vælger at studere i udlandet, hvilket kan være en mulighed for uddannelsessystemet for at tilbyde dygtige ukrainske studerende uddannelse i Danmark - med håbet om, at de ønsker at blive og arbejde efterfølgende. Ligeledes kan de uordnede forhold på det ukrainske arbejdsmarked udgøre et incitament for højtuddannet arbejdskraft til at emigrere til fx Danmark efter et spændende job. 13\n14 3. Metodiske overvejelser Fremtiden er præget af usikkerhed Kvantitative frem- skrivninger er for- bundet med usikker- hed Vanskeligt at forudsi- ge ændringer eller be- b hov Eksterne faktorer på- p virker udviklingen i forskellige retninger Analysen er et bud på, hvordan efterspørgss- len og udbuddet af ar- a bejdskraft sandsynlig- vis bliver Konkrete fremtidsbil- leder skaber grundlag for fremtidssikrede beslutninger Kvantitative beregninger af manglen eller udbuddet af arbejdskraft frem mod 2018 er forbundet med store usikkerheder. Her vil scenarier ofte give et mere dækkende billede end egentlige prognoser pga. de usikkerheder, der er knyttet til især den økonomiske vækst, den globale konkurrence, tilbagetrækningen fra arbejdsmarkedet samt ændringer i de forskellige udannelsers popularitet, og dermed i vores fremtidige arbejdsstyrkes uddannelsesforhold. 1 Selv med rimeligt håndfaste forudsætninger vil det være risikabelt at opstille en model, som kan beregne de kvantitative ændringer i efterspørgsel og udbud nogenlunde præcist. Disse fremskrivninger vil give et alt for simplificeret fremtidsbillede, der ikke tager højde for de mange uforudsigelige parametre, som påvirker udviklingen. 2 Det er fx vanskeligt at fremskrive det forventede frafald på Sosu uddannelserne eller estimere antallet af læreruddannede, der i fremtiden vil arbejde uden for det felt, som de egentlig er uddannet til. Samtidig er der også en lang række usikkerheder forbundet med at foregribe, hvor let det er at substituere med folk med andre uddannelser, hvis der fx er mangel på sundhedspersonale. Vil det fx i fremtiden blive lettere at substituere med folk med kortere eller længere uddannelser, fx mellem læger og sygeplejersker, eller mellem fagområder? Dertil er der også en tendens til, at udbuddet på længere sigt skaber sin egen efterspørgsel og omvendt. Hvis der er mange kvalificerede med langvarige uddannelser, vil det have en tendens til at tiltrække virksomheder og skabe udvikling af flere arbejdspladser inden for samme område. Endelig er der en række eksterne faktorer, som også præger efterspørgslen på arbejdskraft. Den økonomiske udvikling, demografiske udvikling, uddannelsesniveauer samt den teknologiske udvikling er kun nogle eksempler på megatrends, som kan påvirke udviklingen af arbejdskraftefterspørgslen i forskellige retninger. 3 Inden for rammerne af denne analyse er det derfor ikke muligt at foretage egentlige kvantitative prognoser over manglen inden for de enkelte fagområder, regioner eller brancher. Eller udbuddet fra forskellige regioner, lande og uddannelsessektorer. Derimod er det muligt på baggrund af forskellige indikatorer at sige noget om, hvor der sandsynligvis vil blive mangel på arbejdskraft, samt hvor udbuddet af arbejdskraft sandsynligvis vil komme fra. IFF s arbejde tager afsæt i idéen om, at fremtiden hverken er givet eller kan forudsiges. Fremtiden er i stedet et produkt af vores forskellige handlinger, ønsker og visioner. Formålet med fremtidsforskning bliver derfor at analysere tendenser og usikkerheder, og på baggrund af disse at give bud på sandsynlige, konkrete og forskellige fremtidsbilleder. Det giver en 1 IFF medlemsrapport #2/2008: Strategisk fremtidsforskning s. 16ff. 2 IFF medlemsrapport #2/2008: Strategisk fremtidsforskning s. 22ff. 3 IFF medlemsrapport #2/2008: Strategisk fremtidsforskning s. 6ff. 14\n15 bud på sandsynlige, konkrete og forskellige fremtidsbilleder. Det giver en større viden om, hvordan beslutninger truffet i dag kan fremme forskellige fremtider, og dermed skabe grundlag for mere fremtidssikrede beslutninger. 4 Fordelen ved et års sigt Til dette formål opererer IFF ofte med et 8-10 års sigt. Fordelen ved et 8-10 års sigt er, at det giver mulighed for at frigøre sig fra nutidens problemstillinger for i stedet at tænke i alternative fremtidsbilleder. Samtidig er 8-10 år tilstrækkeligt nært til, at det stadig er vedkommende for nutidens beslutningsgrundlag Begrebsafklaring Fremtiden er uforud- sigelig Men megatrends giver et godt fingerpeg om fremtidig udvikling Forskellige fremtids- forskningsmetoder Megatrends er lang- sigtede drivkræfter Den væsentligste antagelse i fremtidsforskningen er, at fremtiden er uforudsigelig, da fremtiden hele tiden påvirkes og ændrer sig som følge af begivenheder, megatrends og beslutninger truffet i dag. Formålet med fremtidsforskningen bliver derfor ikke at forudse fremtiden, men i stedet give bud på, hvordan forskellige beslutningsprocesser og begivenheder kan lede til forskellige billeder og bud på fremtiden. Ikke alt ved fremtidsforskningen er dog uforudsigeligt. Fremtidsforskningen indeholder også en lang række forudsigelige elementer, primært udtrykt igennem megatrends. Populært sagt: vi ved noget om fremtiden men vi ved ikke, hvor meget vi ved om fremtiden. 6 Fremtidsforskere har udviklet forskellige metoder til at strukturere viden om fremtiden, skabe fremtidige mulighedsrum, samt koble disse til beslutninger og begivenheder truffet i dag. I det følgende ses der nærmere på de metoder, som der gøres brug af i denne rapport, nemlig megatrends og til en vis grad scenarier. Megatrends Megatrends er langsigtede drivkræfter eller udviklingstendenser, der påvirker stort set alt på alle niveauer i samfundet. Megatrends har udviklet sig over en lang årrække, gerne flere årtier. De har en stor betydning i nutiden, og det er relativt sikkert, at de også vil have stor betydning i fremtiden. 7 Instituttet for Fremtidsforskning har identificeret 13 megatrends: 4 IFF medlemsrapport #2/2008: Strategisk fremtidsforskning s. 22ff. 5 IFF medlemsrapport #2/2008: Strategisk fremtidsforskning s. 22ff + John Naisbitt and Patricia Aburdene: Megatrends 2000: The next ten years major changes in your life and world, 1990, London: Pan Books Ltd. 6 Herman Khan and Anthony J. Wiener: The Year 2000: A Framework for Speculations on the next Thirty-three Years. 1967, The Hudson Institute. 7 IFF medlemsrapport #2/2008: Strategisk fremtidsforskning s\n16 13 megatrends identii- ficeret af IFF Megatrends påvirker hinanden gensidigt, men sættes sjældent ud af kraft Fortolkningen af me- gatrends er det centra- le Scenarier er fremtids- billeder Scenarier anskuelig- gør fremtiden Scenarier muliggør en isolering af usikker- heder 1 Globalisering 2 Voksende fokus på sundhed 3 Økonomisk vækst og velstandsstigning 4 Kommercialisering 5 Demokratisering 6 Øget viden 7 Individualisering 8 Immaterialisering/oplevelsesfokus 9 Befolkningsudvikling og aldring 10 Klimaforandring 11 Teknologisk udvikling 12 Kompleksitet 13 Acceleration Megatrends udgør forskellige aspekter af den samlede udvikling, hvorfor de også påvirker og overlapper hinanden. Ændring af én megatrend kan derfor også påvirke udvikling af de andre megatrends. Da megatrends påvirker så bredt, skal der massive wildcards 8 til at sætte megatrends ud af spil. Derfor opererer fremtidsforskere ofte ud fra tesen om, at megatrends vil fortsætte i den nære fremtid, dvs år frem. Megatrends er generelt kendte og lette at finde information om. Derfor er fortolkningen af megatrends ofte mere interessant end selve tendensen. Megatrends kan bruges til at fortolke udviklingen inden for et bestemt område. Eller de kan anvendes i scenarier, hvor de inddrages til at vise, hvordan trends og drivkræfter udvikles og påvirker omverdenen. 9 I denne rapport er der sket en selektion i forhold de vigtigste megatrends, som påvirker udbuddet og efterspørgslen efter arbejdskraft fremadrettet. Scenarier Scenarier er argumenterede og troværdige beskrivelser af mulige fremtider. I takt med at fremtidsforskningen har opgivet idéen om, at fremtiden kan forudsiges med afsæt i beregningsmodeller og fremskrivninger, er brugen af scenarier som en af de primære fremtidsforsknings-metoder taget til. Styrken ved scenarier er, at de giver andre briller til at anskue fremtiden med. De giver redskaber til at forstå omverdenen, således at beslutninger ikke træffes isoleret, men i den komplekse sammenhæng, som de er en del af. Scenarieprocessen er en væsentlig støttesnor, når organisationer står over for en lang række usikkerheder i forhold til den fremtidige udvikling. Her kan scenarier bruges til at isolere de vigtigste usikkerheder og beskrive, hvordan udviklingen kan udarte sig med afsæt i den konkrete usikkerhed Et wildcard er en hændelse, som har en meget lille sandsynlighed for at indtræffe, men som vil have en dramatisk konsekvens, hvis det indtræffer. Eksempler på wildcards er Internettet, murens fald i 1989 eller 11/9. 9 IFF medlemsrapport #2/2008: Strategisk fremtidsforskning s IFF medlemsrapport #2/2008: Strategisk fremtidsforskning s\n17 Forecasting Mainstreamscenariet repræsenterer et fremtidsbud, men ka- k ster samtidig lys over alternativerne Det mest sandsynlige scenarie er mainstream-scenariet, dvs. den klassiske forecastmetode, som beskrivelserne i denne rapport også er analyseret på baggrund af. Forecastscenarier har som udgangspunkt, at i morgen bliver nogenlunde ligesom i dag. Der er gode grunde til at konstruere mainstream-scenarier: De er oftest de mest sandsynlige, da de repræsenterer det fremtidsbud som beslutningstagere og andre aktører forventer og derfor agerer på baggrund af. Men det er samtidig forecastscenariernes primære ulempe. Da verden er i en stadig forandringsproces, er det ikke altid de mest sandsynlige scenarier, som realiseres. Derfor fungerer denne type scenarie som et godt udgangspunkt for at diskutere alternativer, der for alvor kan ændre virkeligheden Pierre Wack: Scenarios: Shooting the rapids. Harvard Business Review, Nov.-Dec., 1985, s\n18 4. Arbejdsmarkedsbehovet frem mod 2018 Efterspørgslen på ar- a bejdskraft vil stige Struktur for analysen af arbejdskraftbeh aftbeho- vet Kilder for analysen Danmark kan frem mod 2018 forvente at opleve en stigende mangel på arbejdskraft. Det er en tendens, der allerede nu kan spores inden for visse sektorer og regioner. Som følge af den finansielle krise oplever Danmark i øjeblikket en periode med lavkonjunktur og stigende arbejdsløshed, noget som har mindsket efterspørgslen efter arbejdskraft. 12 Meget tyder dog på, at det er en midlertidig situation. Dels er ledigheden i Danmark fortsat langt under gennemsnittet i EU; mens det danske ledighedstal i juli 2009 lå på 5,9 pct. 13, lå gennemsnittet for EU-lande på 9 pct. Dels vil faktorer som den demografiske udvikling, stigende global konkurrence og abejdsmarkedets behov for tilførsel af kvalificeret arbejdskraft frem mod 2018 bidrage til, at vi i fremtiden vil se et stort arbejdskraftbehov. 14 I det følgende ses der på de forventede ændringer i behovet for arbejdskraft i Danmark frem mod Først præsenteres en række megatrends, der præger udviklingen frem mod Formålet med disse er at redegøre for antagelserne for de mainstream-scenarier, som præsenteres i denne rapport. Herefter ser analysen på den indenlandske efterspørgsel med særligt fokus på uddannelseskategorier samt efterspørgsel fordelt på brancher og regioner. Endelig ser analysen på det indenlandske udbud af arbejdskraft, samt arbejdsstyrkens behov og præferencer. Analysen er primært baseret på tilgængelige rapporter og analyser om dette emne. Dertil er en række af graferne og statistikkerne baseret på statistikker fra Danmarks Statistik, statistikker fra Udlændingeservice, analyser fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, Rockwool Fonden, mv. 6 megatrends som vil påvirke efterspørgslen efter arbejdskraft 4.1 Drivkræfter for udviklingen frem mod 2018 IFF har identificeret seks væsentlige drivkræfter 15, der vil præge arbejdskraftefterspørgslen frem mod Det er globalisering, økonomisk vækst, videns- og oplevelsesøkonomien, demografisk og teknologisk udvikling, som i høj grad har ændret både arbejdsstyrkens sammensætning, konkurrencesituationen på arbejdsmarkedet samt arbejdsopgaver og den måde, vi strukturerer vores arbejde på. 16 #1 Globalisering giver øget global arbejdsdeling Globaliseringen reducerer behovet for arbejdskraft, da en række arbejdspladser udflyttes. Men samtidig betyder den øgede globale arbejdskraftvandring, at den globale konkurrence om såvel den danske som den globale arbejdskraft øges frem mod Multinationale virksomheder i Danmark vil i øget omfang benytte deres internationale netværk til at gøre sig 12 IFF medlemsrapport #2/2007: Hvem gør arbejdet arbejdskraftmangel og hvad så? IFF medlemsrapport #1/2009: Opportunities in crisis. 15 I nærværende rapport bruges drivkræft og megatrend som substitutter. 16 FO #5/2006: Megatrends matters; IFF medlemsrapport #2/2007: Hvem gør arbejdet arbejdskraftmangel og hvad så? 18\n19 mark vil i øget omfang benytte deres internationale netværk til at gøre sig attraktive for udenlandsk arbejdskraft. Stigende global ar- a bejdsdeling og specia- liseret efterspørgsel Øget global bevidst- hed blandt medarbej- dere Firmaer opererer mul- tinationalt og benytter sig oftere af uden- landsk arbejdskraft Multikulturelle kom- petencer bliver vigtige i regionale hovedsæ- der Multinationale virk- somheder i kompetenceklynger Den globale arbejdsdeling fortsætter og integrerer i stigende grad det danske erhvervsliv og økonomi i verdensøkonomien. Dette gælder dog ikke i forhold til udflytning af produktion; selv om produktionsudflytning til Asien og Østeuropa fortsætter en årrække endnu, vil denne udvikling aftage frem mod Det skyldes, at mere og mere produktion fuldautomatiseres, hvorfor betydningen af lønomkostningerne i produktionen bliver mindre. Samtidig bliver efterspørgslen mere sofistikeret og specialiseret. Skræddersyet produktion vil i højere grad foregå tæt på kunderne og udføres af medarbejdere, som kan sætte sig i kundens sted. 17 Globalisering betyder også en øget bevidsthed om mulighederne på det globale arbejdsmarked. En lang række firmaer opererer allerede i dag på regionale og globale markeder. Det medfører på den ene side, at medarbejderne i stigende grad er tilknyttet arbejdsmæssigt til flere lande på én gang, fx ved at løse opgaver for organisationer i andre lande. Eller på den anden side at virksomhederne i højere grad rekrutterer internationalt. Derudover har særligt de faglærte og videreuddannede unge mellem år et meget bredere syn på det tilgængelige arbejdsmarked. Eksempelvis viste en undersøgelse udført af Danmarks Jurist og Økonomforbund (DJØF) i sommeren 2008, at de unge DJØFere hellere ville til Kina end til Jylland. Samtidig var hele 31 pct. af DJØFere under 40 år åbne overfor at flytte til et andet land på et tidspunkt i deres karriereforløb. 18 Multinationale selskaber i Danmark har spredt deres aktiviteter ud over hele kloden og beskæftiger ofte langt flere i udlandet end i Danmark. Antallet af udenlandsk født arbejdskraft er vokset med 20 pct. i løbet af de seneste 5 år i alle OECD-lande. Udviklingen gælder også for Danmark og vil fortsætte frem mod Danske multinationale selskabers pool af talenter og kommende ledere har derfor helt overvejende anden nationalitet end dansk, og mange af disse må formodes at ville gøre karriere også i det danske hovedsæde og dermed skulle immigrere til Danmark på et tidspunkt. 19 Mange af de udenlandske multinationale selskaber i Danmark har traditionelt kun haft salgs- og servicemedarbejdere i Danmark, og her har det som regel været en fordel med danske medarbejdere, som kender sprog, kultur og behov. Udviklingen går imidlertid i retning af, at multinationale selskaber samler deres organisation i regionale hovedsæder, som betjener flere lande i en region, fx hele Nordeuropa. I et sådant regionalt hovedsæde vil der således arbejde flere forskellige nationaliteter. Eksempelvis peger IBM s Global CEO rapport på multikulturelle kompetencer som de væsentligste kompetencer for medarbejdere og CEO s fremover. 20 Multinationale selskaber er særligt interesserede i at placere sig der, hvor der i forvejen er kompetenceklynger inden for deres felt. De mest succesfulde virksomheder er ikke længere kun dem, der producerer billigst, men 17 IFF medlemsrapport #2/2007: Hvem gør arbejdet arbejdskraftmangel og hvad så? 18 Arbejdsstyrkens mobilitet vurderes i sektion OECD: The global competition for talent, IBM Global CEO Study: The enterprise of tomorrow,\n20 ceklynger Pendling vil øge frem mod 2018 fulde virksomheder er ikke længere kun dem, der producerer billigst, men i øget omfang dem med evnen til at skabe ny viden, nytænke og skabe merværdi for kunder og brugere. Egenskaber der har de bedste vækstbetingelser inden for kompetenceklynger. Endelig vil arbejdskraft fra udlandet ikke kun komme til Danmark via tilflytning, men også via pendling. Pendlingen over Øresund er således femdoblet fra 2000 til 2008, hvor pendlede over Øresund. 94 pct. heraf bor i Skåne og arbejder i Danmark. 48 pct. af pendlerne er født i Sverige eller i andre lande, så lidt over halvdelen er danskere, som er flyttet til Skåne, primært på grund af det lavere omkostningsniveau der. De fleste pendlere er veluddannede og i alderen år. Der er stor spredning i fag, men mange arbejder inden for telekommunikation, IT og sundhedsvæsenet. På grund af arbejdskraftmangel har der særligt i de seneste år været en stor stigning i antallet af svenskere, som arbejder i Danmark. Krisen indebærer en lille afmatning heri. Men frem mod 2018 ventes det, at pendlingen øges betydeligt, fordi der er udsigt til mindre tilgang til arbejdsstyrken i den danske del af hovedstadsregionen end i den svenske del på grund af forskelle i befolkningsudviklingen. 21 #2 Økonomisk vækst afhænger af arbejdskrafttilgang Nogle års negativ vækst og lav vækst som følge af krisen betyder mindsket arbejdskraftbehov og dermed mindre behov for arbejdskraftindvandring. På længere sigt er faldende arbejdsstyrke som følge af aldringen imidlertid også med til at begrænse den fremtidige økonomiske vækst. Økonomisk vækst frem mod 2018, i en størrelsesorden som vi har været vant til, forudsætter fortsat indvandring. Analysen forudsætter, at finanskrisen er tidsbegrænset Den økonomiske vækst forventes at være moderat Finanskrisens midler- tidige effekt i Dan- mark Forudsætningen i denne rapport er, at den globale finanskrise er en midlertidig situation, som vil være overstået inden for 2-4 år. Herefter forventes den årlige gennemsnitlige vækst på globalt plan at blive i størrelsesordenen 3-4 pct. p.a. 22 I Vesteuropa og Danmark forventes den økonomiske vækst fremover at blive reduceret i forhold til forgangne år. BNP-væksten forventes at blive moderat, i gennemsnit 1,5-2 pct. p.a. over de kommende 8-9 år. Det skyldes dels befolkningsstagnation og mangel på arbejdskraft, og dels at produktivitetsvæksten aftager i takt med, at en række erhverv med lav produktivitetsvækst, fx turisme og sundhed, udgør en større andel af BNP sammenlignet med fremstillingserhverv med høj produktivitetsvækst, fx landbrug og industri. 23 I Danmark medfører finanskrisen i nogle år faldende investeringer og forbrug. De private husholdningers gæld er relativ høj, mens den danske statsgæld omvendt er forholdsvis lav, og samtidig er der fortsat overskud på betalingsbalancen. Den høje gæld hos privatpersoner medfører, at man ikke vil forbruge så meget som førhen, hvilket påvirker produktion og arbejdspladser negativt. BNP faldt med 2,0 pct. i fjerde kvartal 2008, og i 2009 forventes et fald på ca. 4 pct. Men herefter forventes væksten igen at stige til i gennemsnit 1.9 pct. frem mod IFF: Opportunities in Crisis, IFF: Opportunities in Crisis,\n21 stige til i gennemsnit 1.9 pct. frem mod Flere klimatiltag kan føre til større arbejds- kraftbehov i Danmark Som følge af den globale finanskrise har flere lande iværksat omfattende tiltag med henblik på at få gang i økonomien. En betydelig andel af disse tiltag er koblet til miljøagendaen og udvikling af nye metoder til at reducere udledningen af drivhusgasser. Banken HSBC vurderer, at der på globalt plan i 2008 er tildelt ca. 430 milliarder dollars til klimatiltag, som også er en måde at imødegå problemer som arbejdsløshed, energi priser, sikkerhed osv. 25 En satsning omkring klimatiltag som middel til at skabe ny vækst er en fordel for Danmark, som står stærkt inden for klimaindustrien. Det kan frem mod 2018 påvirke arbejdskraftbehovet i Danmark positivt. #3 Vækst og internationalisering af videnserhverv (øget viden) Adgang til viden og til talenter bliver afgørende for fremtidig vækst. Det kan både ske ved at tiltrække højtuddannede til Danmark. Eller ved at indgå i globale samarbejder og arbejdsdeling, som kan medføre udflytning af vidensarbejde til globale kompetencecentre. Frem mod 2018 vil arbejdspladser inden for vidensservice og forretningsservice fortsat blive internationale og derfor øges den internationale rekruttering. Stigende investeringer i viden og IT øger be- b hovet for højtuddan- net arbejdskraft Større behov for tvær- faglige kompetencer vil l være til gavn for Danmark Forretningsservice in- i ternationaliseres og øger transnational re- r kruttering IFF vurderer, at viden fortsat vil være en de mest afgørende konkurrenceparametre for lande og virksomheder frem mod 2018, samt at en stadig større andel af den økonomiske vækst vil komme fra investeringer i viden. Videnssamfundet medfører øgede investeringer i IT samt flere højtuddannede, mens ikke-vidensintensivt arbejde outsources så vidt muligt til lavtlønslande eller automatiseres. 26 Frem mod 2018 bliver industrivirksomhederne i stigende grad vidensbaserede, og nye innovative løsninger skabes ofte i krydsfeltet mellem flere forskellige teknologier og brancher. Netop her har Danmark en fordel. For mens Danmark ikke nødvendigvis har den kritiske masse, der skal til for at være i front inden for mange forskellige forsknings- og teknologiområder, er der imidlertid potentiale til at opbygge styrkepositioner inden for disciplinen tværfaglighed ; dvs. evnen til at kombinere forskellige felter. Det gælder fx systemeksport af løsninger på grænsen mellem offentligt og privat, herunder miljø- og energiløsninger, velfærd og sundhed. Her er der ikke kun brug for højt uddannede specialister, men også for kreative generalister. 27 Vidensbaseret forretningsservice er også et område, som vil vokse frem mod Forretningsservice favner bredt fra advokater, ejendomsmæglere, revisorer, IT-service, vikarbureauer, sikkerhed mv. Traditionelt har området haft en lavere eksportkvote. Men da forretningsservice er leverandører til andre brancher, ikke mindst industrien, vokser og internatio- 24 AE Rådet. Fremtidens beskæftigelse for 3F. 25 HSBC: SRI 2008 Responsible Growth, Investments for the future. 26 Vismændene (DØR): Dansk Økonomi, efterår 2007: De danske vismænd har kortlagt årsagerne til den økonomiske vækst i Danmark siden Analyserne viser, at 40 pct. af den økonomiske vækst skyldes kapital og arbejdskraft, mens de resterende 60 pct. af væksten er som følge af vidensproduktion, forskning og udvikling, iværksættervirksomhed, HR og evne til at udnytte globaliseringen. 27 Flemming Besenbacher: En verden i nano. Flemming Besenbacher er professor dr. scient. og leder af Interdisciplinært Nanoscience Center ved Aalborg Universitet. 21\n22 randører til andre brancher, ikke mindst industrien, vokser og internationaliseres området som følge af grænseoverskridende fusioner og opkøb samt øget specialisering og outsourcing fra offentlige og private virksomheder. I 2018 forventes forretningsservice at være langt mere internationaliseret og i stigende grad været domineret af store globale spillere. Her vil rekrutteringen og rekrutteringsbehovet i stigende omfang være på tværs af landegrænser. Vestlige vidensarbej- dere presses af stigen- de uddannelsesniveau i Østen Større fokus på globa- le netværk og teams øger efterspørgslen på højtuddannede Vestlige lande vil i stigende grad opleve, at deres uddannelsesmæssige fordele vil falde i sammenligning med Østen. I dag er andelen af 25-34årige med en videregående uddannelse i fx Malaysia, Thailand og Mexico højere end i Italien, i Polen er den højere end i Tyskland og i Rusland højere end i nogen af OECD-landene. Tendensen er, at verdens menneskelige kapital frem mod 2018 bliver endnu mere ligeligt fordelt, noget som presser de vestlige vidensarbejdere. 28 Det er dog også sandsynligt, at det klassiske perspektiv på global konkurrenceevne, som de nye økonomier mod de gamle, i stigende grad vil opleves som en ufrugtbar måde at tænke vækst og værdi på frem mod Der kan vindes meget på at tænke i samarbejde og i at gøre brug af regionale, nationale og sektorale styrker. Ud fra dette udgangspunkt vil mantraet i højere grad være, at værdi skabes i globale netværk og teams. Taberne her vil hverken være Vest eller Øst, Nord eller Syd, men snarere individer og grupper, som fortsat har begrænset adgang til uddannelse og viden. Udviklingen betyder en øget polarisering blandt arbejdstagere: Mens de højtuddannedes arbejdsopgaver bliver mere og mere kreative og uforudsigelige, bliver de lavere uddannedes opgaver i stigende grad de manuelle serviceopgaver, der ikke kan automatiseres, fx i restaurationsbranchen og omsorgssektoren. 29 Disse bliver der imidlertid også et stigende behov efter, som det understreges i megatrend #4. #4 Oplevelsesøkonomi vokser markant (oplevelsesfokus) Velstandsvæksten vil frem mod 2018 føre til stigende efterspørgsel efter oplevelser. Virksomheder i oplevelsesindustrien er arbejdskraftintensive og beskæftiger ikke alene mange kreative medarbejdere, men også mange med kortvarige uddannelser, som der derfor forventes et stigende behov for inden for denne branche. Oplevelser vil spille en større rolle i virk- somhedsstrategier Oplevelsesbranchen i Danmark vil vokse Oplevelsesøkonomi må betragtes som en samfundstendens eller megatrend, hvor oplevelser optræder i flere og flere brancher og sammenhænge, og bliver afgørende for virksomhedernes salg af produkter og services. 30 I takt med at velstanden øges, stiger efterspørgslen på underholdning, sport, oplevelser, kultur og natur m.v. endnu stærkere; det er et fænomen som IFF kalder DreamSociety. 31 Inden for de seneste år er det danske 28 Jacob Funk Kierkegaard: The Economist debate: The Future of Work, 11. juli Medlemsrapport #2 2006: Mind your global business. 29 Lynda Gratton: The Economist debate: The Future of Work, 11. juli Medlemsrapport #2 2006: Mind your global business. 30 Mark Lorenzen og Trine Bille: Kunst, kompetence og konkurrenceevne i dansk oplevelsesøkonomi,\n23 som IFF kalder DreamSociety. 31 Inden for de seneste år er det danske hjemmemarked for oplevelsesprodukter kommet til at spille en stadig større rolle. En række oplevelsesbrancher har haft en årlig vækst på 5-10 pct., hvilket er ganske usædvanligt i Danmark. Samtidig er der al mulig grund til at tro, at udviklingen vil fortsætte i de kommende år. Frem mod 2018 forventes antallet af virksomheder med udspring i en bred vifte af services og produkter som for eksempel musik, film, design, computerspil, mode, medie, events, turisme og sport at vokse. 32 Virksomheder i ople- velsesøkonomien vil efterspørge lavtud- dannede Særligt turisme vil opleve vækst også på sigt, eksempelvis i form af aktiv ferie, sundhedsturisme og erhvervsturisme. Virksomheder i oplevelsesøkonomien er meget arbejdskraftkrævende. Da en betydelig del af arbejdskraften inden for oplevelsesøkonomien kan kategoriseres som kortvarigt uddannede, må der forventes en vækst i efterspørgslen efter lavtuddannet arbejdskraft i denne branche frem mod #5 Teknologisk udvikling giver automatisering og nye erhverv Den digitale teknologi er nu så fremskreden, at vi frem mod 2018 vil se automatisering af et stort antal servicejobs på kontorer, i detailhandel m.v. Samtidig skaber fremskridt inden for bioteknologi, energiteknologi og lignende områder en række nye jobs med behov for højtkvalificeret arbejdskraft. Teknologisk udvikling muliggør arbejds- kraftbesparelser Digitalisering og au- a tomatisering fjerner flere jobs, end de ska- ber Danmarks solide sundhedsindustrielle og bioteknologiske miljø skaber nye ar- a bejdspladser Kapaciteten på computere og netværk stiger med mere end en faktor 10 frem mod Der udvikles maskinel intelligens, som gør, at robotter og ekspertsystemer kan overtage mere af det rutineprægede arbejde i fremstilling, handel og service. Der indbygges sensorer, computerchips og intelligente systemer i den fysiske omverden, dvs. i bygninger, apparater, produkter osv., som gør det muligt at overvåge, styre og automatisere stadigt flere funktioner. Der er derfor fortsat et betydeligt potentiale for at spare arbejdskraft gennem automatisering. Det digitale liv bliver hverdag for flere via den mobile forbindelse, storskærme på arbejdet eller hjemme osv. Nettet bliver for de fleste hovedadgangen til nyheder, venner, bankservice, boligmarked, arbejdsmarked, biblioteksservice og offentlige services. Når alle er online hele tiden, er der stort set ingen grænser for, hvad der kan leveres over nettet, så længe det kan formidles digitalt. Digitaliseringen er ved at nå et stadie, hvor automatisering fjerner flere gamle jobs, end den skaber nye IT-jobs. 36 Der er særligt tre hovedområder inden for den teknologiske udvikling, som får betydning for arbejdskraftbehovet i Danmark mod 2018; det digitale, det bioteknologiske og det energiteknologiske område. Her forløber udviklingen og innovationerne på forskellige måder. I bioteknologien har innovationerne tendens til at komme i et mere moderat tempo end inden 31 Rolf Jensen: Dream Society: How the coming shift from information to imagination will transform your business, McGraw-Hill, Mark Lorenzen, lektor på forskningscentret imagine. 33 IFF medlemsrapport 3/2005: Globalisering. 34 Jason Riley: Let them in: The case for open borders, Penguin Books Ltd, London, Faktor 10 betyder en 10 dobling. Det referer til Moore s law, der beskriver en langsigtet tendens inden for den teknologiske verden. Næsten alle beregninger på kapacitet af elektroniske apparater beregnes på denne model. 36 IFF medlemsrapport 2/2007: Hvem gør arbejdet arbejdskraftmangel og hvad så? 23\n24 bejdspladser Danske energitekno- logiske virksomheder får større behov for kvalificeret arbejds- kraft innovationerne tendens til at komme i et mere moderat tempo end inden for den digitale teknologi pga. lang udviklingstid i førstnævnte. Men i takt med øget computerkraft og fremskridt inden for nanoteknologi osv., kaster bioteknologien gradvis flere nye sygdomsforebyggende og helbredende løsninger af sig. Danmark har et solidt sundhedsindustrielt og bioteknologisk miljø, som er med helt fremme i verdensklasse, og hvor der etableres mange nye arbejdspladser både i Danmark og i udlandet. Det er særligt i kraft af forskningsenheder og -virksomheder, som medvirker til at give sundhedsindustrien et løft og skabe flere jobs. 37 Udviklingen af det energiteknologiske område vil frem mod 2018 være højt prioriteret. Det skyldes både de relativt høje oliepriser og udtømte ressourcer, ønsket om større uafhængighed af olieproducerende lande i Mellemøsten, Østeuropa og Sydamerika, samt ønsket om at begrænse miljø- og klimaforværringer. Derfor satses der først og fremmest på alternative teknologier til energifremstilling (brændselsceller, vind- og solenergi og biobrændsel), et område hvor Danmark er godt med eksempelvis i form af vindmølleindustrien. Virksomheder inden for energiteknologi vil frem mod 2018 fortsat opleve et stigende behov for mere specialiseret og kvalificeret arbejdskraft. 38 #6 Befolkningsudvikling giver faldende arbejdskraftstyrke Aldringen og de lavere fødselstal betyder isoleret set, at befolkningstallet i den arbejdsdygtige alder falder de kommende år. Den primære måde at udvide arbejdsstyrken er i kraft af større grad af indvandring. Aldringen af befolk- ningen er et globalt fænomen Den demografiske ud- u vikling er alene årsag til en markant reducee- ring af arbejdsstyrken Indvandring af uden- landsk arbejdskraft De ældres relative andel af befolkningen er stigende som følge af, at vi lever længere og samtidig har faldende fødselsrater. Denne entydige megatrend gælder ikke blot i de rige lande, men i hovedparten af verden og forventes at fortsætte frem mod 2018, og også i et meget længere perspektiv. Især OECD landene er ramt af aldrende befolkningsgrupper. Det gælder ikke mindst Danmark, som mærker effekterne af den aldrende befolkning i form af faldende arbejdsstyrke, øget pres på velfærdsstaten samt flere offentlige udgifter. Fra år har den demografiske udvikling isoleret set reduceret arbejdsstyrken i gennemsnit med personer om året 39. I dag er der 4 personer på arbejdsmarkedet til at forsørge en pensionist; i 2018 vil denne ratio være reduceret til 2,8 : Denne prognose er endda optimistisk sat. Den faktiske pensionsalder i Danmark er lavere end den officielle, ligesom den faktiske arbejdsindtrædelsesalder er højere end de 15 år, som de fleste statistikker opererer med. Indvandring af udenlandsk arbejdskraft har de senere år bidraget til at øge arbejdsstyrken, noget som også kan aflæses i befolkningsopgørelser- 37 Regionale vækstfora investeringer i fremtiden. 38 FORA: Kortlægning af miljøtekniske virksomheder i industrien, Danmarks Statistiks Statistikbank, BEF5: I Danmark er aldersnormen for arbejdsstyrken i statistikker ofte år. Dog er det ekstremt få 15-årige, som har arbejde i større omfang. Start ved 20 år giver et bedre og mere reelt billede, da man ekskluderer de unge årgange, som stadig går i skole og derfor er uinteressante i denne forbindelse. På samme måde er der meget få ældre, som arbejder frem til 65 års alderen. Den effektive pensionsalder i Danmark er nærmere 60 en 65 år. 40 Danmarks Statistiks Statistikbank, PROG7A08. 24\n25 landsk arbejdskraft bidrager til at øge ar- a bejdsstyrken øge arbejdsstyrken, noget som også kan aflæses i befolkningsopgørelserne. Danmarks Statistiks befolkningsfremskrivning fra 2006 forudså, at antallet af årige ville vokse med personer fra 1. januar 2007 til 1. januar Opgørelsen af befolkningen per 1. januar 2008 viser dog en stigning i antallet af årige på godt Udviklingen i antallet af personer i den arbejdsdygtige alder var altså vokset med yderligere godt personer. Det skyldes især, at man undervurderede omfanget af indvandring, og herunder især omfanget af indvandring fra de nye EUlande. 41 Figur I: Udvikling i den danske arbejdsstyrke (20-59 år) 42 Udviklingen i Danmark af aldersgruppen år Efterspørgsel efter arbejdskraft Flere indikatorer ud- u peger det fremtidige arbejdskraftbehov Følgende e afsnit be-b skriver arbejdskrafteff- terspørgslen mere konkret Der er forskellige indikatorer, der udpeger, hvor der sandsynligvis vil blive mangel på arbejdskraft. Der er særlig stor sandsynlighed for mangel på arbejdskraft, når et givet område oplever en stor andel ældre, som snart trækker sig tilbage. Eller når andelen af en ungdomsopgang, som vælger faget, er lille sammenlignet med fagets størrelse. Og endelig er det sandsynligt, at der vil blive mangel på arbejdskraft, når det fremtidige behov stiger mere end for andre områder. Mens det forrige afsnit behandlede de drivkræfter, som præger og skaber behovet for arbejdskraft frem mod 2018, er målet for dette afsnit at belyse arbejdskraftefterspørgslen mere konkret ud fra den forventede fremtidige udvikling i erhvervsstrukturerne, kompetencebehovet, behovet for forskellige uddannelseskategorier, fag med stor afgang af arbejdskraft samt behovet inden for en række brancher og fag Behov for flere med videregående uddannelser Frem mod 2018 vil der være et stigende behov for medarbejdere med videregående uddannelser. Særligt prioriteres medarbejdere med tværfaglige kompetencer Danmarks Statistiks aldersopdelt befolkningsprognose. Statistikbanken, PROG7A08 25\n26 Fremtidige jobkrav øger behovet for flere kompetencer Behovet for folk med videregående uddan- nelser stiger fortsat Fremtidige jobkrav i næsten alle jobs kendetegnes af behovet for flere faglige, sociale og personlige kompetencer. Det er bl.a. som følge af, at rutinejobs inden for alle brancher automatiseres eller outsources i stigende omfang. 43 Samtidig stiger behovet for medarbejdere med lange videregående uddannelser, som kan forske og udvikle, lede projekter, overskue og tage ansvar for komplekse processer, rådgive og vejlede kunder m.v. Figur II illustrerer ledighedsudviklingen i januar 2008, januar 2009 samt august 2009, som bekræfter denne udvikling: Dels er ledighedsprocenten på flere områder blot på 2-3 pct., som reelt svarer til ingen arbejdsløshed bortset fra omsætning; her er der næsten mangel på arbejdskraft. Dels er ledigheden for akademikere fortsat faldende, mens et stigende antal ufaglærte var og forbliver ledige. Og dels er ledigheden i Danmark relativt lavt på 5,9 pct. sammenlignet med det europæiske gennemsnit på 9 pct. Derfor kan det frem mod 2018 forventes, at i takt med at flere akademikere får arbejde, stiger efterspørgslen på service og folk til at udføre disse services, hvilket igen øger beskæftigelsen i disse fag. Traditionelt domineres disse jobs af folk med ingen eller lidt uddannelse. 44 Siden januar 2009 er arbejdsløsheden for akademikere dog også begyndt at vokse i kølvandet på finanskrisen. Det må dog vurderes, at den langsigtede udvikling er stærkere end den kortsigtede, som er en del af den aktuelle voldsomme stigning i ledigheden. Det kan dog ikke nægtes, at der her er en usikkerhed. Figur II: Fuldtidsledige på A-kasser i pct. af samtlige forsikrede, oktober 2009) jan-08 jan-09 aug-09 Akademikere (AAK) Byggefagenes a- kasse Faglig Fælles a- kasse (3F) Funktionærer og Tjenestemænd (FTF-A) Handels- og Kontorfunktionærer (HK) Metalarbejdere Teknikere Større behov for tvær- faglighed og kombina- tionsuddannelser Endelig kommer der en større grad af kombinationsuddannelser. Højt specialiseret faglighed vil fortsat være vigtigt i 2018, men på grund af globaliseringen skal medarbejdere på alle niveauer i varierende omfang kunne begå sig sprogligt og interkulturelt. Samtidig bliver tværfaglighed stadigt vigtigere, fordi det nye ofte udvikles i grænsefladerne mellem forskellige teknologier, brancher og fag. Eksempler herpå er edutainment, hvor man kombinerer underholdning og læring. Sundhed og IT kombineres i sundhedsinformatik, uddannelser i oplevelser og økonomi kombineres. 43 IBM Global CEO Study: The enterprise of tomorrow, Det er bl.a. grundet drivkræften oplevelsesøkonomi, som vokser markant frem mod Danmarks Statistik, Statistikbanken, AUP03. NB: En del byggefag har sæsonbetinget ledighed i vintermåneder som januar. Tallene er foreløbige tal og bliver revideret afhængig af indberetninger. 26\n27 sundhedsinformatik, uddannelser i oplevelser og økonomi kombineres. Antallet af uddannelser er fordoblet de sidste 20 år. Muligvis indtræffer der en modtendens i retning af færre, men til gengæld store og kendte uddannelser Udbuddet vil ikke møde efterspørgslen i fremtiden En fremtidsvurdering af arbejdskraftefterspørgslen afhænger af flere faktorer, såsom svingende konjunkturer og wildcards, der påvirker en jævn efterspørgselsudvikling. Et mainstream-scenarie udpeges baseret på tre forskellige tilgange. Fremtidsvurderinger af arbejdskraftefterr- spørgslen vanskelig- gøres af flere faktorer Mainstream-scenariet scenariet baseres på tre forskel- lige tilgange En vurdering af efterspørgselen efter arbejdskraft i fremtiden er forbundet med stor usikkerhed. Arbejdskraftefterspørgslen afhænger af en lang række faktorer såsom produktivitetsniveau, graden af automatisering, outsourcing, arbejdsstyrkens uddannelsesniveau, pensionsalder, mv. Dertil kommer svingende konjunkturer og wildcards, som fx finanskrisen, der gør det usandsynligt, at vi vil opleve en jævn udvikling i efterspørgslen. Det ses af mange tidligere eksempler på skiftevis mangel på og overskud af forskellige faggrupper. I det følgende gives der, trods de nævnte usikkerheder, et bud på størrelsesordenen af et fremtidigt behov. Der peges på, at et mainstream-scenarie kunne hedde mangel på yderligere veluddannede personer i arbejdsstyrken frem mod Det baseres på de følgende tre forskellige tilgange til en vurdering af det fremtidige arbejdskraftbehov. #1 Trendforlængelse af arbejdsgivernes behov for arbejdskraft (eller faktiske beskæftigelse) Frem mod 2018 vil der komme en stadig større mangel på faglært og videreuddannet arbejdskraft. Til gengæld vil der på samme tid genereres et overskud af ufaglært og gymnasialt uddannet arbejdskraft. Behovet for kvalifice- ret arbejdskraft vil ikke blive opfyldt Arbejdskraftunder- skud af faglærte og videregående uddan- nede og arbejdskraft- overskud af ufaglærte og gymnasialt uddan- nede Arbejderbevægelsens Erhvervsråds (AE) fremskrivning af den fremtidige udvikling forudser, at udbuddet af faglært arbejdskraft de kommende år vil falde markant, mens tilgangen af arbejdskraft med videregående uddannelse og erhvervsuddannelser ikke vil stige tilstrækkeligt til at møde behovet. Figur III viser arbejdsmarkedsudviklingen frem mod Prognosen viser, at frem mod 2018 vil Danmark opleve et arbejdskraftunderskud på til både af faglærte og videregående uddannede personer. Samtidig vil der komme et overskud på ca ufaglærte og gymnasialt uddannede, som vil have vanskeligheder ved at finde et arbejde. 47 På trods af den omfattende og effektive danske indsats, hvad angår livslang læring, vil en omskoling af de sidstnævnte grupper både være tidskrævende og omkostningsfyldt. 46 Det er bl.a. som følge af drivkræften #3 Vækst og internationalisering af videnserhverv. 47 AE Rådet Mangel på uddannet arbejdskraft i fremtiden\n28 Figur III: Arbejderbevægelsens erhvervsråd, hovedscenariet; Udbud og efterspørgsel efter uddannet arbejdskraft (i 1000 prs.) 1. Udbud 2. Efterspørgsel 3. Ubalance (1 2) Ufaglært Gymnasial Erhvervsudd. / faglært Videregående I alt Paradoks at mange stillinger ikke bliver besat Dertil eksisterer der et paradoksproblem i den danske ledighed. På trods af et relativt stort udbud af ledige jobs er det fortsat vanskeligt for virksomhederne at få besat alle de ledige stillinger. Det skyldes en lang række faktorer såsom arbejdskraftens mobilitet, fleksibilitet, stillingernes art og geografiske placering. I foråret 2007 blev der udbudt omkring ufaglærte jobs på landsplan, som virksomhederne forgæves forsøgte at rekruttere til. 49 Danske Regioner 50 peger på et scenarie, hvor der i år 2024 mangler op mod medarbejdere. #2 Statens fremtidige behov for skatter (og dermed skatteydere) med henblik på at finansiere de offentlige udgifter. Stigende offentlige udgifter medfører, at staten vil mangle skatteindtægter. Arbejdskraftimmigration er en af metoderne til at løse dette problem. Hvis arbejdskraftimmigration skal løse hele problemet, kræves indvandring på minimum emigranter. Arbejdskraftmanglen kan også stige fordi statens behov for skatteindtægter stiger arbejdskraft- immigranter kan løse problemet Indvandring er dog også forbundet med økonomiske omkost- ninger Dertil kan det hævdes, at samfundet frem mod 2018 har brug for mere arbejdskraft, fordi samfundet har brug for større skattebetalinger pga. voksende offentlige udgifter, jf. Velfærdskommissionen og Arbejdsmarkedskommissionen. Ifølge regeringens 2015-plan fra 2007, mangler der 14 mia. kr. om året, hvis vi fremadrettet skal have råd til det velfærdssamfund, vi kender i dag. 51 Hvis den nødvendige yderligere finansiering af velfærdssamfundet på 14 mia. kr. p.a. udelukkende skulle komme fra arbejdskraftimmigranters skattebetalinger i Danmark, kræver det altså ca arbejdskraftimmigranter, der i gennemsnit betaler i skat. 52 Ud fra den beregning kan man hævde, at ca arbejdskraftemigranter potentielt set kan løse problemet frem mod Det forudsætter imidlertid, at emigranterne ikke genererer yderligere offentlige udgifter, men alene bidrager positivt til skattebetalinger. Det er dog ikke realistisk at antage, at der ikke vil være omkostninger knyttet til indvandringen. Emigranterne skal muligvis kompetencevurderes og opkvalificeres, inden de kommer ud på arbejdsmarkedet. Dertil skal de benytte veje, skadestuer og lignende, når de er kommet i gang i samfundet. 48 AE Rådet Mangel på uddannet arbejdskraft i fremtiden Arbejdsmarkedsrapport Udgivet af Dansk Arbejdsgiverforening. 50 %20en%20foruds-ae-tning%20for%20regional%20v-ae-kst.aspx\n29 Der kan være brug for flere end De er altså et minimum, hvis der ses isoleret på statens fremtidige behov for skatter og dermed skatteydere frem mod #3 Den nødvendige arbejdskraft med henblik på at sikre en økonomisk vækst udover det, som pkt. 1 og 2 tilsiger For at bibeholde niveauet fra de sidste 10 år i den danske produktivitetsvækst er det nødvendigt at forøge arbejdsstyrken markant. Dette kan sandsynligvis kun ske ved øget arbejdskraftindvandring. En produktivitets- vækst på samme ni- n veau forudsætter til- gang på mere end til t arbejds- styrken Udenlandsk arbejds- kraft er nødvendig for at forøge arbejdsstyrr- ken i Danmark I perioden har den danske produktivitetsvækst været på 0,5% om året, og på det allerseneste endda med et fald i produktiviteten. 53 Hvis produktivitetsvæksten fremover er på dette niveau, indebærer det skønsmæssigt et behov for en tilgang på over en halv mio. mennesker til arbejdsstyrken, hvis vækst de næste 10 år skal være på samme niveau som de forgangne 10 år. Konkluderende må siges, at Danmark står overfor nogle valg, hvoraf en mulighed er indvandring i en størrelsesorden, der forøger arbejdsstyrken med minimum arbejdskraftemigranter. Om ikke andet vil paradoksproblemer alt andet lige kunne danne grundlag for arbejdskraftimmigration Lille studentertilstrømning til kritiske uddannelser Sundheds- og IT-sektorerne forventes at mangle arbejdskraft, eftersom der frem mod 2018 vil være en relativt lille tilstrømning af studerende til disse uddannelser. Inden for de faglærte grupper forventes der også færre uddannede, særligt inden for kontor, butik, bankuddannelserne og sosuassistenter. Tilgangen af stude- rende belyser det fremtidige behov De sektorer, der forventes at opleve det største behov for arbejdskraft frem mod 2018, er inden for teknik, IT og sundhed. Derfor er det interessant at se på andelen af studerende inden for disse fagområder, for herigennem at danne et indtryk af omfanget af det fremtidige behov. Figur IV: Antal elever i et udvalg af videregående uddannelser Sygeplejerske (MVU) Læge (LVU+BA) IT: Datalogi+Ingeniør (LVU+BA ) Danmarks Statistik, Statistikbanken. Udvalgte grupperinger beregnet ud fra databaserne U17 (=LVU), U18 (=BA) og U19 (=MVU) under Statistikbankens Uddannelse og Kultur. 29\n30 Potentiel arbejds- kraftmangel i IT- sektoren Faldende antal uddan- nede sygeplejersker til det danske sundheds- område vil resultere i mangel på især syge- plejersker og sund- hedspersonale Fortsat behov for højtuddannede kom- petencer Figur IV viser nogle aspekter af udbudssiden på specialiserede del-arbejdsmarkeder for længerevarende uddannede. Her er der særligt to forhold at bemærke. For det første var der i anden halvdel af 90 erne et lavt antal af studerende på ingeniør/teknikområdet (LVU+BA+MVU) som helhed efter et fald fra starten af 90 erne. Det gjaldt især for de længst uddannede ITfolk (LVU: Datalog-IT og Ingeniør-IT). Derefter, og helt frem til efter dotcom boblen bristede, steg antallet af disse indskrevne studerende eksplosivt, hvorefter der skete en mindre nedgang. Først for nylig er antal studerende i denne gruppering kommet op på niveauet fra starten af 90 erne, hvilke betyder, at der er et efterslæb fra nedgangsperioden i 90 erne, som man vil kunne mærke frem mod Den eksplosive stigning afspejler også andre forhold end studieindtag og almindeligt studiefrafald. Arbejdsmarkedet var og er nu igen sulten efter den type kompetencer, hvorfor ekstremt vellønnede studenterjob og erhvervs karrierer udskød og udskyder studieafslutning. I dag er der kommet mange nye kombinationsstudier, hvorfor mange andre end personer fra disse studier besidder ITkompetencer. For det andet stoppede antal studerende på sygeplejerskeuddannelsen sin vækst midt i 90 erne med en tendens til at holde sig lavere derefter. Det er bemærkelsesværdigt, at når der ses på sundhedsuddannelser generelt, er der ikke nogen nedgang i antal studerende. Tværtimod er der en ganske pæn vækst. Samtidig viser særligt studerende på danske lægestudier en uhyre stor vækst de seneste par årtier, fra ca (1991) til cirka 6700 (2008), dvs. næsten 80 pct. vækst. Især for lægestudiet gør det sig gældende, at udenlandske studerende fylder stadig mere, med en andel af studerende, der i nævnte periode er vokset fra under 10 pct. til knap 30 pct. 55 Sundhedssektoren er af OECD nævnt som et særdeles vigtigt område, særligt pga. det stigende antal ældre frem mod Endvidere har mulighederne for at øge produktiviteten via automatisering og outsourcing hidtil af forskellige årsager vist sig at være begrænsede. Arbejdskraftmanglen vil især gælde sygeplejersker, hvor 60 pct. i dag arbejder på deltid. Manglen på læger forventes ikke at blive nær så akut, idet der bliver uddannet mange læger om året, og Danmark har et relativt højt antal læger pr. indbygger sammenlignet med vores nabolande. 57 De nævnte områder samt ingeniører/teknikuddannede afspejler de mest globaliserede specialiserede arbejdsmarkedssegmenter for længerevarende uddannede herhjemme såvel som i andre velstående lande. Fx er læger og andre med sundhedskompetencer ikke blot efterspurgte inden for sundhedssystemet, men også af de globaliserede lægemiddel- og biotekindustrier. Her står Danmark relativt stærkt frem mod Markederne for biotek- og sundhedskompetencer er ikke særlig påvirkede af krise, hverken herhjemme eller worldwide. Ingeniørverdenens jobmarkeder er delvist på-virket af krisen, men der er stor forskel. Bygningsingeniører, arkitekter og andre byggefag er meget sensible overfor konjunktursvingninger, mens kemi-, IT- og biotek-ingeniører er ringe påvirkede. Krisen og 55 Personer af ikke-dansk oprindelser, herunder nordiske/vestlige som en andel af ikkevestlig herkomst, herunder herboende indvandrede, naturaliserede, eller danskfødte efterkommere af indvandrere, osv. 56 OECD Economic Survey, Denmark, Mulighederne for at øge produktiviteten via automatisering og outsourcing har hidtil vist sig at være begrænsede især blandt sygeplejerskerne, hvor 60 pct. arbejder på deltid. 30\n31 fremtidige konjunktursvingninger forventes altså ikke at dæmpe efterspørgslen på de højtuddannede kompetencer, der i forvejen er præget af global mangel Fag og sektorer som vil mangle arbejdskraft i fremtiden En række fag især indenfor sundhed, levnedsmidler og service vil frem mod 2018 opleve arbejdskraftmangel. Det skyldes, at store årgange skal pensioneres i den kommende tid. Derudover kendetegnes flere af disse fag af en lav tilgang af studerende, hvilket vil forstærke arbejdskraftmanglen. Fag og sektorer der vil opleve arbejdskraft- mangel Udover faldende til- strømning af stude- rende vil en stor gruppe gå på pension Der er en række fag og sektorer, som frem mod 2018 kommer til at opleve mangel på arbejdskraft. I det følgende ser vi nærmere på disse områder ved at se nærmere på områder, hvor en stor andel ældre ventes at trække sig tilbage, hvor ungdomsårgangen er lille sammenlignet med fagets størrelse, eller hvor det fremtidige behov stiger mere end for andre områder. Figur V viser en række fag inden for sundhed, levnedsmidler, service, teknik og industri, grafiske fag, pædagoger og folkeskolelærere, bygge og anlæg samt jern og metal, som er præget af en meget stor afgang. Den lille søgning på sundhedsuddannelser, skitseret i afsnit 4.2.3, bliver forstærket af, at en stor gruppe inden for sektoren forventes at gå på pension inden for de næste 9-10 år: Figur V: 58 Antal på vej på pension? Andel årige i fht. alle årige Lille tilgang skyldes ofte bestemte fags la- l ve popularitet i ung- domsårgang Dertil er en række fag kendetegnet ved en lille tilgang. Hvis andelen af en ungdomsårgang, der vælger faget, er lille sammenlignet med fagets størrelse, er det ofte udtryk for manglende popularitet. Det kan skyldes begrænsede fremtidsmuligheder i faget, men det kan også forårsages af, at uddannelserne og arbejdet ikke er attraktive nok i forhold til lønnen, arbejdsvilkårene, prestige samt de værdier, som gør sig gældende i en ungdomsårgang. Det gælder fx de korte og mellemlange uddannelser skitseret i figur VI, såsom sundhedsuddannelser, teknik og industri, handel og kontor, jern og metal, levnedsmidler, samfundsvidenskabelige uddannelser samt pædagoger, herunder folkeskolelærere. 58 Danmarks Statistik, Statistikbanken, RASU22: Beskæftigede (bopæl) efter område, uddannelse, branche (DB07), alder og køn. Data for år\n32 Figur VI: Uddannelser med lav andel af tilgang 59 Andel af tilgang (2007) i forhold til andel af bestand med pågældende uddannelser (LVU omfatter bachelor+lvu+forsker) Mindre tilgang til fag som samtidigt oplever stor afgang stemmer ikke overens med ef- e terspørgslen Fokus på en række branchers arbejds- kraftbehov Graferne herover indikerer, at der generelt er lav tilstrømning til en række fag, som forventes at få stor afgang som følge af pensionering, og som samtidig oplever en stigende samfundsmæssig efterspørgsel skitseret i megatrendanalysen i afsnit 4.1. Arbejdskraftmangel inden for disse områder kan blive meget betydelig, og det vil formentlig være her eventuelle årsager til paradoksproblemer kan findes. I det følgende ses der nærmere på udviklingen i en række brancher, med henblik på at undersøge branchernes arbejdskraftbehov frem mod Brancheanalyserne er lavet med udgangspunkt i eksisterende rapporter og analyser, hvor der samtidig er taget afsæt i og højde for de drivkræfter, som kommer til at præge udviklingen fremadrettet. 4.3 Arbejdskraftbehovet fordelt på brancher Den traditionelle brancheopfattelse vil frem mod 2018 ændres. Brancheudviklingen vil som følge af den globale konkurrence og øget betydning af viden udvikles igennem en fortsat specialisering, også på tværs af faggrænser. Det forventes, at nogle af hovedvækstområderne vil ligge inden for sundhed, oplevelsesindustri, miljø og energi samt IT. Forbehold for foræl- dede brancheopdelinn- ger som ikke svarer til virksomhedernes or- o ganisering af produk- tionen I dette afsnit ses der på udviklingen i en række brancher frem mod I denne sammenhæng skal det bemærkes, at ifølge IFF s vurdering er en brancheopdeling ikke nødvendigvis længere tidssvarende i forhold til den måde, mange moderne virksomheder har organiseret produktionen på. Moderne produktionsvirksomheder har en større andel beskæftigede inden for udvikling, service og salg end traditionelle produktionsvirksomheder. 60 Det gælder bl.a. medicinalvareproduktion, som er en af de frem- 59 Danmarks Statistik, Statistikbanken, Undervisning og Kultur: U13 (tilgang af elever) sat i forhold til KHRFU1 befolkningen/bestanden i alderen med samme færdiggjorte uddannelse, som den højeste. NB: Enhederne i denne brøk med tilgang/bestands forhold er for samtlige uddannelseskategorier/uddannelseslængder (på EHU, KVU, osv.) normeret til et gennemsnit på 1. De viste uddannelser med en værdi lavere end 1 på den horisontale akse er således dem med relativt laveste nytilgang i forhold til den samlede færdige bestand givet/betinget uddannelseslængden. 32\n33 heder. 60 Det gælder bl.a. medicinalvareproduktion, som er en af de fremstillingsbrancher, der forventes at få den største jobvækst i Danmark. Stadigt sværere at an- a vende traditionelle branchestatistikker Stigende specialisee- ring medfører tilbagegang i nogle og op- o sving i andre brancher som fx sundhed og IT Den traditionelle brancheopfattelse er også ved at erodere som følge af, at megatrends som sundhed, IT, miljø og oplevelsesøkonomi påvirker erhvervsudviklingen på tværs af sektorer og brancher. Det bliver stadigt sværere at operere meningsfuldt med de traditionelle branchestatistikker, fordi landbrug og byggeri bliver industrialiseret, mens industri bliver til forretningsservice eller franchise, samtidig med, at detailhandelsvirksomheder begynder at fremstille egne mærker. 61 Dertil kendetegnes brancheudviklingen også ved fortsat specialisering som følge af den globale konkurrence og øget betydning af viden. Det medfører, at nogle brancher oplever vækst, mens andre er i stagnation eller tilbagegang. Vækstbrancherne er som tidligere nævnt bl.a. sundhed og oplevelsesindustri, samt miljø og energi. Inden for IT vurderes vækstområderne at være trådløs teknologi, industriel IT, e-learning, procesteknik og bioinformatik. Inden for føde- og drikkevarer er vækstområderne især enzymer, ingredienser, emballage, convenience food, økologi, functional food samt nicheprodukter. Andre områder med betydeligt vækstpotentiale er spil, design og mode samt turisme. 62 Nedenfor ses der mere bredt på arbejdskraftbehov inden for de store branche- og beskæftigelsesområder. #1 Industrien Industriens andel af beskæftigelsen forventes at falde. Industriproduktionen i Danmark vil i stigende grad finde sted som global nicheproduktion frem for masseproduktion. Industrien vil opleve faldende beskæftigel- se inden for rutine- prægede job, mens der vil være mere brug for højtuddannede Global konkurrence stiller større krav til medarbejdernes kom- petencer Industriens andel af beskæftigelsen forventes at falde yderligere de kommende 10 år, selvom BNP-andelen på knap 15 pct. på nationalt plan fastholdes nogenlunde. Det skyldes en fortsat høj produktivitetsudvikling i industrien som følge af automatisering og outsourcing af de mere rutineprægede funktioner. De jobfunktioner, som fastholdes og udvides, er højværdi job inden for udvikling, design, kommunikation og markedsføring, som primært beskæftiger medarbejdere med videregående uddannelser. 63 Industriproduktionen i Danmark vil i stigende grad finde sted som global nicheproduktion frem for som masseproduktion, hvor det bliver stadigt sværere at konkurrere. Mere af industriproduktionen forventes derfor at blive skræddersyet højværdiproduktion med et højt vidensindhold eller oplevelsesindhold, samt ofte fremstillet i små serier. Det gælder alt lige fra mad, drikkevarer, tøj og boligudstyr. Det stiller krav om kompetente faglærte og ufaglærte, som kan lede sig selv, kommunikere og tænke i kundebehov og konstant udvikling Thomas A. Stewart (1997) "Intellectual Capital - The New Wealth of Organizations Slagteriernes Arbejdsgiverforening: Fremtidens vilkår for slagteri- og forædlingsindustrien ( ) + Vurderinger baseret på drivkræft-analyserne. 63 Baseret på drivkræften #3 Vækst og internationalisering af videnserhverv. 64 Slagteriernes Arbejdsgiverforening: Fremtidens vilkår for slagteri- og forædlingsindustrien ( ). 33\n34 Dansk nicheprodukt odukti- on fastholder en stærk konkurrencesituation og medfører en efter- spørgsel på specialisee- ret arbejdskraft Generelt gælder det, at lande som er udsat for stærk konkurrence, også har en tendens til at have høje R&D budgetter for at fastholde deres konkurrenceposition. Det gælder fx for Sverige og Finland, som er udsat for meget stærk international konkurrence på høj og mellem-høj tekno-logisk produktion. Sverige og Finland var også de første lande i Europa til at nå Pisa målsætningerne. Det ser anderledes ud for Danmark, som i højere grad satser på nicheproduktion. Det giver mindre global konkurrence og medfører, at Danmark kan fastholde en stærk konkurrence-situation. Det betyder ligeledes, at den danske arbejdskraftefterspørgsel i industrien primært vil være efter specialister til nicheproduktionen. #2 Landbrugs- og fødevareindustri Danmark har et solidt udgangspunkt inden for landbrug og fødevareproduktion. Arbejdet i den traditionelle danske fødevareproduktion forventes at flytte ud eller automatiseres, mens der til gengæld kommer en vækst i de mere specialiserede dele af sektoren. Danmarks solide posi- tion på landbrugs- og fødevareområdet vil fortsætte Mere konkurrence gavner dansk land- brug Mindre arbejdskraft- behov i traditionelt og større i specialiseret landbrug Stigende produktion af conveniencevarer og økologisk mad medfører færre jobs i den traditionelle fø- f devareproduktion Danmark har et solidt udgangspunkt inden for landbrug og fødevareproduktion 65. Denne udvikling formodes at fortsætte frem mod 2018, hvor fødevarer fortsat er en vigtig kompetenceklynge. Her satses der i øget omfang på forædling af fødevarer, sunde fødevarer, på convenience og på special- og livsstilsfødevarer, herunder økologiske varer. På samme måde som inden for mode og tøj samt boligudstyr, er der satset på at udvikle stærke brands, der bygger på livsstil og sundhed. 66 Den gradvise afvikling af den europæiske landbrugsstøtte vil formentlig styrke konkurrencevilkårene for dansk landbrug i det europæiske billede. Mod 2018 formodes det, at det europæiske landbrug bevæger sig i retningen af 4 overordnede retninger: Bioenergi, industrialisering, økologi og high-end fødevarer. De to sidste tendenser er som oftest sammenfaldende. 67 Der må forventes lavere beskæftigelse i det industrialiserede landbrug som følge af højere produktivitetskrav, som medfører en større grad af automatisering og storproduktion. Til gengæld vil der ske en øget beskæftigelse inden for de områder, der relaterer sig til det mere oplevelsesbaserede, specialiserede high-end landbrug. Forarbejdning af fødevarer til convenience- og gourmetmad fylder stadigt mere. Ingen af disse områder er dog i stand til at udfylde den rolle, som den tidligere omfangsrige masseproduktion havde. Arbejdet i den traditionelle danske fødevareproduktion, som slagterierne, bliver i stigende grad flyttet ud, og det betyder, at industriarbejdspladserne i stigende grad flytter væk Det afspejles fx i landbrugs- og fødevarers betydelige eksportandel (se fx vareeksportens sammensætning i Statistikbanken.dk, tabel SITC2R4Y). 66 Slagteriernes Arbejdsgiverforening: Fremtidens vilkår for slagteri- og forædlingsindustrien ( ). 67 GTS 2015 Katalog over teknologiske indsatsområder, december Slagteriernes Arbejdsgiverforening: Fremtidens vilkår for slagteri- og forædlingsindustrien ( ). 34\n35 #3 Sundhedsindustrien Sundhedsindustrien er en global vækstbranche og en vigtig del af den danske industri som følge af en stor andel danske farmaceutiske virksomheder. Der forventes en fortsat vækst af både højtuddannet og faglært personale til denne sektor. Dertil forventes også en høj tilvækst inden for wellness-sektoren med et tilsvarende behov for rekruttering af arbejdskraft. Sundhedsbranchen vil være en af Danmarks vigtigste erhvervs- klynger Behov for større inve- steringer i sundhedss- sektoren Wellness-sektoren sektoren op-o lever fremgang samti- digt med, at flere pen- sionister flytter til ud- u landet Sundhedsbranchen er en global vækstbranche, og Danmark har særlige kompetencer som følge af en høj koncentration af bl.a. farmaceutiske virksomheder og forsknings- og uddannelsesmiljøer. Sundhedsbranchen vil frem mod 2018 muligvis blive Danmarks vigtigste erhvervsklynge målt på værditilvækst og eksport 69. I denne proces vil der frem mod 2018 være behov for at investere mere i den forskningstunge del af sektoren. Det samme vil gælde for områderne sundhedsinformatik og medico-teknologi, som alle bidrager til øget vidensproduktivitet i sundhedsvæsnet. Det drejer sig også om produkter, som kan hjælpe ikke mindst det stærkt stigende antal ældre med at være selvhjulpne til trods for funktionsnedsættelser. 70 Der er også en betydelig vækst inden for wellness i bred forstand. Her kombineres forebyggelse og sundhed med oplevelser, turisme, idræt og sunde fødevarer med henblik på at påvirke sundheden positivt. Der bygges wellness-centre, etableres sundhedstilbud til arbejdspladser og til det stigende antal unge og ældre, som ønsker at holde sygdom og aldersbetingede gener fra livet. Sundhed bliver dog også i stigende grad outsourcet med et voksende antal ældre og pensionister, som vælger at flytte til bedre klima, billigere pleje mv. I 2001 modtog lige over danskere folke- eller førtidspension i udlandet, men allerede i 2008 var antallet steget til over pensionister, dvs. en stigning på 76,1 pct. i tidsperioden. Der er meget, som tyder på, at denne udvikling vil fortsætte frem mod #4 Energi og miljø Den geopolitiske situation, det øgede fokus på klimaet og den stærkt stigende efterspørgsel efter energi har betydet, at danske energiteknologiske virksomheder har haft en voksende eksportandel. Fokusområderne er vindenergi, fjernvarme baseret på biomasse, anden generationsbiobrændsel, effektiv og intelligent transport af energi, ren kulteknologi, samt generel energibesparelse. Udviklingen på området har medført, at der er kommet stor efterspørgsel efter arbejdskraft til området. Vækst i energi- og mil- jøvirksomheder som følge af klimainvestee- ringer Energi- og miljøvirksomheder oplever en betydelig vækst på grund af klimaudfordringen. Problemer med glasleverancer fra Rusland, svingende olieleverancer og -priser fra politisk ustabile regimer, større efterspørgsel efter kul og olie fra Asien samt en heftig klimadebat har tilsammen skabt et presserende behov for at skabe national uafhængighed i forhold til energi, samt udvikle mere energivenlige kilder. 69 FORA, Miljøteknologiske styrkepositioner - En erhvervsanalyse af klyngedannelse. Juni Teknologirådet: Sundhedsydelser med IT Pervasive Healthcare i den danske sundhedssektor,\n36 Øget energiteknol ergiteknoloo- gisk eksport skaber større efterspørgsel efter kvalificeret ar- a bejdskraft energi, samt udvikle mere energivenlige kilder. Det har skabt en massiv vækst i energiteknologisektoren. Det illustreres i figur VII, hvor eksporten af energiteknologi og -udstyr er vokset betydeligt i sammenligning med den øvrige danske vareeksport. Som følge af den nuværende satsning og bevågenhed på Klima- og energiområdet tyder meget på, at udviklingen vil fortsætte frem mod 2018 og skabe en stor efterspørgsel efter specialiseret og kompetent arbejdskraft. Figur VII: Dansk eksport af energiteknologi i fht. samlet vareeksport 72 Indeks, 1998= Samlet vareeksport Energiteknologi og -udstyr Danmark er særlig konkurrencedygtig på en række områder Stigning i den miljø- teknologiske eksport og danske markeds- andele fører til øget beskæftigelse Danmarks særlige styrkepositioner er på vindenergi, fjernvarme baseret på biomasse, anden generations-biobrændsel, effektiv og intelligent transport af energi, ren kulteknologi, samt generel energibesparelse. 73 Yderligere satsning på forskning og udvikling frem mod 2018 medfører, at Danmark potentielt står til at eksportere produkter, systemer, service og viden til hele verden. Det betyder, at beskæftigelsen på området også er stigende. Fremgangen i eksport og omsætning i den miljøtekniske sektor har primært været drevet af miljøtekniske virksomheder inden for industrien. 74 #5 Bygge- og anlægsbranchen Frem mod 2018 forventes beskæftigelsen inden for byggebranchen at dale. I stedet vil der som følge af fremskyndelse af offentlige investeringer være behov for arbejdskraft i anlægsbranchen. Krisen på boligmar- kedet fører til lavere produktivitet i bygge- branchen. Den vil på sigt stige igen Som følge af den nuværende krise på boligmarkedet forventes en lav aktivitet i byggebranchen i de næste par år. Den generelle økonomiske tilbagegang har også ramt erhvervsbyggeriet, og dette må også forventes at være relativt lavt i de nærmeste år. Men herefter vil der frem mod år 2018 igen indtræffe en ny stigning på grund af fortsat urbanisering, stigende krav til boligen og et voksende behov for at renovere eller udskifte den eksisterende erhvervs- og boligmasse DI, Dansk Metal, Dansk Energi og Ingeniørforeningen (IDA): Energisatsning til gavn for klima, vækst og beskæftigelse, Energy technology perspectives IEA, FORA: Kortlægning af miljøtekniske virksomheder i industrien, IFF m.fl.: Euroconstruct, div. Publikationer. Euroconstruct analyserer udviklingen i europæisk byggeri. Den udsendes halvårligt med IFF som forfatter på det danske afsnit. 36\n37 Behov for både ny- n byggeri og byfornyel- se Faldende priser på nybyggeriet Automatisering redu- cerer arbejdskraftbee- hovet Stigning i anlægsar- bejdet som dog har la- l vere beskæftigelse end byggeriet Høj gennemsnitsalder giver stor fremtidig afgang af arbejdskraft En række miljøpolitiske tiltag på europæisk niveau har betydet, at nybyggeriet har en væsentlig bedre driftsøkonomi både med hensyn til energi og vedligeholdelse. Behovet for fornyelse af de mange gamle etageejendomme og enfamiliehuse er ligeledes stort. 76 Man ser i stigende grad, at huse produceres som modulbyggeri og transporteres til grunden, hvor ejendommen skal opføres. Opsætningen af huset tager ofte ikke mere end et par dage. Det har medvirket til at nedbringe prisen på nybyggeri. 77 Øget industrialisering af nybyggeriet betyder øget produktivitet og derfor mindre behov for medarbejdere i byggesektoren. Til gengæld vil den øgede installation af automatik af enhver art i både eksisterende bygninger og nybyggeri give afkast i en gunstig udvikling for elektrobranchen, et område som også har relativt høj status blandt de unge. Dog kan der forventes vækst i anlægsarbejde som følge af en række omfattende infrastrukturprojekter såsom udvidelse af metrobyggeriet, nye jernbaner, motorveje mv. Her er beskæftigelseseffekten dog væsentligt lavere end i byggeriet. 78 Gennemsnitsalderen i byggesektoren er stigende, og frem mod 2018 vil afgangen blive større. Uddannelser til byggesektoren er ikke særligt efterspurgte blandt unge, hvorfor der i 2018 er blevet iværksat tiltag for at forbedre arbejdsmiljøet samt tiltrække nye grupper såsom kvinder og nydanskere til uddannelserne. #6 Detailhandel Frem mod 2018 vil detailhandelsstrukturen i stigende grad polarisere sig mellem discount- og masseproduktion på den ene side samt luksus- og livsstilsproduktion på den anden. Udviklingsforløb i de- d tailhandelsstrukturen Polarisering af pro- duktionen rettet mod forskellige målgrup- per Detailhandelsstrukturen frem mod 2018 vil være præget af forskellige og til tider polariserede hovedtendenser. Disse udviklinger er en større grad af koncentration, mere oplevelse og events, mere internethandel, mere discount, større grad af selvbetjening og IT-baserede løsninger i fysiske butiksmiljøer, samt mere konkurrence og liberalisering. Forbrugerne vil i stigende grad forbruge mere polariseret: På den ene side vil der være mere dyb discount baseret på billigere massefremstillede produkter samt billige og optimerede distributionssystemer. Og på den anden side livsstilsbutikker med luksusprodukter, som ofte er skræddersyede og individuelt tilpassede til de enkelte kunder. Mange detailhandelskoncepter vil være fanget i denne polariseringstendens. Det må derfor forventes, at strukturtilpasningen i dansk detailhandel vil fortsætte frem mod Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet: Miljøpolitisk årsberetning for 2008 Nye udfordringer og muligheder for 2008 og videre frem, Bruxelles IFF m.fl.: Euroconstruct, op. cit. 78 IFF m.fl.: Euroconstruct, op. cit. 79 McKinsey & Company, Inc.: The vanishing middle market,\n38 Discount med oplevell- se og design Internethandel og au- a tomatisering øges Oplevelser og events breder er sig Færre ansat i dis- countsektoren og flere i specialiseret detail- handel En tredje position på detailhandelsmarkedet er detailhandelskoncepter, som forener lave priser med godt design, spændende butikskoncepter, mv. Eksempler på denne tredje position anno 2009 er H&M, Inditex (Zara), IKEA samt en række private labels inden for bl.a. fødevarer. Internethandlen vil stige i takt med, at store dele af de danske forbrugere begynder at handle via nettet. I 2018 vil det primært være gruppen 60+, som ikke handler via nettet. Teknologisk udvikling vil fortsætte med at påvirke det fysiske butiksmiljø. Selvbetjeningsløsninger i form af selvscanning af varer, prisinformation, intelligente hylde displays, mv. er med til at ændre detailhandlen. Det må forventes, at afløseren til nutidens mobiltelefoner vil være den afgørende kommunikationsplatform i fremtiden. 80 Oplevelser og events vil være en vigtig parameter for at tiltrække forbrugerne til fremtidens fysiske butikker. Der vil fortsat være en kamp mellem bymidter og storcentre. En vis form for specialisering af fx storcentrene ses udlandet i dag, og det er noget, som kan ventes at sprede sig til Danmark. Det begrænsede kundegrundlag i Danmark sætter dog visse begrænsninger. 81 Antallet af ansatte i detailhandelen vil være udsat for modsatrettede kræfter. Discount og internetbaserede løsninger taler i retning af mindre behov for arbejdskraft i de fysiske butikker. Det oplevelsesbaserede taler i retning af flere ansatte, og i retning af nye kompetencekrav. #7 Transport og logistik Frem mod 2018 vil flere benytte sig af det offentlige transportsystem, hvilket vil medføre et stigende behov for arbejdskraft. Udbygning af transportsektoren vil blive en fremtidig kompetenceklynge, som tilsvarende vil efterspørge kvalificeret arbejdskraft. Et udbygget offentligt transportsystem giver mulighed for et mere mobilt arbejdsmarked Transportsektoren op- o lever vækst, som fører til større beskæftige skæftigel- Et velfungerende transportsystem er vigtigt for et lands økonomi og for befolkningens velfærd. Også i forhold til arbejdskraftens mobilitet og fleksibilitet spiller et effektivt og billigt transportsystem en rolle. Herigennem bliver det lettere for virksomheder at tiltrække medarbejdere med de rette kompetencer og kvalifikationer fra et stort opland. I denne sammenhæng er det en relevant tendens, at antallet af passagerer i den offentlige transportsektor er stigende, og især benytter mange togtransporten. Som følge af de infrastrukturelle udbygninger og investeringer skitseret i #5 må det ventes, at antallet af passagerer i det offentlige transportsystem fortsat vil stige frem mod 2018 og give mulighed for et mere mobilt arbejdsmarked. 82 Ud over væksten i den offentlige transportsektor, vil der være en tendens til, at både persontransport og godstransport vokser betydeligt i perioden frem mod Det er dels som følge af specialisering globalt og regionalt, Vækst via oplevelser, Erhvervs- og Byggestyrelsen, 2008 / Vækst i turisterhvervet Turisterhvervets Samarbejdsforum, DR.dk/Nyhederne: DSB har fået flere passagerer, maj Berlingske Tidende: DSB venter mange flere passagerer, december Transportnyhederne.dk: DSB har fremgang, maj\n39 til større beskæftige b skæftigel- se Større trængsel udgør en udfordring frem mod Det er dels som følge af specialisering globalt og regionalt, og dels som følge af generel øget mobilitet i forbindelse med arbejde og fritid. 83 Transportsektoren vokser ekstra stærkt i Danmark, hvor ikke mindst Øresundsregionen har potentiale til at udvikle sig til et Nordeuropæisk knudepunkt for logistik og handel, hvilket forstærkes efter etableringen af Femern-bælt forbindelsen. Der kommer stadig flere og større transportvirksomheder, som opererer i international skala. Transport og logistik er en kompetenceklynge i regionen, som understøttes af et øget fokus på miljø og energirigtige løsninger. Derfor må det ventes, at beskæftigelsen er stigende i transportsektoren. 84 I takt med at transporten af mennesker og gods ligeledes stiger, lægger det dog også et pres på transportsystemet og giver stigende trængselsproblemer specielt i og omkring de store byer. I kriseperioden er de offentlige investeringer på dette område blevet fremrykket, men det må ventes, at trængsel fortsat vil udgøre en udfordring. #8 Forretningsservice og finans Der er en stigende tendens til, at offentlige og private virksomheder outsourcer de dele af virksomheden, der ikke er kerneområder. Opgaver vil i stigende grad blive løst i de områder, hvor de løses bedst og billigst. Jobs inden for forretningsservice bliver mere globalt orienterede og kræver højere uddannelse, og derfor forventes der en høj efterspørgsel på veluddannet arbejdskraft i denne sektor. Specialisering og out- sourcing fører til vækst inden for for- retningsservice Outsourcing sker på flere opgaveniveauer Outsourcing gælder også videnstunge op- o gaver. Forretningsservice er en vækstbranche. I Danmark er den samlede produktion målt i faste priser vokset 58 pct. siden 1990, mens produktionen inden for forretningsservice er vokset 136 pct. 85 Det skyldes først og fremmest en meget stor vækst i produktionen af forretningsservice, men også ændringer i erhvervsstrukturen. Forretningsservice overtager således opgaver, der tidligere blev løst inden for eksisterende virksomheder. Når fx en skole udliciterer rengøringen, vokser den samlede produktion af rengøring ikke, men forretningsservicesektoren gør. Forretningsservice er et meget heterogent område. Det dækker alt fra rengøring til rådgivende ingeniørvirksomhed og omfatter dermed både, hvad Robert Reich har kaldt symbolanalyse og personlig service. 86 Eller hvad Richard Florida ville kalde den kreative klasse (ofte beskæftigede inden for vidensservice) samt den allerringest stillede gruppe i arbejdsstyrken. 87 Outsourcing af opgaver gælder ikke kun traditionelle opgaver som produktion, IT, regnskab og administration, men også mere videnstunge opgaver. På globalt plan ser man virksomheder som Novo Nordisk, AstraZe- 83 IFF medlemsrapport #2/2008: Strategisk Fremtidsforskning: IFF har defineret mobilitet som en væsentlig megatrend, der kommer i kølvandet på den teknologiske udvikling, velstandsudviklingen og globaliseringen. Her kan mobilitet både anses som større grad af fysisk, teknologisk eller tankemæssig mobilitet og fleksibilitet. 84 Det økonomiske råd, Konjunkturvurdering. Erhvervsstøtte på godt og ondt. Trafik, trængsel og infrastruktur Danmarks Statistiks Statistikbank, Nationalregnskabet: NATE Robert Reich: The Work of Nations: Preparing Ourselves for 21st Century Capitalism, Richard Florida: The Rise of the Creative Class: And How It's Transforming Work, Leisure, Community and Everyday Life,\n40 gaver. En stigende global orientering kræver flere højtuddannede til forretningsservice Usikkert om vækst fortsætter på samme niveau frem mod 2018 gaver. På globalt plan ser man virksomheder som Novo Nordisk, AstraZeneca og GlaxoSmithKline i stigende grad outsource deres medicinske forsknings- og udviklingsopgaver, mens virksomheder som Motorola, IBM og Philips flytter deres computerchip-design til Indien. Det samme sker for juridiske virksomheder. Fx koster en patentansøgning under det halve i Indien sammenlignet med vestlige lande, hvorfor virksomheder som Patent Metrix, Lundberg og Woessner & Kluth har outsourcet den del af deres virksomhed dertil. 88 Jobs inden for forretningsservice bliver derfor mere globalt orienterede og kræver højere uddannelse, fordi ekspertsystemerne i øget omfang klarer det mere rutineprægede. Man vil forvente specialister på et meget højt plan, samt generalister, der kan overskue komplekse sammenhænge, som involverer mange forskellige faglige discipliner, fx teknologi, national og international regulering, konsekvenser for sundhed eller arbejdsmiljø, corporate social responsibility og lignende. Udsigterne for den globale finansielle sektor er pt. ekstremt usikre. Det kan ikke vurderes med sikkerhed, om finanskrisen fører til en regulering af den finansielle sektor på globalt plan, der vil virke hindrende på væksten. Mens den samlede produktion som nævnt er vokset 58 pct. fra 1990, er værdien af finans- og forsikringsposition vokset 92 pct. 89 Om denne overgennemsnitlige vækst fortsætter, er helt usikkert. #9 Restaurationsbranchen og kultur I takt med at oplevelsesindustrien ekspanderer, vil dele som restaurationsbranchen og kulturområdet også øge deres efterspørgsel efter arbejdskraft. I denne sektor er der frem mod 2018 behov for både højt og lavt uddannet arbejdskraft. Fritid, underholdning og rejser udgør en stigende del af husholdningsforbruge t Kultur-,, hotel- og restaurationsindustrie n vokser Væksten i oplevelsess- økonomien medfører Drømmesamfundet, som IFF pegede på i midten af 1990'erne, er for alvor slået igennem. I dag har drømmesamfundets produkter en langt større omsætning end landbrugets. Alene fritidsaktiviteter, underholdning og rejser udgør mere end 10 procent af husholdningsforbruget i Danmark. Ligeledes er mere end personer dvs. 12 pct. af det private arbejdsmarked i dag ansat i oplevelsesindustrien. 90 Som dele af oplevelsesøkonomien er hotel, restaurant og kultur alle markante vækstområder. Kultur-, hotel- og restaurationsbranchen vokser bl.a. som følge af velstandsstigningen, højere uddannelsesniveau og øget mobilitet i arbejdsliv og privatliv, som tilsammen giver bedre tilgængelighed samt skaber flere krav til udvalget og kvaliteten af oplevelserne. 91 Da muligheden for produktivitetsstigninger gennem automatisering og outsourcing inden for oplevelsesøkonomien er relativt begrænsede, er en 88 FO #1/2009: Vidensarbejde. 89 Danmarks Statistiks Statistikbank, Nationalregnskabet: NATE Kan skønnes eller beregnes ud fra Danmarks Statistiks Statistikbank, Nationalregnskabsstatistikker samt Arbejdsmarkedsstatistikker. Oplevelsesindustri og oplevelsesmarkeder er dog ikke veldefinerede i forhold til traditionelle statistiske grupperinger: NATHO11/NATHO11B (forbrugsandele) samt NATE2704 alle fra Nationalregnskab, hvor sidstnævnte er nationalregnskabets opgørelse af beskæftigelse samt fra Arbejdsmarkedsstatistik RAS9X (beskæftigelsesandele). 91 Vækst via oplevelser, Erhvervs- og Byggestyrelsen,\n41 økonomien medfører flere arbejdspladser Større behov for forskellige typer arbejdskraft raft outsourcing inden for oplevelsesøkonomien er relativt begrænsede, er en vækst i BNP-andelen ensbetydende med en mindst lige så stor vækst i andelen af arbejdspladser. Der er brug for forskellige typer arbejdskraft: For det første er der i stigende grad brug for veluddannede mennesker, som er gode til kombinere forretningssans, service og oplevelser med kreativitet og æstetik. Derfor forventes en øget andel beskæftigede med videregående uddannelser og et stigende antal med kompetencer inden for kultur og events. For det andet er der også behov for et stigende antal mennesker, som kan levere mere basal service og vedligeholdelse på konferencesteder, hoteller, restauranter og events. Det er opgaver, som ofte er meget specifikke og mandskabskrævende, og som skal udføres, når andre har fri. Teknologiske hjælpemidler kan selvfølgelig medvirke til at effektivisere dette servicearbejde, men arbejdet vil være vanskeligt at standardisere. 92 #10 Sundhed og omsorg Sundhedsindustrien er en stor vækstbranche. Det medfører en stigende efterspørgsel på sundhedspersonale på et allerede presset arbejdsmarked. Efterspørgslen er efter både sundhedspersonale og inden for forskning. Der vil være stigende konkurrence mellem offentlig og privat sektor efter arbejdskraft. Sundhedssektoren udgør fortsat en stor del af BNP En større andel af BNP vil betyde flere stillinger, som dog kan være svære at få besat Væksten i den private sundhedsindustri medfører øget efterspørgsel på sundhedspersonale Stigende brugerbeta- ling I Danmark anvendes over 9 pct. af BNP i sundhedssektoren. 93 Den demografiske udvikling taget i betragtning er det en udvikling, som kommer til at fortsætte frem mod Når velstanden øges, stiger efterspørgslen efter sundhed endnu mere. Også inden for sundhedsvæsenet gælder det, at mulighederne for at øge produktiviteten via automatisering og outsourcing hidtil har vist sig begrænsede. Holder den forudsætning fortsat, vil en vækst i BNP-andelen medføre en endnu større vækst i beskæftigelsesandelen. Dette har imidlertid skabt et problem, idet det er svært at rekruttere arbejdskraft til området, eksempelvis plejesektoren. Den private sundhedsindustri er en stor vækstbranche. Fra at spille en meget lille rolle i 2001 havde private hospitaler i pct. af markedsandelen i sundhedssektoren. 94 Den private sundhedsindustri konkurrerer i stigende grad med sygehuse m.v. om de bedste læger og sygeplejersker osv. Det samme gør arbejdspladser, forsikringsselskaber og wellness centre, som ansætter sundhedsfagligt personale til at tage hånd om medarbejderes eller kunders og gæsters sundhed. Det er med til at skabe endnu større efterspørgsel efter sundhedspersonale på et allerede presset arbejdsmarked. 95 Samtidig er det i stigende grad accepteret at bruge sine penge på at forsøde sin pensionisttilværelse. Flere ældre køber sig til oplevelser og udflug- 92 Jason Riley: Let them in: The case for open borders, Penguin Books Ltd, London, Dennis Kristensen, formand for Offentligt ansattes Organisationer: Private sygeforsikringer må forhindres, kronik, Politiken 18. august Dennis Kristensen, formand for Offentligt ansattes Organisationer: Private sygeforsikringer må forhindres, kronik, Politiken 18. august Dennis Kristensen, formand for Offentligt ansattes Organisationer: Private sygeforsikringer må forhindres, kronik, Politiken 18. august\n42 ling de sin pensionisttilværelse. Flere ældre køber sig til oplevelser og udflugter, som plejehjemmet ikke kan levere. På den måde har brugerbetaling sneget sig ind af bagdøren også i det offentlige sektor. # 11 Uddannelse og forskning Praksislæring stiger, og flere og flere vil uddanne sig på arbejdspladsen. Viden, innovation og læring bliver de vigtigste kompetencer for alle arbejdsgrupper. Uddannelser forventes i stigende grad at blive kommercialiseret. Samtidig forventes der at opstå en mangel på kvalificerede undervisere, særligt folkeskolelærere. Det danske forspring på livslang læring vil blive mødt af international tional konkurrence Fortsat vækst inden for forskning og uddannelse dannelse medfører stigende efterspørgsel efter arbejdskraft i R&D Stigende kommercialisering af uddannelse og forskning Mangel på folkeskolelærere lærere Udviklingen frem mod 2018 vil være, at stadigt flere vil være under uddannelse en større del af deres liv, og at læring i stigende grad flytter ud på arbejdspladserne. Praksislæring vinder ind, og der satses massivt på at udvikle evnen til at innovere og lære nyt. Dette gælder ikke kun for de højtuddannede, men for hele arbejdsmarkedet. I dag er Danmark på forkant, når det gælder livslang læring. Men der er en øget international bevågenhed omkring kontinuerlig kompetenceudvikling af arbejdsstyrken, hvorfor den danske arbejdsstyrke og livslange læring sandsynligvis vil udsættes for hårdere konkurrence frem mod Samtidig og i takt med at viden bliver en af de vigtigste ressourcer og læring en af de vigtigste processer i økonomien, fortsættes og øges væksten i forskning og uddannelse, og det genererer en stigende efterspørgsel efter arbejdskraft i R&D. I 2006 var de danske investeringer i R&D på 2,43 pct. af BNP, heraf 60 pct. finansieret af erhvervslivet. Som følge af Lissabondeklarationen har Danmark et mål om at nå en investeringsniveau på 3 pct. af BNP i slutningen af På baggrund af dette mål vurderer IFF, at forskningens andel af BNP i 2018 vil ligge på omkring 3,25 pct. En anden udvikling inden for forskning og uddannelse er stigende kommercialisering. Universiteter sælger kandidat- og videreuddannelse til uddannelsessøgende fra hele verden, og sælger i øget omfang forskningsresultater til virksomhederne. Hidtil har produktivitetsvæksten været begrænset, men der forventes et øget pres på produktivitetsfremskridt i form af højere kvalitet og effektivitet, ikke mindst fordi sektoren udsættes for stærkere global konkurrence. 98 Samtidig, i takt med kommercialiseringsprocessen, sker der en øget arbejdsdeling også på tværs af grænserne. Det gælder ikke mindst i Danmark, hvor ønsket om at udvikle spidskompetencer og efterspørgsel efter specialiserede forskere er stort. Endelig medfører aldersprofilen blandt folkeskolelærere, at der frem mod 2018 vil være en stor mangel på folkeskolelærere. Samtidig må det forventes, at en større andel af de læreruddannede søger jobs inden for andre brancher. Allerede i dag skifter lidt over 10 pct. af alle folkeskolelærere karriere inden for et år efter eksamen FO #1/2009: Vidensarbejderen Viden skaber ikke vækst. 97 CEDEFOP: Lifelong learning OECD: Science, Technology & Industry Outlook Rekordår på AAU: Nu tjener forskningen penge, 18. marts FTF: De offentligt ansatte tjekker ud, 26. juni\n43 Offentligt ansatte udgør 1/3 af den danske arbejdsstyrke Forskydninger i den offentlige sektor Offentlig vs. privat beskæftigelse #12 Offentlig forvaltning og service Såfremt den offentlige arbejdsstyrke fortsætter sin nuværende udvikling, vil antallet af ansatte forblive stabilt. Frem mod 2018 vil en stor andel af offentligt ansatte blive pensioneret, hvilket vil skabe en forstærket arbejdskraftefterspørgsel. Den danske offentlige arbejdsstyrke udgør omtrent en tredjedel af den samlede arbejdsstyrke. Derfor er det også relevant at se nærmere på fremtidige ændringer i den offentlige sektor, og sammenligne disse med ændringer i den private sektor. Antallet af beskæftigede i den offentlige sektor, omfattende offentlig administration og service såvel som offentlige selskaber, har i perioden ligget ret konstant: I runde tal en udvikling fra 935 tusinde og 925 tusinde. Det dækker over et fald i offentlige selskaber bl.a. som følge af privatisering og udlicitering samt en mindre stigning i administration og service. Ses bort fra de (semi-) offentlige selskaber, fås en marginal stigning i beskæftigelse inden for offentlig administration og service fra 833 tusinde til 841 tusinde. Disse beskæftigelsestal afspejler dog ikke udlicitering af offentlig serviceaktivitet. Strukturreformen flyttede fra tusinde arbejdspladser inden for serviceopgaver og administration fra de gamle amter(regioner) til stat og kommuner, mens den samlede beskæftigelse inden for offentlig administration og service ifølge nye foreløbige tal fra faldt cirka 10 tusinde på årsbasis. 100 Figur VIII viser udviklingen i den offentlige og private sektor. Den private sektor beskæftiger omtrent dobbelt så mange som den offentlige sektor, og ligeledes oplever den private sektor flere konjunktursvingninger i beskæftigelsesraten. Figur VIII viser, at frem mod 2008 oplevede den private sektor stigning i antallet af beskæftigede. Dog faldt beskæftigelsen med person i kvartal i 2008 i kølvandet på finanskrisen. Heroverfor er beskæftigelsen i den offentlige sektor mere stabil og konstant. Figur VIII: Udvikling i offentligt og privat ansatte Højere gennemsnitss- alder i det offentlige Mens antallet af beskæftigede i det offentlige er relativt konstant over tid, er gennemsnitsalderen i det offentlige til gengæld væsentligt højere end i 100 Danmarks Statistiks Statistikbank: RASOFFX (iflg. denne revideret d. 9/6 2009). 101 Danmarks Statistik Finansministeriet: Økonomisk redegørelse, maj Anm.: Beskæftigelse er opgjort som beskæftigede eksklusive personer på orlov og er derfor påvirket af strejkerne i den offentlige sektor i 2. kvartal\n44 alder i det offentlige end det private er gennemsnitsalderen i det offentlige til gengæld væsentligt højere end i det private. Det illustreres i figur IX, hvor omkring 34 pct. af offentligt ansatte er over 50 år vs. 22 pct. i den private sektor. Det betyder, at når de store årgange går på pension frem mod 2018, vil det offentlige stå overfor betydelige rekrutteringsudfordringer. Figur IX: Flere ældre blandt offentligt ansatte 102 Afgangen af ældre offentligt fentligt ansatte kan medføre arbejdskraftundersku d i den offentlige o fentlige sektor Behov for flere ansat- te inden for en række områder Ifølge regeringens 2015 plan styres der efter at øge den offentlige beskæftigelse med 20,000 stillinger. 103 Den offentlige sektor beskæftiger dog en væsentlig højere andel ældre. Hvis udviklingen derfor blot følger den demografiske udvikling, hvor aldring alt andet lige indebærer en stor fremtidig afgang af offentligt ansatte, vil der i 2015 være ca færre medarbejdere i den offentlige sektor, end der er rekrutteret til den. 104 Denne udvikling søges der dog at kompensere for ved bl.a. at motivere ældre til at blive på arbejdsmarkedet, øge beskæftigelsen blandt 55-65årige samt igennem tiltrækning af udenlandsk arbejdskraft. 105 Såfremt de hidtidige udviklinger samt regeringens 2015 plan realiseres, vil antallet af offentligt ansatte forblive nogenlunde uændret frem mod Aldringen vil imidlertid indebære et behov for flere ansatte inden for en række områder som undervisning, pleje og sundhed. Til gengæld er den offentlige sektor mindre påvirket af konjunkturer sammenlignet med den private sektor. Det gælder også i den nuværende finanskrise, hvor beskæftigelsen i den private sektor faldt med 4.1 pct., mens beskæftigelsen i den offentlige sektor blot faldt med 0.1 pct. i første kvartal af 2009 i forhold til fjerde kvartal af I perioden er antallet af beskæftigede i den private sektor steget med ca. 200,000, men alene sidste år faldt beskæftigelsen i den private sektor med mennesker På vej mod en kvalitetsreform, Regeringen november Mod nye mål- Danmark 2015 Udgivet af Finansministeriet december Mod nye mål- Danmark 2015 Udgivet af Finansministeriet december Mod nye mål- Danmark 2015 Udgivet af Finansministeriet december AE-Rådet Beskæftigelsen er faldet med langt over 100,000 på et enkelt år. august AE-Rådet Beskæftigelsen er faldet med langt over 100,000 på et enkelt år. august\n45 Regionernes ernes arbejds- kraftbehov og rekrut- teringsudfordringer divergerer 4.4 Arbejdskraftbehov fordelt på regioner 108 De 5 forskellige regioner i Danmark står overfor forskellige rekrutteringsudfordringer. Dog gælder det for samtlige regioner, at der vil være stor efterspørgsel efter sygepersonale, butiksassistenter, pædagoger og andre brancher. Det gælder for alle regioner og forstærkes frem mod Det danske arbejdsmarked er inddelt i 5 regioner, som hver især har forskellige behov og udfordringer i forhold til arbejdskraftefterspørgsel. Som følge af variation i udbudte jobs, erhvervsdensitet og spredning, virksomhedernes størrelse samt fordeling af uddannelsesinstitutioner, divergerer arbejdskraftbehovene markant mellem de forskellige regioner. Det betyder også, at både erhvervsudviklingen og investeringsbehovene i de forskellige regioner varierer. Det illustreres i figur X, hvor de forskellige regioner som følge af deres forskellige behov har divergerende fremadrettede investeringer: Figur X: X 109 Regionernes investeringer fordelt efter geografi, 2007 Forskellig erhvervs- udvikling medfører forskellige udfordrin- ger 4 ud af 5 regioner vil opleve et fald i arbejdsstyrken Det medfører, at de forskellige regioner oplever forskellige erhvervsudviklinger og dermed rekrutteringsudfordringer. Rekrutteringsvanskelighederne har vist sig at være vanskeligere for region Hovedstaden, Sjælland og Nordjylland end for region Midtjylland og Syddanmark. 110 Danmarks Statistik har foretaget en statistisk beregning af den fremtidige arbejdskraftudvikling, illustreret i figur XI. Det viser den procentvise ændring i antallet af personer i den arbejdsdygtige alder i Den eneste region, som ikke vil opleve en faldende arbejdsstyrke, er region Midtjylland, som har en stigning på 0,7 pct. Heroverfor vil region Nordjylland opleve det største fald i arbejdsstyrken på 4,4 pct., efterfulgt af region Sjæl- 108 Det har vist sig at være yderst vanskeligt at finde materiale, som behandler regionernes arbejdsmarkedsudvikling og arbejdskraftbehov fremadrettet. I det tilknyttede bilag ses der lidt bredere på de forskellige regioner. Materialet er dog ikke relevant i forhold til denne rapports problemstilling, hvorfor det ikke er med i hovedrapporten. 109 Danske Regioner: Regionale Vækstfora investeringer i fremtiden, Arbejdsmarkedsstyrelsen: Rekruttering på det danske arbejdsmarked 2. halvår 2008, januar\n46 leve det største fald i arbejdsstyrken på 4,4 pct., efterfulgt af region Sjælland med 2,8 pct. og region Syddanmark med 2,2 pct. Det betyder, at 4 ud af 5 danske regioner står overfor en reduktion af arbejdsstyrken i 2018, hvor region Nordjylland vil opleve det mest markante fald. Figur XI: Fremskrivning 2018: Procentvis ændring i antallet af personer i alderen 15-64år 111-2,8 % - 4.4% +0,8 % % -0,9 % - 0.7% -1,4 % - 2.2% -2,0 % - 2.8% Regionerne vil opleve stor mangel på kvalificeret arbejdskraft Region Nordjylland vil opleve faldende beskæftigelse og stort behov for at tiltrække arbejdskraft De danske regioner analyserede i 2009 regionernes behov efter kvalificeret arbejdskraft frem mod Konklusionen i analysen er, at regionerne frem mod 2024 vil opleve mangel på kvalificeret arbejdskraft, noget som vil udgøre en kraftig barriere for vækst. Afhængig af fremskrivningsmetoden vurderes det, at der frem mod 2024 vil mangle op til personer i arbejdsstyrken. Her vil efterpørgslen allerede i 2011 overstige udbuddet af arbejdskraft. 112 Region Nordjylland er den eneste region, der har gennemført en specifik langsigtet analyse af det regionale arbejdsmarkedsbehov, baseret på regionens demografiske udvikling. 113 I rapporten fra 2009 vurderes det, at den demografiske udvikling i regionen vil medføre faldende beskæftigelsesniveau samt en stigende ledighed frem mod Sammenlignet med 2008 vil der i 2020 være ca færre i aldersgruppen På denne baggrund vurderes det, at det bliver vanskeligt at fastholde den nuværende beskæftigelsesrate pga. den lille arbejdsstyrke. Til gengæld vil der være ca flere på 65 år og derover i regionen. 115 Opsummerende betyder 111 Danmarks Statistiks Statistikbank, PROG408 Befolkningsfremskrivning efter Region mv. + Danske Regioner, 112 Danske Regioner: Kvalificeret arbejdskraft forudsætning for regional vækst, Arbejdsmarkedsoverblik 1. halvår 2009 udgivet 14. januar 2009 Overblik over arbejdsmarkedet Nordjylland Udgivet af arbejdsmarkedsstyrelsen. 114 Der kan ikke gives et bud på ledigheden i 2018, da regionsanalyse ikke giver mulighed for dette. 46\n47 ca flere på 65 år og derover i regionen. 115 Opsummerende betyder det, at behovet for arbejdskrafttiltrækning forventes at stige i regionen. Regionerne vil efter- spørge samme stil- lingstyper og vil alle have problemer med at rekruttere nationalt Arbejdskraftefte ejdskraftefterspør spør gslen i regionerne vil blive polariseret Mens der er store variationer i arbejdsstyrkereduktionen i de forskellige regioner, er der til gengæld et relativt stor sammenfald mellem de stillingstyper, som de forskellige regioner ønsker besat. For samtlige regioner er der stor efterspørgsel efter sygepersonale, butiksassistenter, pædagoger, ansatte til hotel- og restaurationsbranchen, informations- og kommunikationsbranchen samt bygge- og anlægsbranchen (særligt tømrere og elektrikere). Som det er skitseret i tidligere afsnit om drivkræfter (4.1) og brancher (4.3), vil efterspørgslen efter arbejdskraft inden for mange af disse områder vokse markant frem mod 2018, noget som forstærkes yderligere af, at samme områder også er områder, der vil have vækst frem mod Derfor vil regionerne frem mod 2018 have vanskeligheder ved at få besat disse stillinger fra det hjemlige arbejdskraftudbud. 116 Byggeriets krise og konjunkturnedgangen modererer dog formentlig dette billede, som er tegnet før finanskrisen, noget. Ligeledes vurderer regionerne, at arbejdskraftefterspørgslen vil polariseres, således at efterspørgslen efter faglært og videregående uddannede vil stige markant, mens der samtidig vil komme et overskud af ufaglærte og gymnasialt uddannede personer. Det illustreres i figur XII. Her indikerer den negative vækst, at efterspørgslen efter arbejdskraft hos mellem-, langog forskeruddannede vil stige markant, mens arbejdskraftefterspørgslen efter personer med lavere uddannelse vil falde tilsvarende. 117 Figur XII: 118 Udvikling i arbejdsstyrken fordelt på uddannelsesniveau, Antallet af gennemførte ungdoms- og videregående udannelser er for lavt På trods af det stigende behov efter kvalificeret arbejdskraft peger udviklingen på, at det antal unge i regionerne, som gennemfører en ungdoms- eller videregående uddannelse, er for lavt og derfor ikke kan modsvare det fremtidige behov. Det er der tegn på allerede i dag, hvor ungdomsledigheden er stigende. 115 Arbejdsmarkedsstyrelsen: Arbejdsmarkedsoverblik 1. halvår 2009 udgivet 14. januar Arbejdsmarkedsstyrelsen: Overblik over arbejdsmarkedet Nordjylland. 116 Arbejdsmarkedsstyrelsen: Arbejdsmarkedsoverblik for 1. halvår 2008 Udgivet Danske Regioner: Kvalificeret arbejdskraft forudsætning for regional vækst, Danske Regioner: Kvalificeret arbejdskraft forudsætning for regional vækst,\n48 Grundet regionale for- skelle vil nogle regio- ner mangle kvalifice- ret arbejdskraft mere end andre Regionale tiltag for at udnytte den eksisterende arbejdskraft er utilstrækkelige og må suppleres med mere international rekruttering tering Ligeledes har flyttetilbøjeligheden regionerne imellem historisk været meget lav blandt alle grupper, men særligt blandt de +35-årige uden videregående uddannelse. Grundet de regionale forskelle i uddannelsesmuligheder vil de regioner, som ikke har videregående uddannelsesinstitutioner, frem mod 2018 få et større behov for kvalificeret arbejdskraft. 119 Som følge af mangel på kvalificeret arbejdskraft står regionerne frem mod 2018 overfor en række udfordringer. De seneste år har regionerne iværksat en række initiativer for at udnytte de eksisterende arbejdskraftressourcer og dermed modsvare den negative udvikling. Eksempelvis er der forsøg på at reducere frafaldet på ungdoms- samt videregående uddannelser, erhvervsrette og opkvalificere den voksne arbejdsstyrke igennem praksislæring, samt generelt skabe større sammenhæng mellem beskæftigelse, uddannelse og erhvervsudvikling. Dog vurderer regionerne, at behovet efter kvalificeret arbejdskraft er så omfattende både kvalitativt og kvantitativt at arbejdsstyrken også skal udvides igennem international rekruttering af arbejdskraft, særligt med henblik på specialister. Det har dog hidtil vist sig at være vanskeligt at rekruttere og fastholde den udenlandske arbejdskraft. 120 Det illustreres i figur XIII, hvor Danmark hidtil har haft en lavere andel udenlandske studerende, forskere og højtuddannede end gennemsnittet i OECD. Figur XIII: 121 Andel udenlandske studerende, forskere og højtuddannede indvandrere i Danmark og OECD, 2009 Danmark anses blandt migranter som et attraktivt traktivt destinationsland dog med undtagelse af landets tilgængelighed og modtagelighed Undersøgelser viser, at Danmark generelt rangerer højt blandt internationale migranter, hvad angår attraktivitet som destinationsland. Her er Danmark placeret på en tolvte plads. Det ser dog straks anderledes ud, hvad angår tilgængeligheden samt modtagelighed, hvor Danmark er rangerer helt nede på en 47. plads. 122 På regionalt plan er der derfor iværksat en række arbejdsmarkeds- og informationsfremmende initiativer for at lette tilgængeligheden og herigennem at sikre bedre rekruttering og fastholdelse af den udenlandske arbejdskraft. Det er dog vanskeligt at vurdere, hvorvidt initiativerne er tilstrækkelige til at sikre det nødvendige ar- 119 Ministeriet for videnskab, teknologi og Udvikling: Idégruppe om social arv: Notat om analyse af social uddannelsesmobilitet med udgangspunkt i tilgangen til universiteternes bacheloruddannelser, Danske Regioner: Kvalificeret arbejdskraft forudsætning for regional vækst, OECD TerritorialReview Copenhagen, Danske Regioner: Kvalificeret arbejdskraft forudsætning for regional vækst, Economist Intelligence Unit: Global Migration Barometer, august\nUdlændingeservice - Analyse af nye muligheder og udfordringer\nUdlændingeservice - Analyse af nye muligheder og udfordringer Analyse af det danske arbejdskraftbehov og det globale arbejdskraftudbud frem mod 2018 - en sammenfatning - 1 Indholdsfortegnelse 1. Forord...