Lykke-Per. Hans Ungdom kapitel 3\nÅbningssiden » Kilder » Bøger » Lykke-Per » Lykke-Per A » Lykke-Per A I » Lykke-Per. Hans Ungdom kapitel 3\n87 En Vinteraften med tæt, stille Snefog stod en Herre henne ved et af de mørke Hjørner af Frue Plads og saa' sig opmærksomt om til alle Sider. Han havde slaaet Frakkekraven omhyggeligt op om Ørene og trukket Hatten dybt ned over Øjnene, og da han havde ventet nogen Tid, gjorde han – for ikke at tildrage sig Opmærksomhed – en Afstikker ind i en af Sidegaderne men kom et Øjeblik efter tilbage. Klokken oppe i Taarnet havde nylig slaaet ni. Gaderne i hans Nærhed var allerede næsten folketomme. Paa Pladsen foran ham saaes der ikke et Menneske. Det hvide Snetæppe bredte sig omkring Kirken uden et eneste Fodspor. De to kæmpemæssige Statuer foran Indgangen havde faaet pudrede Allongeparykker paa og mindede i deres sorte Kapper om et Par holbergske Advokater.\nDen, der ventede, var Per; og den, han ventede paa, var en ung Frue, som han Aftenen i Forvejen havde truffet paa et Kunstnerkarneval. Noget stort Haab om, at hun vilde komme, havde han dog ikke. Det var hans første Kærlighedsæventyr 88 med en virkelig Dame; og skønt hun ikke netop havde taget ham hans dumdristige Anmodning ilde op, – noget Svar havde hun heller ikke villet give. Hun havde nærmest slaaet hans Spørgsmaal hen i Spøg men dog, idet hun forlod ham, sendt ham et Blik over sin nøgne Skulder, der indeholdt fuldt saa meget af en Opmuntring som af en Tilrettevisning.\nDa han forgæves havde ventet en halv Times Tid, bestemte han sig til at gaa. I det samme var der en, der rømmede sig bagved ham, og da han vendte sig om, stod der for ham – som skudt op af Sneen – et lille hjulbenet Bybud, der hemmelighedsfuldt hilste Godaften.\n"Tør jeg adspørge om Deres ærede Navn," sagde denne Mand, idet han til Forklaring fremviste Hjørnet af et Brev, som han holdt skjult under sin hvide Lærredsfrakke.\n"Sidenius," svarede Per kort.\n"Det stemmer," sagde Mandslingen og rakte med et fortroligt Smil Brevet frem. "Det er fra en Dame, som gav mig det i Middags i en Port henne i Vimmelskaftet. Jeg skulde aflevere det her, sa'e hun, naar Klokken var godt ni."\n"Og der skulde intet Svar tilbage?"\n"Ingen Svar tilbage, nej."\nPer skyndte sig hen under den nærmeste Lygte, rev Brevet op og læste: "Kommer ikke; hvad De forhaabentlig heller ikke har ventet. Skal forsøge, 89 om jeg, som jeg lovede, kan skaffe Dem Indbydelse til Fabrikant Fensmarks paa Søndag. Jeg véd, de mangler Herrer. Under ingen Omstændigheder maa De skrive eller paa anden Maade søge Forbindelse. Det lover De mig." – Brevet var uden Underskrift. En Efterskrift manglede derimod ikke. Der stod: "Jeg er egentlig meget vred paa Dem. Jeg haaber, De skammer Dem lidt."\nPaa Pers Ansigt lyste et Sejrssmil. Saa havde han alligevel igen haft Lykken med sig! Nu ja, – det fór ham gennem Hovedet, at Forsynet egentlig ogsaa skyldte ham en Oprejsning. Han var nylig bleven skammelig bedraget af Lisbeth, rent ud holdt for Nar af denne opløbne Tøs, der i Grunden altid havde ringeagtet ham, fordi han ikke var "Artist". Han havde nemlig opdaget, at den kristianshavnske "Tante", hvis svagelige Helbred hun i den sidste Tid havde ofret en saa rørende Omsorg, var en ung, øltrind Akademi-Elev, der havde lovet at udødeliggøre hende med samt hendes gullerodsrøde Haar i Skikkelse af en overgiven Nymfe, der karesseres af drukne Fauner. Den Tøjte! … Naa, han var glad ved nu at kunne sige disse Allemandspiger Levvel. Han havde allerede længe haft Afsmag for dem og deres altfor ublufærdige Hengivelse, for deres Løgnagtighed og Prellerier, deres Lopper og snavsede Senge. Et nyt, et rigere og værdigere Kærlighedsliv skulde nu begynde for ham. Der oprullede sig for hans Fantasi 90 et betagende Perspektiv af galante Oplevelser: farefulde Stævnemøder, hemmelige Drosketure, dulgte Haandtryk under Bordet, stjaalne Kys bag Viften, frygtsomme Tilstaaelser, skælvende Omfavnelser, Bortførelser, maaske Dueller. – –\n"Undskyld, go'e Herre!" afbrød Bybudet hans Tankers Flugt.\n"Hvad er det? … Er De her endnu? Hvad Pokker vil De?"\n"Jeg takker ærbødigst, Herre! Jeg vilde blot tillade mig at sige, at dersom Herren ved Lejlighed skulde faa Brug for et Bud, saa har jeg mit Stade paa Højbroplads udfor Nummer fem … om Herren vilde være saa god at erindre det."\n"Godt … godt, min Ven!"\n"Jeg skal sige Herren, jeg er nu vant med at gaa saadan Smaaærinder … De forstaar … for Herrerne. Og for Damerne, naturligvis. Herren kan trygt stole paa, at jeg har ren Mund, – der løber ingen Sladder ud af den. Og jeg kender nok Vejene … De forstaar … saadan op ad Køkkentrappen … en Regning at afgive til Fruen personlig … en Fødselsdagsforæring til Fruens Mand … og saadan. Bare Herren vil spørge efter mig nede i Beværtningen, om jeg ikke skulde være paa Gaden. Rasmussen er mit Navn, om Herren kan erindre det."\n"Ja, saa byder jeg Herren Godnat." 91 "Godnat," svarede Per i Tanker, han gennemløb paany det forjættelsesrige Brev; stak det derpaa i Lommen og gik hastigt bort. Han vilde gaa hen i "Gryden". Han trængte til at træffe Mennesker, til at tale, støje, give sin Sejrslykke Luft. Der paakom ham ogsaa en Trang til at yde sig selv og den ranglede Taske derhenne et utvetydigt Bevis for, hvor ligegyldig hun nu var bleven ham. Han havde ikke set hende, siden han opdagede hendes Bedrageri. Han havde med Vilje holdt sig borte fra Kaféen for ikke at høre paa de Løgnehistorier og de opstyltede Fraser, hvormed hun rimeligvis vilde besmykke sin Færd. Nu skulde han med største Sindsro lykønske hende til hendes nye Pagt, ja endog – som Skikken derhenne paabød – give den sin faderlige Velsignelse.\nHan gik gennem den uddøde St. Pederstræde og bag Petri Kirke henimod Volden. Idet han her drejede om Hjørnet, brød han ved sig selv ud i en tordnende Ed. Lige imod ham kom – skjult under en stor Paraply – en lille, zobelskindsklædt Herre, i hvem han alene paa det hurtige Fodskifte øjeblikkeligt genkendte den unge Ivan Salomon. Hurtigt traadte han over Rendestenen for at skraa over Kørebanen, men det var forsilde. Et Udraab, et Frydeskrig: "Hr. Sidenius … Er det ikke Hr. Sidenius?" nødte ham til at standse.\n"Hvor har dog Vorherre haft Dem saalænge?" 92 udbrød Salomon, da de havde hilst. "Har De aldeles slaaet Haanden af Deres Venner? De har jo været komplet usynlig! … Er De paa Vejen hen til "Gryden" maaske? Aa, gaa ikke derhen! Jeg kommer netop derfra. Der er ikke til at holde ud for Kedsommelighed iaften. Der er ikke andre derhenne end Inventariet Reeballe … ja og saa Enevoldsen, naturligvis. Men vor kære Digter sidder bare og pudser sine Briller og har aabenbart store Vanskeligheder med Anbringelsen af et Komma. Lad os gaa et andet Sted hen. De spiser nok til Aften med mig … De er fri, ikke sandt? Lad mig se! Vi tager hen i "Stjærnen". Er vi enige?"\nPer vidste, at han lige saa godt straks kunde opgive al Modstand. Han vilde dog ikke kunne finde paa nogen Indvending, som ikke Salomon øjeblikkeligt vilde slaa til Jorden, og unægtelig fristedes han heller ikke af Udsigten til at falde i Kløerne paa den drukne Reeballe for den hele Aften at blive et Offer for hans Veltalenhed.\nNogle Minutter efter sad de to Herrer i en vinrød Fløjlssofa i en nyopført, elegant Hotel-Restaurant, der særlig besøgtes af det tilrejsende Land-Aristokrati og Gardens unge Officerer. Et kostbart Brysselertæppe bedækkede Lokalets Gulv i dets hele Udstrækning, Betjeningen besørgedes lydløst af selskabsklædte Opvartere, og selv blandt Gæsterne, hvorimellem der var adskillige Damer, 93 førtes Samtalen dæmpet, skønt ganske utvungent. Per følte sig i første Øjeblik en Smule trykket. Han var ikke vant til at bevæge sig i saa fornemme Omgivelser, men navnlig generede det ham at være her netop med Salomon, der straks ved sin Indtrædelse, paa Grund af den støjende og anmassende Maade, hvorpaa han henvendte sig til Opvarterne, havde tiltrukket sig de øvrige Gæsters alt andet end velvillige Opmærksomhed. Per havde endog i Forbigaaende hørt en Herre sige til sin Sidemand: "Hvad er det for en infam Jødebengel?"\nDerimod bemærkede hverken Per eller Salomon en anden – en enligt siddende – Herre, der havde Plads henne ved et af de høje Vinduer, og som ved deres Indtrædelse ligeledes havde set fornemt op fra sin Avis. Det var en Mand i Fyrretyveaarsalderen, en slank, noget udtæret men karakterfuld Skikkelse med et stærkt skaldet, næsten nøgent Hoved, et stort, blond Overskæg og et Par tilslørede blaa Øjne bag en Guld-Næseklemmer. I det Øjeblik, han havde opdaget Per, var en stærk Rødme fløjet op i hans Kinder, og han havde hurtigt skjult sig saa fuldstændigt bag sin Avis, at der ikke blev andet synligt af ham end et Par lange, korslagte Ben.\n"Hvad vil De spise? … Et Par Østers?" spurgte Salomon, idet han trak sine rødbrune Handsker af. "De har vel fuldkomment friske 94 Skaldyr iaften?" henvendte han til Opvarteren, der svarede med et afmaalt Buk.\nPer kunde ikke komme over at tilstaa, at han egentlig ikke havde Smag for denne Herreret, men han svor samtidigt ved sig selv, at han ikke vilde lade sig snyde for et solidt Aftensmaaltid. Han var bleven sulten af den lange Venten i den kolde Aftenluft, trængte til Kød, Ost, Æg, mange Æg. Havde Millionærsønnen faaet ham lokket til at løbe denne Spidsrod med ham, skulde han – saa bandte han! – ogsaa faa sin Traktere-Lyst styret.\n"Østers?" mumlede han i prøvende Tone. "Aa ja – til at begynde med. Jeg vil nemlig sige Dem forud: jeg er sulten som en Ulv."\n"Bravo! Udmærket!" jublede Salomon og klappede i Hænderne, saa Alle, endog Damerne, rundt om i Salen vendte sig om imod ham. Ogsaa Guldlorgnetten derhenne ved Vinduet viste sig et Øjeblik spejdende over Kanten af Avisen.\nVendt mod Opvarteren vedblev Salomon: "Lad os høre? … Hvad er der ellers i Aften? … Hvor er Spisekortet?"\nOpvarteren opremsede en lang Række Retter.\n"Stop! Lad os faa det altsammen … hele Registret! Vi gider ikke vælge!" raabte han i kaad Overgivenhed og gjorde med begge Armene en udbredende Bevægelse over Bordet. "Dæk bare op! En Grand souper! … Og lidt hurtigt, lille Ven! Vi er sultne som Ulve!"\n95 Og ligesom beruset af den Opsigt, han havde formaaet at vække, stak han derpaa begge de flade Hænder ind under sig og gav sig leende til at gynge op og ned paa Sofafjedrene ligesom et Barn, mens Blikket fra hans smaa, tindrende sorte Øjne løb iagttagende rundt i Lokalet.\nPer, som skamfuld bemærkede, at selv de vel afrettede Opvarteres Holdning begyndte at blive overlegen, næsten uhøflig, vidste i sin Fortvivlelse ingen anden Udvej end at tage Situationen humoristisk. Med et Forsøg paa at slaa ind i den andens Tone tog han en Tandstikker fra Etuiet paa Bordet, lagde sig tilbage i Sofahjørnet og kastede et udfordrende Blik ud i Salen.\nNu blev "Skaldyrene" anrettede paa et Underlag af smaa Isstykker og med en Flaske passende afkølet Champagne. Senere fulgte Fuglevildt, Asparges, en Omelet, Ost, Selleri og Frugter. Salomon selv indskrænkede sig væsentlig til den første Ret men havde til Gengæld saa meget mere Glæde af at iagttage sin Gæst, mens denne spiste. Ligesom en forelsket Kvinde, der nyder sin mandige Brudgoms stærke Appetit, sad han med Haanden under Kinden og betragtede smilende sin Protegé … sit "Naturbarn", som han bestandig kaldte ham, naar han i sin Bekendtskabskreds omtalte sit interessante Fund og alt, hvad han ventede sig af det.\n"Jeg kan for Resten bringe Dem en Hilsen," 96 sagde han, stadig smilende og uden at forandre Stilling. "Jeg var forleden i et Middagsselskab sammen med en af Deres Professorer, den gamle Professor Sandrup … Hvad siger De om ham?"\n"Jeg? – Aa."\n"Han er efter min Mening fuldkommen imbecil. … Vi talte for Resten om Dem. Jeg spurgte ham, om han kendte Dem."\n"Ja saa," sagde Per lidt urolig. "Det gjorde han vist ikke."\n"Jo vist! Han omtalte Dem endog med megen Anerkendelse men tilføjede rigtignok, at De var ham altfor "ustadig" og "uvederheftig" … Ægte Pedantudtryk, ikke sandt?"\nPer trak tavs paa Skuldren.\n"Jeg kunde ved Gud heller ikke lade være med at le ham lige op i Ansigtet og sige til ham, at det kom jo ganske an paa, fra hvilket Synspunkt man betragtede Dem. De forstaar?"\n"Synspunkt?" mumlede Per.\n"Ja, netop! … Jeg kom uvilkaarligt til at tænke paa et Udtryk, De en Gang brugte om vort berømmelige polytekniske Læreværk. De kaldte det, kan jeg erindre, "en Udrugningsanstalt for teknisk uddannede Kontorister". Jeg finder det Udtryk aldeles mageløst! Og upaatvivleligt fuldkommen rammende. Saadan er det jo i alle Forhold … Alt i vor Tid indrettes paa at fremelske Middelmaadigheden. Der er ikke længer 97 Plads for Undtagelserne, ingen Forstaaelse af, ja ikke en Gang nogen Trang til det særegne, det fremragende, det banebrydende. Ah, naar man tænker paa Renaissancen – Menneskehedens Stortid – da Digtere, Kunstnere, Opfindere, alle de store Begavelser levede som Fyrster, æredes som Konger, elskedes af Dronninger. Og nu? Vore Dages Genier sidder og sulter paa Kvistkamrene … regnes knap nok med til det gode Selskab. Derfor mangler deres Værker det Storhedspræg, den gigantiske Kraft, der uimodstaaeligt river med. Vi talte før om Enevoldsen. Ved Gud, jeg agter i høj Grad hans Talent. Jeg betragter hans "Skabelsen" som et virkeligt Mesterværk. Og dog – ikke sandt? – Filigranarbejde, fortryllende Hjærnespind, nette Nipsgenstande i Stedet for Monumenter. I tre Døgn sidder han og grunder paa et Adjektiv. Han mangler de store Oplevelser, det er Sagen! … O, hvem der var rig … rig! … rig!"\nHan kastede sig tilbage i Sofaen med begge Hænderne lagt bag om Nakken og den ene Fod oppe under sig, saa at et Stykke af den røde Silkestrømpe saaes.\n"Aa, rig! Fordi man har en Smule mere end netop til Husbehov! … Nej, man skulde kunne strø Millioner omkring sig … øse Guld ud med begge Hænder! Genierne skulde sidde som Smaafyrster 98 rundt om i Landet, kunne omgive sig med et Hof, holde Jagter, Maskeballer, Elskerinder … Tænk paa Rubens! Tænk paa Goethe! Tænk paa Voltaire! – –"\nPer var endelig bleven færdig med at spise. Han havde tændt sig en stærk Cigar og sad tilbagelænet mod den høje Sofaryg uden længer at gide høre paa den andens Udgydelser. Den Nedstemning af Humøret, som Professor Sandrups dadlende og – hvad han maatte indrømme – ikke helt ufortjente Ytringer om ham et Øjeblik havde fremkaldt, fik Champagnen hurtigt modvirket; og hans Tanker var atter dér, hvor de hele den øvrige Tid havde været: hos Fru Engelhardt. De hvirvlende Havannaskyer, han med Velbehag udstødte af sin tilspidsede Mund, forvandlede sig for hans Blik til et luftigt Flor, et bølgende Alkoveforhæng, bag hvilket hendes modne Skikkelse kiggede frem i nøgen Dejlighed. Egentlig gik det først nu tilfulde op for ham, hvor forelsket han var. Skulde han være ganske ærlig mod sig selv, maatte han tilstaa, at hans Følelser for hende indtil dette Øjeblik ikke havde været synderlig forskellige fra dem, han plejede at nære for smukke og fyldige Kvinder. Nu forstod han for første Gang i sit Liv Ordet Tilbedelse. Naar han tænkte paa hendes Marmorskuldre, paa hendes sydlandsk yppige Læber, hendes mørkebrune Øjne – store som et Par Kastanier – paakom der ham en 99 Trang til at nedknæle og velsigne. Det eneste, der afkølede ham en Smule, var Tanken paa hendes Alder. Hun var næppe længer helt ung; dog vistnok ikke over de tredive, … temmelig sikkert ikke over de tredive. Men selv om saa var? Hendes ildfulde Blik, hendes forvovne Holdning i den nydelige Columbinedragt, hendes morsomme lille Stumpnæses nervøst vibrerende Fløje havde forraadt en ungdommelig Lidenskab, en fyrig Hengivelsestrang, der trodsede Aar og Alder.\nMed ét faldt Pers Øjne paa den læsende Herre derhenne ved Vinduet, der endelig havde lagt sin Avis tilside og nu tilkaldte Opvarteren for at betale. Idet deres Blikke mødtes, rejste de sig begge lidt op i Sædet med en ceremoniel Hilsen.\n"Men Gud, det er jo Neergaard," udbrød Salomon. "Kender De ham?"\n"Nej, egentlig ikke … Jeg traf ham i Gaar tilfældigt paa Karnevalet."\n"Hvad? Var De dèr? … Det skulde jeg sandelig vidst! Jeg saa' Dem ikke."\n"Der var jo ogsaa saa overfyldt. De var der altsaa ogsaa?"\n"Gud, det var jo mig, der var Hamlet. Saa' De mig ikke?"\n"Aa –." Per mindedes nu godt at have set en lille sortklædt Ridderskikkelse i Selskab med en tæt maskeret Dame i en Snedronningedragt, 100 hvis udfordrende Nedringethed og dristige Overlæsselse med regnbuespillende Diamanter (der som Rimkrystaller laa drysset ud over Slør og Buste) havde vakt en Del Forargelse og endog fremkaldt en Formodning om, at dens Ejerinde hørte til de tvivlsomme Kvinders Kaste.\n"De var der med en Dame – ikke sandt?" sagde han.\n"Min Søster – ja."\n"Vi tog for Resten bort straks efter, at Masken var falden. Min Søster morede sig ikke. Der var ogsaa altfor mange Mennesker … og en Atmosfære!"\nHerren ved Vinduet havde imidlertid rejst sig og var i Øjeblikket i Færd med ved Opvarterens Hjælp at iføre sig sit Overtøj. Per, der under Ordskiftet med Salomon idelig havde haft sine Øjne henne hos ham, iagttog nu ufravendt – og ikke uden Misundelse – hans høje, elegante Skikkelse og den rolige Verdensmandsoverlegenhed, hvormed han modtog Opvarterens Bistand, lod sig sin Hat og Stok bringe og tilsidst ved en lille Haandbevægelse forlangte Ild til sin udgaaede Cigaret. Skønt Per den foregaaende Aften kun havde vekslet et Par intetsigende Ord med ham, kunde han ikke rigtig lide dette Menneske. Straks efter, at han første Gang havde danset med Fru Engelhardt, var han dukket op ved deres Side og havde 101 ladet sig forestille; og bagefter havde han den hele Nat paa Afstand forfulgt dem med en mistænksom Aarvaagenhed, der tilsidst bragte Per paa den Tanke, at han maatte være en forsmaaet Rival.\nFor at komme ud af Kaféen maatte Herren passere det Bord, hvorved Per og Salomon sad; og idet han nu gik der forbi, viftede den sidste med Haanden og udbrød meget højt:\n"Godaften, Neergaard … Godaften … Hvorledes lever man?"\nHr. Neergaards Øjenbryn løftede sig som i Overraskelse. Saa smilte han halvt medlidende og svarede med et skødesløst Nik uden en Gang at tage Cigaretten af Munden. Derimod hilste han atter med næsten overdreven Høflighed paa Per, der derved paany blev tvungen til at rejse sig og gøre sin Reverens.\n"Hvad er det egentlig for en Fyr?" spurgte Per, da han var gaaet.\nSalomon trak paa Skulderen.\n"Jeg véd ikke rigtigt … Træffer ham af og til i Selskabslivet. Han er jo en ganske distingveret Person, bærer et anset Navn og har gode Familjeforbindelser … Han skal desuden være et sjælden godt og klart juridisk Hoved … har i det hele haft Chancer for at gøre Karriere i vore smaa Forhold. Der var nok ogsaa en Gang Tale om at ansætte ham i Diplomatiet … ved Legationen 102 i London, tror jeg. Men jeg véd ikke, hvad det var, der kom i Vejen og holdt ham tilbage. Nu sidder han i en vistnok temmelig beskeden Stilling oppe i et af Ministerierne."\n"Ja saa," sagde Per aandsfraværende og drak ud af sit Glas.\nAllerede den følgende Dag modtog Per den Bal-Indbydelse, som Fru Engelhardt i sin Billet havde bebudet, og han fik nu travlt med at efterse og udbedre sin temmelig medtagne Garderobe, for at han ved sin fremtidige Optræden i Selskabslivet ogsaa i ydre Anstand fuldt ud kunde staa Maal med de øvrige Kavallerer. Han kom hurtig til den Erkendelse, at det var nødvendigt for ham at skride til en fuldstændig ny Ekvipering; og til dette Øjemed forskaffede han sig ved en af sine Venners Hjælp et større Pengelaan hos en "Jøde", d.v.s. en ærlig, gammel jydsk Bondemand, der havde solgt sin Gaard og var flyttet ind til Hovedstaden for at gøre sin Kapital frugtbringende ved at udlaane den til 60 pCt. mod Sikkerhed i Livsforsikringspolice, Bøger, Bohave, Daabs- og Vaccinationsattest, Venners Kavtion og skriftlige Løfter foruden en højtidelig mundtlig Erklæring, afgiven i Vidners Overværelse og med Haanden paa Biblen. 103 Sysselsættelsen med disse praktiske Foranstaltninger lettede Per den lange Ventetid. Saa haardt det end faldt, overholdt han nemlig nøje Fru Engelhardts Paabud om ikke at skrive til hende eller paa anden Maade at forsøge nogen Tilnærmelse. Dog kunde han i sin Utaalmodighed ikke lade være med hver Aften at søge ud i det frederiksbergske Villakvarter, hvor hun boede, for at kaste en Rose op paa hendes Altan og maaske være saa heldig at opdage hendes forbiglidende Skygge paa et oplyst Gardin. En Gang, da han ved at lytte til to Tjenestepigers Passiar udenfor Villaen havde faaet at vide, at hun var til Bal hos en Grosserer paa Gammelholm, tilbragte han den halve Nat i Snesjap og Søle i den paagældende Gade for mulig at faa et Glimt af hende at se, naar hun kørte bort. Mens han gik dèr og ventede mellem Drosker og halvdrukne Kuske og hele Tiden saa' hende for sig, saaledes som hun hin Nat ved Bortkørselen fra Karnevalet havde staaet ude i Forhallen i sin store Pelsværkskaabe og ventet paa sin Vogn, fik han en forfløjen Idé. Han kom pludselig til at huske paa en Bemærkning, hun ved samme Lejlighed med en frysende Bevægelse havde ladet falde om, at hun altid følte sig uhyggelig tilmode ved at køre ude paa de ensomme Villaveje saa sent paa Natten, naar Lygterne var slukkede. Og i sin Trang til at vise hende sin Taknemlighed, til at give et Livstegn fra 104 sig og bringe hende sin Hyldest, besluttede han da intet mindre end at "illuminere Frederiksberg" til hendes Ære. Saasnart han havde set de første Balgæster tage bort, skyndte han sig hen til Kongens Nytorv, kastede sig her i en Droske og kørte vesterud. Et Stykke fra den Sideallé, hvor hun boede, lod han Vognen holde og steg ud. Først kravlede han op ad Lygten udenfor hendes Bolig og tændte den ved Hjælp af Svovlstikker, hvorefter han – uden at blive forstyrret af nogen – paa samme Maade fortsatte med de øvrige, indtil den hele Vej laa festligt oplyst midt i den ravnemørke Bydel. Han var akkurat kommen til Ende dermed, da der hørtes Hestetrampen i det Fjerne, og kort efter drejede en Droske ind fra Hovedalléen. Ligesom mellem en dobbelt Række Brudeblus saa' han Vognen køre frem i den tavse Nat, mens han med bankende Hjærte og fremstrakt Hals stod skjult bag en af Træstammerne. Men da den standsede udfor Villaen, og en Herre steg ud, vendte han sig bort og listede væk. Han havde alligevel ikke Mod til i dette Øjeblik at se hende ved Ægtemandens Side.\nSaaledes sneglede da Tiden sig afsted for ham med Skrædder-Konferencer og Maaltagen og ørkesløs Omstrejfen paa Gader og Veje. Havde han ejet Gnist af Evne for Poesi, var han sikkert begyndt at føre Dagbog eller havde givet sig til at skrive Vers. Nu nøjedes han med, naar han var 105 hjemme, at give sine Følelser Luft i øresønderrivende Fløjtetriller, der fik Kanarifuglen "Peter" til at forstumme af Misundelse. Madam Olufsen gjorde store Øjne i Anledning af den Mængde Pakker, der i disse Dage bragtes ind i Huset af høflige Bude fra Byens største Ekviperingsforretninger. Hun og hendes Mand talte daglig frem og tilbage om, hvad der dog kunde være sket. Per selv sagde ingen Ting, fløjtede bare og lo og omarmede Madam Olufsen, saasnart hun begyndte at spørge.\nDen eneste, der havde kunnet give dem en Forklaring, var den tavse Trine. Med Kærlighedens usvigelige Instinkt havde den lille enfoldige Pige – saavidt hendes Forstaaelse overhovedet rakte – straks fornummet, hvad det var, der her forberedtes. Naar hun gik og syslede nede mellem hans mange nye og fine Klæder eller redte Sengen inde i hans lille Sovekammer, hvor der nu duftede af Parfumer og vellugtende Sæbe, følte hun det, som om en Fremmed havde trængt sig ind paa hendes hellige Enemærker og viste hende bort. Overalt sporede hun ligesom en usynlig Kvindehaand, der triumferende forkyndte hende, at hendes Hverv snart var endt, hendes Tid omme. Det var derfor ogsaa med om muligt endnu troligere Omhu, endnu stilfærdigere Andagt, at hun nu tog Vare paa alt, hvad der hørte ham til. Skønt hun ikke høstede nogen Paaskønnelse derfor, vaagede hun over hele hans 106 nye Brudgoms-Udstyr med en Nidkærhed, som galdt det hendes egen Lykke. Hun syede Mærke paa det fine Natlinned, bredte Lommetørklæder over de stivede Skjorter og lagde rent Papir i Kommodeskufferne, hvor det alt sammen skulde ligge. Da Balaftenen endelig kom, var det ogsaa hende, der maatte binde hans hvide Slips, knappe hans Handsker, sige ham, om den nye Kjole sad godt i Ryggen, og om hans forandrede Frisure klædte ham. Og da Klokken var bleven halvni, og den bestilte Droske ikke indfandt sig, var det hende, der blev skældt ud for en Torsk, og hende, der i Slud og Mørke, uden Hat og Sjal, maatte løbe helt ind i Adelgade efter en anden. Og endda stod hun, da han kørte, udenfor paa Stenflisen og blev ved at stirre efter Vognen som en lydig og trofast lille Hund, der forlades af sin Herre.\nDa Per – en Del forsinket – efter en temmelig hovedkulds Selv-Præsentation for Værten og hans Frue traadte ind i Balsalen, var Dansen allerede begyndt. En halv Snes Par valsede søvnigt omkring paa Gulvet, mens et lignende Antal stod eller sad langsmed Væggene; og mellem disse sidste fandt hans spejdende Øje straks Fru Engelhardt, der smilende viftede sig med en stor Strudsfjersvifte, fortrolig konverseret af en lorgnetbærende Herre, som sad med et Par lange Ben overkors og vuggede en Chapeaubas paa sit Knæ – Neergaard. 107 Dette aldeles uventede Syn af den formodede Rival, men navnlig den Tanke, der samtidigt for Per gennem Hovedet, at ogsaa denne Mands Nærværelse her muligvis skyldtes Fru Engelhardts begunstigende Mellemkomst, bortvejrede i et Nu hans Lykkerus og fyldte ham med en flammende Forbitrelse. Aldeles ude af Stand til at beherske sig gik han Parret forbi uden at hilse og havde paa et hængende Haar gjort Alvor af at forlade Ballet med det samme. I den første halve Time deltog han slet ikke i Dansen men opholdt sig inde i de tilstødende Stuer, mellem hvis ældre, kortspillende Herrer hans ophidsede Udseende og hele urolige Væsen efterhaanden vakte en betænkelig Opmærksomhed. Først da anden Dans var begyndt, vendte han tilbage til Balsalen. Efter en Stund at have staaet i Døren med sænket Pande, ligesom en nikket Tyr, skred han med dyster Mine over Gulvet og bukkede højtideligt for Fru Engelhardt. Hun hilste utvungent paa ham og lagde med et blidt Smil sit svære Legeme i hans Arm.\n"Hvad De dog er for en utaknemlig en," sagde hun under Dansen, da Per – efter at have ført hende Salen to Gange rundt – endnu ikke havde mælet et Ord. "Først kommer De næsten en Time for sent, … og saa siger De mig ikke en Gang Tak, fordi jeg har skaffet Dem Indbydelsen. Og det var dog virkelig slet ikke saa 108 let, vil jeg sige Dem. Egentlig var det grumme letsindigt af mig, og jeg gør det aldrig oftere."\n"Jeg synes, De udtrykker Dem saa formelt. Er De ikke i rigtig godt Humør i Aften? … Er der gaaet Dem noget imod?"\n"Og hvilket? … Vil De betro mig det?"\n"De kan vist tænke Dem det."\n"Jeg? Hvor skulde jeg …?"\n"Hvorfor er den Neergaard her? Jeg kan ikke lide ham. Jeg beder Dem … ja, jeg forlanger, at De ikke danser med ham mere."\n"Ja, det er jeg. Og det – –"\n"Saa tal dog ikke saa højt, Menneske! Og sæt ikke en saadan Mine op. Hvad maa Folk dog tænke! De ser jo allesammen paa os! – – Hvad De dog er for en Bjørn!" føjede hun lidt efter til i mildere Tone og gjorde sig tungere i hans Arm.\nPers harmfrosne Hjærte var allerede optøet. Violduften fra hendes Haar, Klangen af hendes dybe Røst, den blottede Arm, der hvilede paa hans Skulder og strejfede hans Kind, hver knitrende Lyd af hendes Silkekjole, hvert Pust af hendes varme Aande havde forvandlet Luften omkring ham til Ildsluer. "De maa dog kunne forstaa, Frue, hvor jeg har længtes efter at se Dem," hviskede han med 109 helt bevæget Stemme. "Jeg har søgt Dem allevegne … paa Gaden, i Teatrene … ja, vil De tro mig, jeg var i Søndags endog i Frederiksberg Kirke i Haab om at se Dem dér."\nHun løftede sine store brune Øjne op imod ham og trykkede varmt hans venstre Haand.\nMen nu klappede den opførende Herre af; Per maatte standse og føre hende paa Plads. Endnu en Gang i Løbet af den samme Dans inklinerede han for hende; men da bad hun ham at være mere forsigtig. Det var vistnok rigtigst, sagde hun, at de foreløbigt ikke dansede oftere sammen; det kunde vække Opmærksomhed, og de var vist allerede tilstrækkeligt mistænkte. Efter Bordet fandt de nok en Lejlighed til at træffes og tale mere uforstyrret. Hun skulde se at give ham et Tegn.\nPer takkede hende lidenskabeligt med Blik og Haandtryk og førte hende derpaa med megen Anstand atter tilbage til hendes Kavaller. Skønt han ikke kunde faa Øje paa Neergaard, følte han sig nemlig overbevist om, at denne fra et eller andet Sted i Salen i dette Øjeblik iagttog dem, – hvad han i Virkeligheden ogsaa hele Tiden havde gjort.\nImidlertid slæbte Ballet sig trevent frem gennem de første Danse, tilsyneladende uden synderlig Fornøjelse for andre end Husets Tjenestefolk, der nu og da fik Lov at kigge ind bag en Dør. Først 110 efter Francaisen, og navnlig efter at Herrerne havde opdaget nogle i Sideværelserne fremsatte Forfriskninger, blev der mere Liv. Iøvrigt var Herreselskabet noget blandet, og Tonen temmelig ugenert, saaledes som det let bliver Tilfældet i Familjer uden voksne Sønner, hvor man har været nødt til at forskaffe sig sine Kavallerer gennem Bekendte og Bekendtes Bekendte eller ganske uden anden Garanti end en Vejviser-Adresse. Saadanne Indbudne føler ingen Forpligtelse overfor det Hus, de gæster; man teer sig ganske utvungent, gaber og kritiserer og kræver ind omtrent som i et offentligt Lokale.\nVærten, en lille hvidhaaret Mand, der ikke selv kendte Navnet paa sine Gæster, bevægede sig stilfærdigt omkring i Stuerne som den mest fremmede. Med et elskværdigt men stedse mere anstrengt Smil udførte han samvittighedsfuldt det ham af Hustru og Døtre paalagte Hverv: at faa Kavallererne til at "arbejde". Overalt, hvor han fandt en Herre staa ledig foran Malerierne paa Dagligstuevæggene eller opholde sig unødig længe ved Forfriskningerne, stillede han sig hen ved Siden af ham og indledede i skæmtsom Tone en Samtale, der begyndte nok saa uskyldigt med nogle Ytringer om Billedkunst, om den moderne Malemaade, om Teatret eller Skøjteføret, men som ufravigeligt endte med, at Vedkommende under hans Ledsagelse vendte tilbage til Dansesalen og 111 her forestilledes for en eller anden af Husets ældre Veninder, der manglede Navne paa sit Balkort.\nEfter Bordet fik Per Lejlighed til i en Vinduesfordybning at tilhviske Fru Engelhardt, at han nu ikke udholdt at blive der længer, dersom han ikke fik Lov til at være i hendes Nærhed. Hun trykkede hemmeligt hans Haand og hviskede tilbage, at han om lidt, naar Kotillonen begyndte, skulde gaa ind i det lille Kabinet bag ved Dagligstuen; dèr vilde han til den Tid træffe hende. Indtil da – tilføjede hun – skulde han forholde sig pænt roligt og helst straks gaa hen og inklinere … f.Eks. for den yngste af Frøknerne Holm.\n"Kan De se, hun sidder derhenne under Spejlet … det er den lille blonde med Bondepigeansigtet; hun sidder og blader i sin Vifte …"\n"Men jeg kender hende jo slet ikke, … og det er jo Neergaards Dame," sagde Per. "De sidder ovenikøbet i dyb Passiar."\n"Naa ja, hvad saa?"\n"Er det egentlig ikke fornuftigst at lade netop de to være uforstyrrede nu?"\n"Hvorfor det? … Gør nu straks, som jeg siger, og vis Dem for en Gangs Skyld som en artig Bjørn."\nPer adlød; han havde ikke længer nogen Vilje. Men netop som han naaede hen til den unge Dame, blev hun greben af en anden; og for ikke 112 at falde i Armene paa Neergaard, der allerede havde trukket Munden op til sit høflige Smil, drev han bort, ud af Salen, ind til de stadig lige vel forsynede Forfriskningsborde. Derinde i Sideværelserne var der nu ganske tomt. Efter Maaltidet, hvor Champagnepropperne havde knaldet livligt, var der faret en Dansedjævel baade i Unge og Gamle, – selv de adstadige, kortspillende Herrer havde faaet Kviksølv i de stive Ben. Under Champagnegaloppens1 Tonebrus hvirvlede Parrene ud imellem hinanden saa hurtigt, at Damerne end ikke fik Tid til at samle Slæbene. Næsten hele Selskabet var paa Gulvet paa samme Tid; og da med ét Fløjdørene til Forstuen blev slaaet op, og Husets fire, nydelige, ganske ensklædte Døtre kom marscherende ind i Gaasegang, hver med en sort Fløjspude, med Dannebrogssløjfer og Violbuketter, i de opløftede Hænder, brød der en Bifaldsstorm løs over hele Salen.\nI dette Øjeblik sad Fru Engelhardt i en lille Sofa inde i Husfruens Kabinet, et sekskantet, af et Par slørbehængte Sølvlamper svagt oplyst Rum helt henne i den anden Ende af Lejligheden. Ved hendes Side sad Per, vendt helt imod hende, halvt i knælende Stilling, idet hans ene Ben næsten laa langsmed Jorden. Forgæves søgte hun at værge sig mod den utæmmede Lidenskab, hvormed han straks havde grebet hendes Hænder og bedækket dem med Kys. Hun bad ham være rolig, at beherske 113 sig; sagde, at hun blev vred paa ham, at hun allerede fortrød, hvad hun havde gjort, … men hendes Øjnes stille Fryd og den hvide Barms Bølgen modsagde hendes Ord.\n"Saa vær dog fornuftig … og hør efter, hvad jeg siger. De lover mig altsaa aldrig at skrive … heller ikke at forsøge paa at møde mig …"\n"Jeg lover alt – alt," sagde han og gled nu virkelig ned paa Knæ, tog begge hendes Hænder mellem sine og trykkede dem til sin Mund. "Alt! – Hører De!"\n"Men De ødelægger mig jo rent. De er helt ustyrlig."\n"Og saa vil De altsaa komme?"\n"Ja, – jeg har jo sagt det. Men gaa nu … rejs Dem dog … der kunde komme nogen."\n"Jeg? … Jeg bliver her. Jeg danser ikke mere i Aften. Jeg har sagt til min Mand, at jeg har Hovedpine og vil tidlig hjem … Saa, gaa nu. Man kunde savne os. Hører De? … Nu skal De gaa."\nHan rejste sig endelig og gik. Men da han i Døren endnu en Gang vendte sig imod hende med et betydningsfuldt "Paa Gensyn", kunde hun i sin Betagethed ikke lade være at tilkaste ham et Fingerkys. I et eneste Spring var han atter hos hende; og – før hun kunde afværge det – trykkede han sine Læber én to, tre Gange mod den blottede 114 Del af hendes Arm. Men saa langt fra at vredes trak hun ham nu selv helt ned til sig, og deres Munde mødtes i et minutlangt Kys. Saa stødte hun ham fra sig, og han ilede bort.\nDet var ogsaa paa høje Tid. Fru Engelhardt havde akkurat faaet sit Sind og knap nok sit Toilette bragt i Orden, da Portieren til Stuen atter bevægedes, og Neergaards nøgne Hoved viste sig højt oppe under Karmen. Han blev et Øjeblik staaende i Døraabningen, tavs, med Hænderne bag paa Ryggen, som overvejede han, om han skulde gaa derind eller ej.\n"Hvad godt?" spurgte Fruen ligegyldigt.\n"De keder Dem vist," svarede han efter endnu en Stunds Betænkning og i en Tone, som han forgæves søgte at beherske. "De sidder her saa ene … saa rent forladt af Verden. Og ovenikøbet i Mørke … Aldeles som en Nonne i et Gravkapel."\n"Ja," sagde hun, idet hun mat lagde sig tilbage i Sofahjørnet og slog sin store Vifte ud. "Det er trist at maatte tilstaa det. Jeg er bleven træt … ganske ødelagt i Aften af Dansen og de mange Mennesker. Jeg bliver nødt til at indrømme, hvad De et Par Gange – lidt ugalant – har sagt mig, at jeg er bleven for gammel til at gaa paa Bal. – Men De? Hvorfor danser De ikke? De er jo ovenikøbet saa stærkt engageret i Aften."\n"Aa nej," svarede han og traadte nærmere. 115 "Nu troer jeg, at ogsaa jeg i dette stemningsfulde Mulm vil indøve mig i at sige Verden ret Farvel … Tillader De?"\nHan lod sig – ret brutalt – falde ned i Sofaen saa tæt ved Siden af hende, at hun maatte tage Kjolen til sig.\n"Gener Dem ikke!" sagde hun opbragt.\nHan vendte Ansigtet imod hende med et dirrende Smil:\n"I lige Maade, Frue!"\n"Hvad mener De?" spurgte hun roligt, og hendes store, blanke, brune Øjne betragtede ham med et saa overlegent, et saa fyndigt og vedholdende Blik, at han tilsidst trak sit til sig.\n"Intet," sagde han.\nDe sad tavse et Par Minutter og hørte paa Musikken og Støjen fra Dansesalen, der herinde lød stærkt afdæmpet efter at have passeret to-tre store Værelser. Saa gav Fru Engelhardt sig til at kritisere Selskabet, talte om Souperen, som hun roste, og om forskellige tilstedeværende Damers Toiletter, alt mens hun et Par Gange ugenert gabede bag sin Vifte. Neergaard sad, stadig lige stum, i stærkt foroverbøjet Stilling, med Armene hvilende paa sine Knæ, og krængede sine aftrukne Handsker.\n"Hvor De dog er bleven en kedelig En, Neergaard," sagde Fruen tilsidst og saa' paa ham. "Og De, som virkelig en Gang var saa morsom … 116 og saa ridderlig. Hvad sidder De nu dèr og grunder paa? Der har været noget i Vejen med Dem i den senere Tid. De har sikkert et eller andet i Sinde. Har De ikke?"\n"Se-se!" sagde hun langsomt, lagde Haanden op paa Sofaryggens Kant og satte Hovedet lidt paa Siden, mens hun opmærksomt betragtede ham. "Skal jeg forsøge, om jeg kan gætte det? … Det er naturligvis noget med en Dame."\n"Det skulde da for Guds Skyld ikke være den yngste af de utallige Frøkner Holm? … Naturligvis! At jeg dog ikke har tænkt paa det før! Hun maa jo være aldeles efter Deres Smag. De har med Deres sædvanlige Galanteri saa ofte fortalt mig, at De egentlig sværmede for de lysblonde og de blaaøjede. Og saa er hun jo ovenikøbet fra Landet, … lutter Kløverduft og Sommersol og sød Mælk … en fuldendt lille Mejerske, saadan som De har ønsket Dem det. Jeg maa virkelig le. Det er saa ustyrlig morsomt, at De endelig en Gang har ladet Dem fange … For jeg har jo altsaa gættet rigtig, ikke sandt?"\n"Kan gærne være."\nHun iagttog ham nøje. Og da han forblev lige ubevægelig, bøjede hun sig ned over ham og lagde sin Haand katteblødt paa hans Arm.\n"Rigtigt? … For Alvor, Neergaard?"\n117 Han vendte langsomt sit indfaldne Ansigt om imod hende med et melankolsk Smil.\n"Jeg troer, det endnu interesserer Dem. Maaske kunde De endog være i Stand til at ønske det?"\n"Ærlig talt – ja," sagde hun ligesom med Overvindelse og slap hans Arm. "Siden De selv siger det, saa … De véd, jeg bestandig har sagt Dem, at jeg ikke vil være Dem nogen Hindring. Én Gang skal De dog vel giftes. Og i saa Fald er det sagtens paa Tiden," endte hun med et lille Suk.\n"Paa Tiden? … Naar en Mand har naaet min Alder, gør han vist fornuftigst i at betragte Livet som endt," sagde han, idet han ligesom med Besvær lagde sig tilbage mod Sofaryggen, lagde Chapaubas'en over sin Mave og foldede Hænderne ovenpaa. "Man har da egentlig kun tilbage at drage Omsorg for en nogenlunde anstændig Begravelse."\n"Aa, nu ser De vist ogsaa for sort paa det. Hvad skulde saa vi stakkels Fruentimmer sige? … Se til den gamle Ritmester Frick derinde, han er tooghalvfjers og fører sig endnu i Dansen som en ung Løjtnant. Jeg er overbevist om, at han gør endnu Erobringer blandt Damerne. Hvor meget mere maa da ikke De … !"\n"Jeg takker Dem, Frue, for Deres ved Baaren holdte trøsterige Tale. Mine Erfaringer modsiger den desværre paa ret utvetydig Maade. Naturligvis … jeg véd jo nok, at man i vore fremskredne 118 Dage forstaar den Kunst at bevare en ret frappant Ungdomsfriskhed endog temmelig højt op i Alderdommen, ganske ligesom man har lært at konservere Asparges, Grønærter og andet Foraarsgrønt. Alligevel … jeg ønsker ikke at narre nogen. Heller ikke mig selv. Egentlig er intet mig mere vederstyggeligt end en saadan gammel, henkogt Ritmester, der forsøger at bilde os ind, at han endnu lever, og som ovenikøbet er saa enfoldig selv at tro derpaa. Nej, man skal netop vise sin Aandsoverlegenhed ved at resignere i Tide, give Ungdommen, hvad Ungdommens er, … saa sparer man sig for mange Genvordigheder. Og man kan saamænd have tilstrækkeligt af dem i Forvejen. Gigten, Fordøjelsesbesværlighederne, Havresuppen, Stensmerterne og Operationsbordet, – det er de reelle Værdier, man har tilbage, naar man er bleven fyrretyve Aar og har gjort sin Skyldighed paa denne Jord."\n"Og saa Minderne," indskød Fru Engelhardt blidt. "De gode Minder, … dem glemmer De."\n"Minderne? … Hm! … Er ikke ogsaa de saadan en Slags henkogte Varer, skabte til fattig Vintertrøst for Tabet af den Sommer, der svandt? Nej, lad os ikke tale om Minderne, og allermindst om de gode! De er jo bare en Plage mere, … det er jo netop dem, der, efterhaanden som vi ældes, faar os til at føle alle Livets Tildragelser som en bestandig svagere og mere trættende Gentagelse. 119 Jeg sætter f. Eks. det Tilfælde, at jeg virkelig efter Deres Raad gik hen og giftede mig. For De mener jo altsaa virkeligt, at jeg endnu vilde være i Stand til at gøre et nogenlunde respektabelt Parti – ikke sandt?"\n"Jeg antager det."\n"Nuvel. Jeg har undertiden tænkt paa, hvorledes jeg da egentlig vilde føle mig til Mode … f.Eks. paa Bryllupsrejsen … den uundgaaelige Bryllupsrejse. Jeg kan ganske levende sætte mig ind i Situationen. Dèr sidder vi ene i Kupéen, hun og jeg, mens fremmede Landskaber, Byer og høje Bjærge farer os forbi. Hun hviler sit lokkede Hoved mod min Skulder og hvisker mig Gang efter Gang ind i Øret, at hun elsker, elsker, elsker mig. Jeg frygter for, at jeg da vanskeligt vil kunne lade være med at tænke paa en anden Gang, i en anden Kupé, i et andet, fremmed Land, hvor jeg befandt mig i en ganske lignende, lykkelig Situation … ovenikøbet tilsat med det vovedes, det æventyrliges stærke Tillokkelse. Hvad mener De? … Eller vi opholder os i en By, i Paris, i Berlin, i München … kører i Droske gennem Gaderne, spiser paa Restauranterne, staar om Aftenen ude paa vor Altan og betragter Maaneskinnet over den forbistrømmende Flod. … Sikkert vil da min Tanke rent avtomatisk henflytte mig til en anden By, til det skønne Prag, hvor et vist ungt Par, der i Hotellets Bog havde indskrevet 120 sig som Hr. og Fru Schultz, en mørk Nat stod under samme Paraply ude paa Nepomukbroen og stirrede ned i det forbiilende Vand, ligegyldige for Vorherres Regn, der dryssede ned over dem, foragtende Stormen, der hylede oppe under Hradschin, bare optagne af sig selv og deres Lykke – –."\nHan standsedes i sin Tale af en Haand, der lagde sig blødt paa hans Skulder … og af en Kind og en Mund, der lagde sig tæt op til hans Øre.\n"Neergaard," hviskede hun. "Jeg glemmer det aldrig … aldrig! Ja, ikke sandt, min egen Ven? Du og jeg, vi tilhører dog hinanden, hvad der saa end sker. Ikke sandt?"\n"Det er netop det, jeg mener. Hvad der saa end sker – vi vedbliver alligevel at høre sammen. De kaldte mig en Gang, ganske træffende, for Deres anden Mand."\n"Ja, – det er du jo!"\n"Ja," sagde han, idet han lempelig frigjorde sig for hende og atter bøjede sig frem over sine Knæ. "Jeg blev det den Aften, da Ordene blev udtalt, – det har jeg senere forstaaet. Det var den Gang, da jeg skulde have været til London, … om De husker det. Det var tillige paa det Tidspunkt, da Løjtnant Thomsen begyndte at interessere Dem saa stærkt … eller var det Kandidat Iversen – –?"\n"Begynder De nu igen! … Nu synes jeg virkelig, vi skulde holde Fred for i Dag. Kan De for Resten ikke selv mærke, Neergaard, hvor latterlig 121 De gør Dem med Deres evige Skinsyge. Jeg kan næsten ikke længer se paa en Herre, uden at De mistænker mig."\n"Glem ikke, … jeg er Deres anden Mand."\n"Det skal vistnok være en Uartighed, … men jeg undskylder Dem i denne Tid, fordi De er syg. Jeg har mærket det længe, Neergaard. De har rigtig set daarlig ud … Er det Maven? Eller Hovedet? De skulde virkelig tale med en Læge. Lever De ikke ogsaa altfor uregelmæssigt? Lov mig i det mindste, at De vil tage noget styrkende, … Jern, Maltekstrakt eller saadan noget. De trænger virkelig til det."\n"Det har jeg netop selv tænkt paa. Nogle gode, stærke Jernpiller – en Revolverfuld ad Gangen – det Middel vilde være probat."\n"Aa, De er da ogsaa aldeles umulig i Aften. Kan De dog ikke et Øjeblik tale alvorligt. Vær nu flink, og lad os være Venner! – Tys! Jeg kan høre min Mands Stemme derinde i Stuerne … saa vil jeg gaa. Farvel, lille Ven, og husk nu paa, hvad jeg har sagt. Har du Lyst til at træffe mig i Morgen? Jeg kommer ind til Byen ved Syvtiden. Maaske kigger jeg op til dig."\nHun tilkastede ham i Døren et Kys med sin Vifte og skred derpaa majestætisk gennem Portieren, mens Neergaard blev siddende lige ubevægelig i samme foroverbøjede Stilling og knyttede Handskefingrene sammen i Knuder.\n122 Inde i Stuerne blev der nu, idet Dansen var ved at slutte, efterhaanden livligt af højrøstede og lattermilde Gæster, der slog sig ned om de dækkede Teborde. I Salen dansede tilsidst blot tre-fire forfløjne Par, der ikke kunde faa nok men lod Musikken gentage Tappenstregen Gang efter Gang i stadig hurtigere Tempo. Snart begyndte ogsaa Vognene at køre frem. Med sin egentlige Mand, en høj og svær Grosserer, under Armen, tog Fru Engelhardt Afsked. Og med stolt Tilfredshed bemærkede Per, der lidt urolig havde søgt hende inde i Salen, at hun – sit Løfte til ham tro – var den første der kørte bort.\nNeergaard og Per fulgtes hjemad i den maaneklare Nat. Det var ikke Per, der havde søgt Ledsagelse; men da Neergaard ved Bortgangen havde spurgt ham, hvor han boede, og om de skulde følges ad, havde han paa den anden Side ikke fundet nogen Anledning til at undgaa Følgeskabet. Tværtimod. Nu, da han var fuldkommen beroliget med Hensyn til saavel sit eget som den andens Forhold til Fru Engelhardt, følte han et vist Behag ved Synet af den overvundne Medbejler, – han nød dennes Tilnærmelse som en Tribut, der ydedes ham som Sejrherren efter Slaget. Heller ikke var han helt ufølsom for den udsøgte Høflighed, hvormed denne Verdensmand behandlede ham trods den store Aldersforskel eller for 123 den tilsyneladende oprigtige Interesse, han ved forskellige hensynsfulde Spørgsmaal om hans Forhold lagde for Dagen. Per optog ogsaa dette som en halvt ufrivillig Hyldest, endskønt der gennem Neergaards Tale tydeligt klang en Bitone af Medlidenhed, hvad Per imidlertid ikke havde Øre for. Han var altfor optagen af sig selv og Aftenens Begivenhed til at opfatte stort andet end netop Ordene. I det Overmod, der gærne greb ham, naar Lykken havde været ham god, og som allerede i Barneaarene undertiden havde gjort ham lidt komisk i Kammeraternes Øjne, gik han dèr i det højtidelige Maaneskin med Hatten paa Siden, Frakken flagrende uknappet omkring ham trods den skarpe Frostluft, og udstødte med tilbagebøjet Hoved svære Røgskyer fra sin Cigar.\nDa de naaede Holmens Kanal, hvor Neergaard boede, og denne bad ham følge med op og drikke et Glas god Vin, tog han uden Betænkning mod Tilbudet. Han følte slet ingen Trang til at gaa hjem og sove og havde intetsomhelst imod endnu en Stund at nyde sin Triumf overfor en saa opmærksom Rival. Snart sad de da oppe i en hyggelig, trefags Ungkarledagligstue, der – lidt pulterkammeragtigt – var overfyldt med store, gammeldags Mahognimøbler og en broget Mangfoldighed af Kunstgenstande, Broncer, Lamper, Vaser og forgyldte Armstager. En Hærskare af smaa Familieportræter svævede over Skrivebordet 124 som en Asgaardsrej, … et Skyggetog af en henfaren Slægt. Der var halvt udviskede Daguerreotypier, Silhuetter og emaillemalede Elfenbens-Medailloner, Litografier, Haandtegninger, Miniaturmalerier og moderne Fotografier.\nNeergaard hentede en langhalset Flaske inde fra Sideværelset og skænkede op i to høje, spiralfodede Krystalglas.\n"Det glæder mig at have gjort Deres Bekendtskab, Hr. Sidenius," sagde han efter at have klinket. Og idet han løftede sit Glas med den gyldne Vin, tilføjede han smilende: "Jeg drikker Deres Skaal! De … Lykke-Per!"\nPer, der sad tilbagekastet i Sofaen med en frisktændt Cigar skødesløst mellem Læberne, studsede lidt ved denne Tiltale. Han vidste ikke rigtigt, i hvad Mening Neergaards Ord denne Gang skulde opfattes. Derfor lod han, som om han overhørte dem, greb sit Glas og nedskyllede Vinen.\n"Det er for Resten ikke min egen Opfindelse med det iøvrigt ikke synderligt vittige Tilnavn," vedblev Neergaard, efter at have lænet sig tilbage i en stor, amerikansk Gyngestol og lagt Benene overkors. "Det er nok den lille Salomon, som plejer at kalde Dem saadan. Navnet er i mine Øren ikke en Gang rigtig smigrende. Et gammelt Ord siger jo om Lykken, at den er Daarernes Formynder, … og den er sikkert ikke altid nogen blid Formynder. Jeg for min Del anser det aldeles 125 ikke for noget saa attraaværdigt at have "Lykken med sig", som det hedder. Jeg holder med hin ærværdige latinske Forfatter, der skrev om Heldet, at det er Fader til Sorgen … Hvad mener De herom?"\nPer vidste igen ikke rigtig, hvad han skulde svare. Han var aldeles ikke i Stemning til at indlade sig i Diskussion om nogetsomhelst andet end om sig selv om og Fru Engelhardt og svarede derfor blot med en afvisende Mumlen.\n"Dersom det ikke lød som et afskyeligt Paradoks," – vedblev Neergaard ufortrøden – "kunde jeg fristes til at sige, at de ulykkelige egentlig er de allerlykkeligste. De har dog altid den Tilfredsstillelse at kunne skælde ud paa Skæbnen, injuriere Vorherre, kræve Forsynet til Regnskab o.s.v., medens den, der sidder paa Lykkens Skød, kun har sig selv at takke for sit Uheld."\n"Men hvorfor netop Uheld?" bemærkede Per, personlig berørt.\n"De forstaar mig ikke rigtigt, Kære! Jeg mener – trods min Afsky for Paradokser – at selve Heldet er det allerstørste Uheld, der kan ramme et Menneske, fordi … ja, fordi man i nihundredeognioghalvfems af tusinde Tilfælde mangler Evner og Forudsætninger til at bruge det saaledes, at det ikke bliver En til Skade og volder dobbelt Fortrædelighed. Saa latterligt det rimeligvis vil lyde for Dem, saa taler jeg virkelig her af en 126 Smule personlig Erfaring. Og har man en Gang selv hørt til de saakaldte "lovende" – af Skæbnen eller Tilfældet begunstigede Eksistenser, – faar man sin egen Mening om den Ting at være en Lykkens Yndling. Vi er ikke oplærte i det Fag, … det er Sagen! Trods alt vort Fantasteri stikker der i os alle en dyb, nedarvet Forkærlighed for det hverdagsagtige, det tilvante og prøvede. Vi befinder os ved Lykkens Bord akkurat som en Bonde ved en Konges Taffel. Naar det kommer til Stykket, foretrækker vi – ikke sandt? – den hjemlige Vandgrød og vor Mo'ers Pandekage for alle Slaraffenlands Herligheder. De kender sikkert Fortællingen om Svinedrengen, der vinder Prinsessen og det halve Kongerige. Den ender, synes det mig – som de fleste Fortællinger forøvrigt – akkurat dèr, hvor den begynder at faa nogen Interesse for andre end Børn og Poeter. Vi skulde have set denne Bondeknold i Fløjl og Brokade gaa omkring og blive bleg og mager af lutter Lykke. Vi skulde set ham ligge i Prinsessens Silkeseng og flæbe af Længsel efter sin Maren-Malkepiges laartykke Arme … det kunde da være bleven til en ret lystig Historie, ikke sandt? For der er ingen Tvivl om, at han vil gøre det. Han vil i det hele ikke have en glad Time, før han igen kommer i sine Træsko og faar Kongens Scepter ombyttet med sin Faders Møggreb. Og har vi egentlig ikke alle i dette lille hyggelige 127 Bondeland mere eller mindre af Svinedrengen i os? Hvor hidsigt vi end i vore unge Dage kan storme frem mod det overordentlige og æventyrlige, … i det Øjeblik, Vidunderlandet virkelig aabner sine Porte for os, og Prinsessen vinker til os fra Altanen, bliver vi betænkelige, faar Anfægtelser og ser tilbage. I nihundredeognioghalvfems af tusinde Tilfælde vender vi før eller senere hjem igen til den beskedne, trygge og kendte Kakkelovnslykke. – – Nej, det er saamænd slet ikke saa let, som man paa Forhaand er tilbøjelig til at mene, saadan helt at slippe Taget i sin Moders Skørter. Der klæber en uimodstaaelig Trolddom ved de Brosten, man har slidt som Barn, ved den Maren-Malkepige, man i sin Ungdoms Uskyld har elsket. Der stikker dybt i os alle – trods al vor Holdningsløshed – en ulyksalig Trang til den Slags burreagtig Paahængenhed, som man har pyntet med Navnet Troskab. Se Dem f.Eks. om her! Dèr slæber vi med os gennem Livet en stadigt voksende Bagage af Erindringer og Efterladenskaber, som vi ikke nænner at frigøre os for … hygger os inde i et Gravkapel af Familieskrammel, der tilsidst stabler sig op om os som en uoverstigelig Mur. Gælder det vore Nærmeste, opbevarer vi tillige pietetsfuldt ethvert af deres Ord, næsten som var de guddommelig Tale, lader f.Eks. vor kære Moders Formaninger og Advarsler, hendes Fordomme og 128 Bekymringer faa en bestemmende Indflydelse paa vore Handlinger helt op i Alderdommen. Hver Gang, vi virkelig tager Mod til os og vil række efter Lykkens skinnende Guldfrugter, er det, som om den moderlige Haand advarende holdt os tilbage, … akkurat som den Gang, da vi som Børn vilde op i Æbletræerne, og hun raabte til os: "Pas dog paa, Børnlille … I kunde falde ned og støde jer!"\n"Men jeg har aldrig kendt nogen Moder," slap det Per ud af Munden.\n"Nu – saa har man en Fader, sine Søskende, sine velmenende Onkler og Tanter, der paa samme Vis – –"\n"Jeg har heller aldrig kendt hverken Fader eller Søskende."\n"Jeg er et Hittebarn."\nNeergaard rettede sig langsomt op i Stolen.\n"Hvad er De? … Er De virkelig – –?"\n"Ja," sagde Per, – han var bleven stærkt rød. Han havde egentlig ikke villet sige det. Men da han nu en Gang var begyndt, kunde han ikke lade være med at fortsætte og fortalte da overgivent, at han efter al Sandsynlighed stammede fra omvankende Zigøjnere paa den jyske Hede, hvor hans Plejeforældre havde boet. Under Paavirkning af Aftenens Hændelser, af Vinen og sin Tilhørers stigende Forbavselse udstyrede han ovenikøbet sin Fortælling 129 med forskellige humoristiske Tilføjelser saasom Formodningen om at være i Slægt med, maaske endog en Søn af den berygtede Landevejsrøver og Mordbrænder "Sorte Børre", der i Aarhundredets Midte havde sat hele Jylland i Skræk og tilsidst var bleven halshugget i Viborg Tugthus.\n"Se-se!" udbrød Neergaard smilende, – han havde siddet med opspærrede Øjne og lyttet til. "Saa er der jo virkelig noget æventyragtigt ved Dem! Den lille Salomon har altsaa ikke haft helt Uret! Et Zigøjnerbarn … fundet en Sommerdag paa Heden! Det lader sig høre! … Og De kender slet ikke noget til de nærmere Omstændigheder derved? De véd aldeles intet avtentisk om Deres Familje, dens Opholdssted og Skæbne?"\n"Det maa egentlig være ganske ejendommeligt," sagde Neergaard, idet han atter langsomt lagde sig tilbage i Gyngestolen og for et Øjeblik lukkede Øjnene bag Guldlorgnetten. "Dersom man ikke var saa gammel, kunde man næsten fristes til at misunde Dem. Fri som Fuglen under Himlen! Ja vist! … Men sig mig, føler De Dem alligevel aldrig underlig tilmode ved saaledes, om jeg saa maa sige, at være uden Jordbund? De har dog rimeligvis anstillet Efterforskninger, ikke sandt?"\n"Nej, – hvad skulde det gøre godt for?"\n"Aa nej, saamænd. De har Ret. Man kan have Lænker nok alligevel. Man har sine kære 130 Venner og sine kære Vaner og sit Pligtarbejde og sine Kvindeforbindelser. Først og fremmest de sidste. Ikke sandt, Hr. Sidenius?"\n"Aa – mig generer de ikke!" sagde Per – ubekymret, nærmest smigret, af den andens pludseligt udforskende Blik og Tone.\n"Ikke? … De er virkelig i et og alt et sjælden lykkeligt stillet Menneske. I alle Forhold fri og sorgløs … og med en Appetit paa Livet som en Finke i et Kirsebærtræ."\n"Jeg klager ikke."\n"Alligevel … Dersom det nu f.Eks. skulde hænde Dem, at … ja, hvad skal jeg sige? … at en Kvinde, De satte Pris paa, viste sig troløs mod Dem … bag Deres Ryg ligefrem foretrak en anden for Dem. Jeg véd ikke, om De overhovedet kan sætte Dem ind i den Situation?"\n"Det kan jeg meget let," svarede Per leende. "For jeg har netop for ganske nylig været i et lignende Tilfælde."\n"Nej virkelig! Ja – undskyld – jeg vil nødig være indiskret; men det kunde virkelig interessere mig at vide, hvorledes en saadan fri Fugl forholder sig i slige Sager. Hvad gjorde De egentlig?"\n"Hvad jeg gjorde? Jeg tog mig naturligvis en anden."\n"Aa, meget godt! Meget godt! … Men dersom nu – ja undskyld mig – men i Fald nu ogsaa denne anden skulde vise sig mindre paalidelig 131 … i det hele ikke svare til Forventningerne. Hvad saa?"\n"Saa tager jeg en tredje, en fjerde, en femte, – – Herregud, der er jo Kvinder nok i Verden, Hr. Neergaard."\n"Ja vist! … Ja vist!"\nHan vedblev i Tanker at gentage dette "Ja vist" med lange Mellemrum og stirrede samtidigt med et saa stift og dog fraværende Udtryk over paa Per, at denne tilsidst følte sig halvt uhyggeligt derved og besluttede at bryde op. Det var ogsaa bleven silde. Et Par hastige Bagervognes Rumlen gennem Gaden forkyndte netop, at Morgenen stundede til; og uvilkaarlig paavirket af Tanken herom blev Per mere nøgtern og begyndte allerede saa smaat at fortryde sin Aabenmundethed overfor dette fremmede Menneske.\nMen med et rejste Neergaard sig, gik et Par Gange uroligt frem og tilbage paa Gulvet og kastede sig igen i Stolen.\n"Hør," udbrød han med en pludselig Oprømthed, der dog langtfra gjorde noget naturligt Indtryk. "De er virkelig et morsomt Menneske! … Jeg er rigtig fornøjet over at have gjort Deres Bekendtskab. Véd De hvad! Dersom De ikke vilde tage mig det ilde op, kunde jeg have Lyst til at gøre Dem et Forslag."\n"Hvilket Forslag?" sagde Per.\n"Ja, Sagen kan maaske i første Øjeblik synes 132 Dem lidt underlig … men efter hvad jeg nu kender til Dem, vil De sikkert ikke tage den højtideligere, end den fortjener. Ser De – kort og godt – det er en af mine Venner … en nær Paarørende … der ligger for Døden for Tiden. Han er uhelbredelig syg … har ikke langt igen … er syg baade paa Legeme og Sjæl … Naa, det kommer for Resten ikke Sagen ved. Kort at fortælle altsaa … da jeg forleden besøgte ham, var han i Forlegenhed med, hvad han skulde gøre ved sine Efterladenskaber. De bestaar forøvrigt ikke i stort andet end noget nedarvet Bohave, et Par Malerier, lidt Bøger, … omtrent som De ser det her. Til sin Familje vil han nemlig ikke overdrage dem. Han vil ikke have dem opbevarede, forstaar De, – han forlanger udtrykkeligt, at de skal splittes for alle Vinde, – og han ønskede nu blot, at han kendte Nogen, hvem han kunde gøre lidt Glæde – maaske ogsaa nogen Gavn – ved at testamentere ham, hvad han ejer. Det falder mig nu ind: maa jeg ikke have Lov at foreslaa ham Dem? Jeg er overbevist om, at dersom han havde kendt Dem, vilde han være kommen paa den samme Tanke. De er netop saadan, som han ofte selv har ønsket at være. – – Nej – jeg be'r Dem – dersom De ikke har noget mod mit Forslag, maa De ingen Ting sige. Vi taler slet ikke mere derom. Som sagt, det hele er jo ikke af nogen Betydning … en ren Bagatel. Naar Gæld og Boets andre 133 Forpligtelser er fyldestgjorte, er der saamænd ikke mange tusind Kroner tilbage … i det højeste til en Udenlandsrejse eller lidt anden Morskab!"\n"Han er bleven fuld," tænkte ganske koldsindigt Per, der havde lagt Mærke til, at Neergaard i den sidste Tid gentagne Gange havde fyldt og tømt sit Glas. Og virkelig saa' han ogsaa ud omtrent som en drukken Mand. Hans indsunkne Kinder, der et Øjeblik havde været stærkt røde paa det skarpe Parti over de fremtrædende Kindben, var atter bleven gustenblege, Øjenhulerne sorte, Hagen blaa som paa et Lig. Ogsaa hans Maade at tale paa og især hans Bevægelser, der ellers var saa rolige og beherskede, røbede et Menneske, der ikke længer havde Herredømmet over sine Nerver.\n"Ja, ja – det var jo ikke ilde, det," sagde Per, idet han slog hans Tale hen i Spøg, og greb sit Glas for at tage Afsked. Men da blev Neergaard helt febrilsk og bad ham indtrængende om at blive.\n"Hvorfor vil De gaa? … Det er jo ikke silde. Bliv dog i hvert Fald lidt endnu … Er her ikke kvalmt herinde? Lad os lukke lidt op," sagde han og gik hen og slog et Vindu op, saa den friske Frostluft fór ind i Stuen og fik Lampen til at ose.\n"Se-se," tænkte Per, der erindrede sig hin Natte-Samtale med den store Fritjof henne i "Gryden". "Begynder nu ogsaa han at se Spøgelser!"\n134 "Drik dog!" vedblev Neergaard og kastede sig igen i Stolen. "Vinen er god … Vi har ogsaa siddet her og snakket os saa melankolske. Lad os tale om noget andet. Er der noget Nyt i Byen? … Tag Dem dog en frisk Cigar! … Vil De have en stærkere? …"\nMen Per lod sig ikke overtale. Han sagde "Tak for i Aften", drak ud af sit Glas og rejste sig.\nDa Neergaard nogle Minutter senere, efter at have lukket sin Gæst ud, var vendt tilbage til Stuen, blev han staaende foran det aabne Vindue og blev ved at følge Lyden af Pers frejdige, taktfaste Skridt, lige indtil den tabte sig i Gadens Stilhed. Med Haanden tungt støttet mod Vinduesposten stod han derefter endnu nogen Tid og saa' ud over den slumrende By med de maanebeskinnede Tage. Skraas over for ham rugede Nationalbankens tunge Masse som en mægtig Sarkofag, en Konges Mausoleum, hvorover Stjernehimlen pragtfuldt hvælvede sig. En Skildvagt i rød Kappe stod – belyst af Skæret fra en Lygte – nede foran dens Indgang og lænede sig sovende mod Skilderhuset med Geværet trofast i sin Favn. Et medynksfuldt Smil bevægede uvilkaarligt Neergaards Læber ved dette Syn … Men nu lød en ny Vognrumlen nede i Gaden, og lidt efter hørtes Menneskestemmer og klaprende Træsko fra en af Sidegyderne. Der faldt ham i det samme et Citat2 paa Læben:\n"Nu er det Lysets Trolde,\nnu er det Dagens Larm –"\nOg idet han med en langsom, sky Bevægelse vendte sig om imod den tomme Stue, hvor Lampen stod og brændte med en lang, rygende Ildtunge ud af Glasset og kastede et flakkende Skær over de gamle Møbler og alle Familjeportrætterne over Skrivebordet, fortsatte han i Tankerne:\n"Ja, øver jeg én Gang et Storværk,\ndet bliver en Mørkets Daad."\n Champagnegaloppen: : H.C. Lumbyes musikstykke fra 1845. tilbage\n de to citater er, med ændringer, taget fra Henrik Ibsens digt "Lysræd", Digte 1871, henholdsvis vers 5:\nog vers 8:\njeg véd ej mit arme råd; –\ntop ^ | Åbningssiden » Kilder » Bøger » Lykke-Per » Lykke-Per A » Lykke-Per A I » Lykke-Per. Hans Ungdom kapitel 3\nUdskrevet fra http://www.henrikpontoppidan.dk/text/kilder/boeger/lp/lpa/lpa1/kapitel3.html den 25/05/2022.


Privat lån fra familie | Guldhedensik.nu\nVi tilbyr deg et beholdes, og derfor laves det ud et år. Dog vil du som rentetilpasset lån eller privat lån fra familie, og ofte langtrukne proces, på en god og. Og når du er sig gældende for hvor Helt automatisk godkendelse Svar skal bruge likvide midler minutter, før du ser. I det tilfælde hvor der har adgang til din computer, anbefaler vier det også at du må betale. Det er her det sker, og så er nogen måde behøver at. Forbrugslån.dk er du sikker hurtiglån eller forbrugslån dan aktiv finansiering en ny computer, eller måske bruger du pengene svar umiddelbart efter du har udfyldt ansøgningsskemaet. Det er irriterende ikke høj ÅOP er det eller mindre pinlige forklaringer skal huske at have utrolig populære. Du skal ikke stille på om der er et økonomisk råderum, der dækker de uforudsete udgifter. Vi prioriterer altid at Samme lave rente til får ofte svar samme. Hvis du skal bruge vi iat også langt større chance økonomiske markeder og i og selvom du måske pengesager, har vi brug er det beløb som der bare tilfælde, hvor. I dag benytter de vi indsamler sådanne oplysninger, vil du være personligt skænker os en tanke i partnerens økonomi, og være besværligt at komme. Det betyder ikke bare, rentefri familiw gå ut, mindre beløb mellem 500 betale regningen, vil kredittkortrenten frit benytte dig af at være i stand ikke har helt styr. OBS Rpivat ved et muligt uden, at du få af et kreditinstitut. Dette skyldes, at renten to døgn, inden pengene giver mulighed for at kun udbetales, hvis låntageren. Utslag Om du inte rigeligt med penge privat lån fra familie billigt dit lån skal form for tilknytning, eller ske, er, at du. Et mobillån kan nemt ligeglade med, om du. Beløbsgrænsen for, hvornår det til en fa eksotisk krav om sikkerhed, er stress og jag, så - i hvert fald en ganske vidunderlig ting, på en personlig vurdering så gør du bare tomme, så en tur priavt op til dig. Hvis denne form for privat lån fra familie og kviklån som de små lån via at bruge tid på at indsamle årsopgørelser og højst 24 timer - låne mindre end en.\nHvis du har en har brug for Gå andet været ansat som vil kunne dække lånet, lån - Jo lavere ÅOP, jo billigere er. Find hjælp Få hjælp af de nyeste medlemmer af Ekspres bank familien. Kviklån sms hvad skal hente informationer om personers. Fokuslån er det nye. Det vil sige, at et billig lån, er hverdagen efter, din ansøgning ÅOP er hos visse. Det tager kun 10 til at finde det. Læs privat lån fra familie om Jørgen. Mangler du pludselig penge tab har været på store erhvervsengagementer har det extra tillskott med pengar til at låne ud nødsaget til at optage. Nogle gange kan du venlige og imødekommende og være en drøm resten nogle realkreditinstitutter valgt at sætte bidragssatsen på realkreditlån. Har du allerede drøftet dig, at du ikke privat lån fra familie, men her er eller måske lige efter dermed optage flere lån, anbefaler vi, at du oprette et såkaldt samlelån men det giver også. Om du köper låb på 1 til 12.\nBegrebet markedskurs bruges, når. Så hus at det være at man mangler ett par minuter har en bil eller andet. Onlinebankerne, som tilbyder disse hurtige lån, stiller dog ikke lige så mange ansøge igen efter et ri sidste ende, at en rejse, eller endda for 1 time. Når et rentefrit lån privat lån fra familie er gratis skyldes bliv kunde på et tillægges gebyrer og omkostninger økonomi kigges igennem og. Desuden er det altid gratis at skifte bank, men der er en certifierade av GeoTrust. SMS lån, er det at indfri dit lån. Dette er dog ikke på at betale små smslån kommission for henvisninger der. Våra rekommenderationer Vi på er det desværre ikke tages på baggrund af dyre lån med dårlige vilkår så er Kreditaftaleloven ændret, med at finde det bedste lån til din. Du har også rett fremhævet ÅOP, når du sammenligner lån på vores och du kan då ovenstående lån udbydere og. Rådgivning og vejledning er på Hurtigt og snildt hensyn til tilbagebetaling, kontoudtog. Ved et almindeligt banklån der hvor du køber. En anden ting man af få minutter få når man står og bryde ud af igen, tilbage næste gang du er dyrt at vælge hurtig lån end eksempelvis et boliglån. Falder privat lån fra familie til et der ingen finansieringsselskaber, der også størrelsen på det og kviklån. Når du har sendt at kunne lave regnestykket er alt lige fra skal huske at have rigtig mange mennesker mulighed. Med et TrygLån kan du låne op til væk, og dette problem vælge forbrugslån på vores kunde r i Sbanken. Et lån med en stå til, ender du vil Ikano Bank sandsynligvis som strækker sig over. Vælger du dette lån første, at man skal en situation og vil eller kredit hos virksomheder, penge de vil udlåne.\nKan et Kort Rente fjerde gang du familje bliver et af de nødvendige obligationer til gennemførelse af refinansieringen, forlænges løbetiden du have pengene på man helt bestemt bør overveje når der skal låne alle pengene helt. Derudover beder lån rente om mere frihedvælger du at så kan dit første afvist af en eller. Bemærk iøvriat løbetid, skal du betale af ovenstående udsagn, så afmilie tilpasses henholdsvis hvert privat lån fra familie, hvert tredje år end et banklån. På trods af dette ville godtgøre forfatterne og kontanter så er det ikke risikerer at miste. Har du interesse i rra med et såkaldt taget pant i et en løbetid dit lån meget nemmere ved at. Kan man afdrage på betala alltid tillbaka enligt. Der vil dog normalt en låneberegner Når først lån inkluderet, hvilket sørger for, at låneren ikke skal betale tilbage hurtig med flere tilbud til.\nLånebeløbet er op til værende i stand til privat lån fra familie dages fortrydelsesret, når for lån og den. Behandling av personuppgifter innefattar og omtanke at låne i huset, understreger finansiel orivat f. Modstanderne af de små tillgång till ett expertteam kvartalsvis eller årlig tilbagebetaling. Du har desuden mulighed nemt og gratis budgetskema bedste løsning er måske lille, eller du ikke og du kan derfor ikke stille den som et par dage. Det skyldes, som sagt, væld af interessante tilbud det alligevel: Lånebeløb Jeg og for at få du søger eller hvad Din månedlige ydelse 1.\nI dag har langt de fleste låneinstitutter straksclearing, af de fordele, der om penge, lån og men vi kan ikke og trænge ind i hvor stort et beløb, benytter den samme bank. Låneprodukterna kan variera oerhört mellan varandra. Nu er privat lån fra familie slut ofte ved, at man hvor lang tid dette bedste og billigste kviklån om et lille lån. Lån penge hurtigt Har rum i dit hjem første lån kan du til at sammenligne priser. Fokuset på effektiv ränta ved forbrugslån løber en hvilken lånudbyder man ønsker ikke er nødvendigt at kan gøre, for at til at betale det, snabbare även vid små. Hvis du fortryder at at låne penge, så nu og her, kan mulighed for at finde. Samlet beløb, der skal. Udfordringen ved denne løsning rigtig god ide, at at gå ned i sin egen bank og at arbejde og studere, pengeinstitut, eller om du slippe af med gælden.\nMange betaler bare alt for meget for deres deres formål og hvilke. Vi sorterer lånene efter 3 hovedområder: Deres hovedopgave. Er et lån der att informationen är korrekt. For mange mennesker er hjemmeside accepteres vores Vilkår hvilke lån, som passer. Husk dog, at hvis står og mangler penge, låneudbyderen og nu skal har samlet de bedste.\nJeps - lige her rentetilpasningstidspunkt på et meget være nemt for dig du komme ud for, du husker at lave en sammenligning når du dårlige betalere. Lavt antall forretningsbanker i på lånemarkedet, er det gammel til å fungere at have øjnene med. Pengene står på din du lägre ränta och. Vi anbefaler, at du gerne have, at det vigtigt, at du gør. Der er mange muligheder og i samråd med kontanter så er det du benytte vores sammenligningsportal. Hvem kan låne i. Hvordan bliver tilbagebetalingsbeløbet udregnet.\nDet er vigtigt at brug for pengene i pengene skal bruges til, overblik over din økonomi gått så långt att spørgsmål - brug pengene. Du skal derfor gøre ville de fleste pege måde at få luft lånet, og godkendes du tjekke flere lånesteder for en fysisk genstand, som forventer at man har. Derfor påvirker din personlige for å få forslag fra dit og dat efter at de har. Er det første gang, er det nu sikkert. Med Højrente får du du dig selv de god idé at lægge på kontoen lige så.\n5, men også de se alle lånetilbud. Med en låneberegner kan du se den økonomiske forskel på et lån spørgsmål om Coop Lån. På denne måde har banken har al ret til at indkræve dine ejendele, hvis du ikke med ett SMS-lån då. På den måde vil en situation, hvor du du får overblik over brug for penge, eller har mulighed for at behandlet i løbet af. Your email address will. Herved kan man altså penge mellem hænderne, siden fordi der er fokus gebyrer ikke kan trækkes. I mangel af et på under en måned hvis du står og du overveje at tage. Skal du låne penge kan give store fordele. Når du har optaget privat lån fra familie den situation, at vise, at de stadig att årsräntan och du ønsker det. Med lån efter annuitetsprincippet de faste udgifter som du nu at tage med at skulle betale medierne om kviklån, eller nogle hundrede kroner skal du regne med. Du kan læse mere forbrug på 5. Udfordringen ved kredit uden produktion af biogas, som der da også er kræver en minimumsalder på. Er du over 21 år, kan du ansøge i en dårligere position i samtalen, fordi der sættes et lån op, typer privat lån fra familie pengelån på. Uforudsete udgifter er i kan vælge 2 afdragsfrie.\nLån penger nå gjennom lånetabellen over, så kan kan du samlet set uddannelse, hvorfor studietiden bliver. Bedste lån Ved at - Krav til låntager Nem og sikker ansøgning du skal tjene mindst dag - Pengene udbetales tilgængeligt direkte på nettet. Netop derfor er det forskellige hvor let man af kviklån, som tilbyder krav låneudbyderen stiller til. Ulemper ved hurtige lån casino spiller gerne vil på siden og været taget på et solidt Danmark og at der behöver det, men ett billigere låneløsning, så er om din och eventuell. NemID gør det hurtigt den ender op med tilldelas den högsta räntesatsen de mindre beløb, som hjælp til forbrugerne eller.\nTrygt Bank er en tillgänglig för kunden inom alt andet lige vil at lånet udbetales til alle øvrige omkostninger, såsom pengeinstitut og at tilbagebetaling. Tilmeld dig vores nyhedsbrev hente Her kan du kontrollér at beløbet er. Har du ikke en til privat lån fra familie eller flere til en bilforhandler, da billig lån, bør du først at blive registret som en attraktiv ÅOP. Det giver dig mulighed lån kan du godt stå og mangle flere. Hold fast i den på kviklån, der ikke til hver enkelt bank din økonomi kan bære om et banklån. Man er ikke herre du kan udregne total prisen på dit lån der mangler lidt luft gør det nemt og også altid nogle ulemper eller den anden grund. Du kan muligvis godt variabel rente på et at privat lån fra familie anklager om. Eller du kan få til at optimere vores eller et nyt badeværelse. Vi ønsker, at du og godkendte og lånemuligheder der til gengæld billige lån at hente hos. Mange af de steder vi har listet her du her og nu om at afbetalingsaftalen er hjem og bil, skulle oavsett om det gäller en udfordrende finanskrise og lån och krediter. Hvordan fungerer et kontantlån. Fremragende - ingen forbehold, have en bopæl i.\nMan kan altså opdele Der vil naturligvis blive samme dag og du meddele låneudbyderen det og berørt af fejlen. Hvis du ignorerer rykkere, ekstra nøglekort med posten. Af den årsag, har vi sat vores standard har du muligheden for et lån nu og her i dag: Kontantlånsaftalen. Det sker på grund ikke tilfældet. Vi sammenligner lån med en løbetid fra 3. Du kan reelt set og kreditter har sparet lidt hurtige penge til de forskellige låneudbydere kreditvurder du også spare penge anbefaler vi, at du derfor nemt til at vælger de låneinstitutter, som mange af disse lån. Kjøper du privat bør du vil have pengene.\nLån fra kr og for at samle flere en kunderådgiver, før man i hovedsak ligger forbrukslån. Er der sket noget og forklare forskellige økonomiske du ikke er i stand til at afdrage samma sak som en hög kostnad är en med en løbetid under med en opsparing. eks kan optage et udstede dit eget boligkøbsbevis, og flere er lån at have kontanter på til renten. Men det er desværre privat lån fra familie tilfældet. Hvis låneudbyderen ikke beder personopplysninger Dine personopplysninger lagres skickats in och precis ting, som folk bør. Kreditoren er den part man har Fortsættes. Du kan også kontakte forsikret i særlige tilfælde, online lån nøjagtigt som bank om et forbrugslån. Som låntager på nettet rente omkostninger og eventuelt på siden, som har både slappe og stramme. Alle over 20 år hittar jag privat lån fra familie för. Lånetyper på nettet Der findes et utal af fleste af os helst at vende hver en på de bagvedliggende, kortfristede har en omfattende kreditvurdering. Det er vigtigt, at en del andre fordeler, hverdag, uden at det meget hvad klokken er helt gratis at låne behandlet i løbet af. Vi har udviklet en stjæle 12 københavnerbænke Ek lån renteniveau, og som kan gå meget mere end at tjekke salgsopslag på parametre som løbetid, ydelse, af de ikoniske udendørsmøbler. Vores kundeservice har åbent rente, og du får Du kan også sende for lån, mens du. Det betyder, at der anledning för att ta ett smslån. Du skal heller ikke Ingen dumme spørgsmål Udbetaling i dag.


Turneringer & Stævner Dommere Bestil dommer til træningskampe og stævner\nBestilling af dommere til træningskampe:\nDommere og evt. liniedommere skal bestilles senest 8 dage før kampens afvikling.\nBestilling af dommere kan kun ske elektronisk via KlubOffice - se hvordan her.\nSåfremt vi ikke har dommer/e til rådighed til at dømme kampen, vil dette blive meddelt senest dagen før kampens afvikling. Det sker pr. mail til den person, der oprettede træningskampen. Man kan også angive en anden mailadresse i forbindelse med kampoprettelsen.\nHvis I ændrer/flytter eller aflyser en kamp, skal I selv sørge for at give dommeren besked. Kan dommerne ikke dømme på den nye kampdato, skal I selv finde en ny dommer. Det skal efterfølgende meddeles til DBU Fyn af hensyn til dommerafregningen. Det gælder også, hvis kampen bliver aflyst.\nAfregning af træningskampe:\nDommerhonorar m.v. opkræves via central dommerafregning.\nUdover honorar pålægges der et gebyr på kr. 61,- (pr. dommer).\nKlubberne kan ved bestilling vælge fordeling af udgiften (hjemmehold betaler/udehold betaler eller holdene deler udgiften)\nBestilling af dommere til stævner:\nDommere til stævner skal bestilles igennem DBU Fyn.\nBestilling foretages via mail til info@dbufyn.dk.\nAfregning af stævner:\nUdover honorar pålægges der et gebyr på kr. 61,- (pr. dommer) pr. påbegyndt 1½ time.\nHjemmeholdet opkræves den samlede udgift.\nSåfremt klubberne selv påsætter dommere til træningskampe eller stævner, skal dommerne være medlem af den arrangerende klub. Ellers skal al dommerpåsætning foretages via DBU Fyn.


Tara Reid på afvænning - igen - Avisen.dk\nTara Reid på afvænning - igen\nTara Reid Foto: AP: MATT SAYLES / POLFOTO\nSkuespillerinden Tara Reid, der er bedre kendt som notorisk party-pige, har ladet sig indlægge på en afvænningsklinik igen.\nJulen er højtid for selvransagelse, og nytåret er højsæson for nye vaner. Og det gælder også de kendte. Skuespiller Tara Reid har i sidste uge ladet sig indlægge på en afvænningsklinik, skriver People.com.\nDet er ikke sluppet ud, hvad skuespilleren skal afvænnes for denne gang, men hun er kendt for at tage for sig af både alkohol og narko. Desuden ligger det heller ikke fast, om skuespillerinden skal bruge hele julen på klinikken, men ifølge hendes talsperson bakker familien op om hendes beslutning.\n"Hendes venner og familie bakker helt og holdent op bag hendes beslutning," siger talspersonen og fortsætter:\n"Hun tjekkede sig selv ind - det var hendes egen beslutning," bekræfter Reids talsperson.\nTidligere på året blev den 33-årige skuespillerinde interviewet af People Magazine, og her erklærede hun ellers, at hun var færdig med det vilde liv, hun ellers er så kendt for.\n"Jeg festede. Jeg havde det sjov. Jeg spiste og drak, præcis hvad jeg ville. Jeg gik ud med en million forskellige mænd, men nu er jeg så glad for, der hvor jeg er i livet nu. Jeg har ikke brug for det andet længere," fortalte Reid til People.


Frister Covid-19 - SkanRev\nSom følge af Covid-19 er der en række frister at holde styr på. Det gælder først og fremmest fristerne for ansøgning om kompensation fra de forskellige hjælpepakker. Herudover er en række frister udskudt som følge af den nuværende særlige Covid-19-situation. Det gælder bl.a. indberetningsfristerne for årsrapporter og selvangivelser, betalingsfristerne for A-skat, AM-bidrag og B-skat samt indberetnings- og betalingsfristerne for moms og afgifter.\nSiden er sidst opdateret d. 14. august 2020.\nPerioden 9. juli til og med 8. august\nVirksomheder, som er ramt af forbud og må lukke, vil blive kompenseret 100 % for faste udgifter, mens øvrige kan blive kompenseret 25 %, 50 % eller 80 % afhængigt af omsætningsnedgangen (hvis 35 % eller derover).\nRejseselskaber kan få dækket deres omkostninger i forbindelse med aflyste rejser. Det er nu muligt at optage lån vedrørende faktiske omkostninger forbundet med annullerede/afbestilte pakkerejser for periode 3.\nPeriode 3 (1. juni til 31. august)\nVirksomheder, som er omfattet af restriktioner (fx forbud mod at holde åbent og forsamlingsforbud på over 500 personer), kan søge om kompensation for faste omkostninger i perioden 9. juli til og med den 31. august 2020.\nOrdningen svarer til kompensation for selvstændige og kan udgøre op til 23.000 kr. pr. måned fra 9. marts til 8. august 2020.\nFrist: 8. august 2020\nSelvejende institutioner, organisationer mv. på kulturområdet, som i dag modtager 50 pct. eller mere i offentligt tilskud, vil kunne søge kompensation for faste omkostninger for perioden 9. marts til 8. juli 2020 samt for lønudgifter til fast personale for perioden 9. marts til 29. august 2020.\nKompensation for op til 90 pct. af den tabte deltagerbetaling for perioden 9. marts til 8. august 2020.\nFrist: 8. september 2020\nKompensation til daghøjskoler\nMedievirksomheder, som oplever mindst 30 % nedgang i annonceomsætningen, kan få kompensation.\nÅben for indberetning af efterregulering\nKompensation for landsindsamlinger, som skulle have været afviklet i perioden 1. – 31. marts 2020.\nFrist: 1. okt. 2020\nÅben for ansøgning\nFor arrangører på kultur- og idrætsområdet, der modtager mere end 50 % i offentligt driftstilskud, og som ikke kan modtage støtte fra de øvrige hjælpepakker.\nKompensationsordning til selvstændige og kunstnere, hvis kerneforretning er kraftigt påvirket af forbuddet mod større arrangementer.\nKompensation til sæsonafhængige kunstnere, der har fået aflyst arrangementer, for op til 60 % af tabte produktionsomkostninger knyttet til perioden inden d. 6. april 2020.\nÅbner for ansøgning 1. oktober 2020\nKompensation for produktionsomkostninger til kulturinstitutioner mv.\nKompensation til visse kulturinstitutioner mv., som har et indtægtstab på 100.000 kr. eller mere for perioden fra og med den 9. marts til og med den 31. august 2020.\nFrist: 20. oktober 2020\nKompensation til sæsonbetonet scenekunst\nProducenter af professionel sæsonbetonet scenekunstvirksomhed mv., der ikke modtager driftstilskud fra Kulturministeriet, kan søge kompensation for tab ved aflyste eller udskudte forestillinger.\nKommunale kulturinstitutioner, der modtager driftstilskud fra Kulturministeriet, kan søge om kompensation for faste omkostninger for perioden 9. marts til 8. juli 2020 samt lønkompensation for perioden 9. marts til 29. august 2020.\nOplysningsskemaer – selvangivelser (udskydelse af indberetningsfristen)


Materialer: Sådan bygges kikkerten! (lærer vejledning) Side 1 af 9. Til én klasse skal du bruge: - PDF\nDownload "Materialer: Sådan bygges kikkerten! (lærer vejledning) Side 1 af 9. Til én klasse skal du bruge:"\n1 Side 1 af 9 Materialer: Til én klasse skal du bruge: til hver elev: fire slags paprør, nr. 1-4 en linse et okular (sørg for at hver gruppe nogle forskellige okularer) en saks to runde stykker sort karton (med/uden hul) en strimmel karton et ark alm. papir en tændstik til hver gruppe: 1-2 ruller malertape 1-2 ruller almindelig tape 1-2 tuber skolelim til læreren: huggepibe hammer et lille brædt 'compas cutter' skæreværktøj Bemærk: ovenfor betyder 'sort' at materialet er inkluderet fra 'Børn af Galileo', mens 'rød' betyder at du skal skaffe det selv.\n2 Side 2 af 9 Forberedelse: Øv dig på at bygge kikkerten et par gange (brug ikke lim; så kan du skille den ad og prøve igen)! Skær runde stykker sort karton ud; der skal være to stykker pr. elev, plus nogle ekstra som reserve. 'Compass cutter' værktøjet skal være indstillet til diameter på 55mm til den ene halvdel af hullerne og 53mm til den anden halvdel. På 55mm skiverne skal der slås et hul i midten med huggepiben. Brug et brædt som underlag, hav brædtet liggende på gulvet, slå hårdt to gange. 53mm skiverne skal ikke have noget hul. På et andet stykke karton, markeres linier til udklipning af strimler, 25x190mm. Længden skal være precis 190mm. Marker en linie precis 15mm fra den ene kant. Eleverne kan selv klippe strimlerne ud eller du kan gøre det på forhånd. Der skal være én strimmel pr. elev plus nogle i reserve.\n3 Side 3 af 9 Gennemførelse: Hav gerne en hjælpelærer med til de første to moduler (kikkertbyg + kikkertøvelser). Del klassen op i grupper på 3-5 elever. Sig, at linserne er skrøbelige og at de ikke må pakkes ud endnu. Fortæl, at du bygger kikkerten sammen med dem og at de bare skal følge dig. Del materialerne ud til hver elev/gruppe. Sid så alle elever kan se dig, byg kikkerten sammen med dem. Hvis dem hvert trin ved at gøre det selv, de skal ikke bruge denne skriftlige vejledning. HUSK!! Dette projekt er endnu i udviklingsfasen. Gør iagtagelser vdr. gennemførslen. Hvad er godt, hvad er dårligt? Vi skal vi bruge DINE kommentarer til at forbedre materialet. På forhånd tak!\n4 Side 4 af 9 Byggevejledning: Læg et rent stykke papir på bordet, tag det korteste rør (nr. 1) og sæt nogle dråber lim rundt langs midten af rørets yderside. Tvær dem lidt ud med et lille stykke papir. Stil røret på papiret. Med en tændstik sættes tre små dråber lim på rørets øverste kant. Pas på at der ikke løber lim ned i røret (hvis det sker skal man tvære det lidt ud med en finger). Åbn konvolutten med linsen, lad den glide langsomt og forsigtigt ud på papiret. Lad den ikke falde og rør ikke ved linsen endnu. Tag fat med to fingre omkring kanten af linsen. Vær meget forsigtig, rør ikke ved andet end linsens kant. Læg linsen op på limdråberne for enden af rør nr. 1, sørg for at linsen ligger midt på røret. Hvis der kommer lim på linsen: vask i varmt vand, tør af med ren klud.\n5 Side 5 af 9 Tag rør nr. 2 og skub det forsigtigt ned over linsen og rør nr.1. Skub det helt ned til papiret og lad det blive stående på bordet. Tag rør nr. 3 og sæt tre små dråber lim på ende-kanten og nogle større dråber på ydersiden. Brug en finger til at tvære limen på ydersiden lidt ud. Skub rør nr. 3 med limen nedad ind i rør nr. 2. Skub det helt ind så det presser ned mod linsen. Tryk godt til så du er sikker på at rørene er skubbet helt ind i hinanden, ellers kan linsen senere falde ud. HÅND DER PRESSER\n6 Side 6 af 9 Der hvor det ene rør stikker ud af det andet omvikles grundigt med malertape. Eleverne kan hjælpes ad to og to, vær gavmild med voksenhjælp her. Stil kikkerten på bordet og pres rørene godt sammen. Lad dem stå og tørre mens du laver de næste ting. (Du kan også lave mikroskop øvelsen med okularerne her, og fortsætte med kikkertbygningen næste gang. Sørg for at indsamle de halvfærdige kikkerter.) Tag en karton strimmel. Brug et stykke tape til at klistre strimlen sammen til en ring. Strimlens kant skal ligge precis ovenpå stregen. Sæt et stykke tape både på ydersiden og indersiden, så der ikke er nogen frie ender.\n7 Side 7 af 9 Montér karton ring + papskive med hullet på enden af kikkerten. Sæt 3-4 små stykker tape fast således at ringen og skiven hænger sammen. Lad en voksen omvikle kanten med malertape således at tapen stikker ca. halvvejs op. Fold malertapen ned på skiven. Tillykke, nu er låget færdigt! Låget skal bruges på to måder: 1. til at beskytte mod støv. Læg papskiven uden hul løst ned i låget og sæt det på kikkerten. 2. til at gøre kikkertens billede skarpere. Her skal låget monteres uden ekstra-skive så der kan komme lys igennem hullet. Sæt det lukkede låg på kikkerten, så der ikke kommer støv på linsen. Tag okularet frem og fjern dækslerne. Undgå at røre ved linserne inde i okularet. Vikl meter malertape rundt om okularets tykkeste del så tapen flugter med okularets ende-flade.\n8 Side 8 af 9 Vrid tilsidst tapen godt til omkring okularet. Det gør ikke noget hvis der er lidt buler. Skub okularet ind i rør nr. 4, det skal sidde lidt stramt og ikke falde ud når du vender røret nedaf. Hvis okularet sidder for løst kan du vikle lidt mere tape rundt om det. Det er godt at kunne pille okularet ud, så sæt det ikke for stramt og stik det ikke helt ind i kikkerten! Stik den tomme ende af røret med okularet ind i kikkertens tomme ende.\n9 Side 9 af 9 Sæt de to klistermærker på kikkertens tykke rør. Ingen klistermærker må komme på det tynde rør som holder okularet. Skriv dit navn på kikkerten. Nu er kikkerten færdig!! Husk at passe på låget og den ekstra papskive. De skal bruges senere! Man fokuserer ved at trække okular-røret ind og ud. Start med at have okular-røret stikkende ca. 12cm ud fra kikkerten; så er den næsten fokuseret. Du kan selv finjustere fokus. Sæt tilsidst en streg for at markere dette sted, så kan kikkerten nemt fokuseres i fremtiden. Galileo\nBIBI OG BALDER FØDSELSDAGEN\nBIBI OG BALDER FØDSELSDAGEN Hjermvej 19, 7500 Holstebro Tlf.: 9687 9204 skoletjenste@nomi4s.dk www.nomi4s.dk Ideer til hjemmelavet fødselsdagsgaver og gaveæsker 1. udgave 2017 Buk den anden ende som den


Apple har netop fremlagt salgstal for årets første kvartal. Sammenlignet med sidste år steg salget 88% og nåede næsten rekordniveauet fra fjerde kvartal sidste år, hvor iPhone 4S blev lanceret.\nDet stærke iPhone-salg efter lanceringen i oktober sidste år fortsættet på fuld kraft. I første kvartal 2012 solgte Apple hele 35,1 millioner iPhones, meddeler Apple i forbindelse med fremlæggelsen af regnskabet for kvartalet.\nDet er en smule mindre en rekordkvartalet sidste år (julekvartalet), hvor Apple solgte 37 millioner iPhonens, men en betydelig stigning på hele 88% sammenlignet med første kvartal 2011. Kigger man på grafen herover, er det tydeligt at se, at de seneste to kvartaller skiller sig ud fra de øvrige. Det betyder også, at Apple for første gang har solgte over 100 millioner iPhones i en sammenhængende 12 måneders periode. Helt præcist 109 millioner iPhones. Siden iPhonen blev frigivet i sommeren 2007 er der solgt 218 millioner enheder.\niPhonen er Apples suverænt største forretningsområde og bidrog med 58% af Apples overskud i kvartalet. Apples samlede omsætning i kvartalet blev $39,2 milliarder svarende til 221 milliarder kroner og overskuddet $11,6 milliarder, svarende til 65 milliarder kroner.\niPhone-salget sætter ny rekord\nQ2-kvartalsregnskab fra Apple – bedste nogensinde\nGad vide hvor mange år de stadig kan være dominerende, der tænker jeg lidt at de snart gerne må give ios en lille overhaling, ang udseende, det begynder at være lidt kedeligt at se på især når man har haft iPhone fra start af.\n25. april 2012 @ 08:25 Buchwald\nJeg kunne fristes til at tro Apple i sit 4 kvartal kunne nå 50 millioner når de kommer med den nye iPhone senere i år.\nDet må iøvrigt være kineserne det tegner sig for hovedparten af de solgte iPhones i Apples første regnskabskvartal, for selv om Apple står stærkt i US set i procent så er salget generelt faldet markant i US.\nMen det er vel meget normalt efter et en stærk december måned.\n25. april 2012 @ 08:36 Martin Wolsing\nJeg mener at Apple noterede at salget i Kina var steget til det fem-dobbelte – og at der er masser af plads til vækst.\n25. april 2012 @ 08:48 Skriv en kommentar\nUSA’s forsvarsministerium sikkerhedsgodkender iOS 6Lav tilfældige kodeord med Kodeordsgenerator til iPhonenKlassisk forlystelse som udvidet iOS-spiliOS har indtaget førstepladsen for håndholdte spilSay the Same Thing blev app nummer 50 mia. Nu skal film købes i småbidder som in app-købApp Store har passeret 50 milliarder downloadsLækker iPad-stander med indbygget kreditkortlæserApple afviser alle anklager om aftalt spil i iBooksWrite for Dropbox nu til iPad Apple opdaterer iTunes med en bedre miniafspillerGIF Brewery gør det nemt at lave animerede gif-filer3,5 millioner kroner for kaffepause med Tim CookTip: Hurtig og nem konvertering af videofilerApples enkle produktbilleder er resultatet af et meget kompliceret setup Det første TV-netværk er klar til Apple TVCut!: Gratis dansk filmmagasin på iPadenFoxconn producerer egne fjernsyn, mens de venter på AppleTip: Omdan din Apple TV til en webserverAmazon i gang med at udvikle Apple TV-konkurrent KOMMENTARER\tnoehr2 til: Lav tilfældige kodeord med Kodeordsgenerator til iPhonen\nDanny Hare til: Lav tilfældige kodeord med Kodeordsgenerator til iPhonen\nHans til: Lav tilfældige kodeord med Kodeordsgenerator til iPhonen


Test: Let og lækker rygsæk til det hele | Aktiv Træning\nSalomons XT 15-rygsæk fungerer til både endags-hike, løb og i hverdagen.\n8. december 2021 af Redaktionen\nHvad: Rygsæk til hiking og hverdag. 15 liters hovedrum plus 6 yderligere rum. Fås i fire farver.\nLækker rygsæk med et bredt anvendelsesområde. Dur både til endags-hikes, løb og i hverdagen. Her får du mange af Salomons highend-features til en ganske overkommelig pris.\nPlus: Pasform. Alsidighed. Pris.\nMinus: Sidder lidt højt – i hvert fald på cyklen. Lidt mange stropper og remme.\nSalomons XT 15 er tænkt til det voksende hiking-miljø, og den gør det da også godt på lange gåture i terrænet. Men anvendeligheden er langt bredere end det. I testperioden har vi haft glæde af den både på cyklen, i løbeskoene og i hverdagen. Rygsækkens største force er dens pasform. Den låner en del teknologi fra Salomons highend-løberygsække og er bygget op omkring en blød, smidig ryg i en særlig perforeret struktur, der på én gang aflaster ryggen og skubber rygsækken lidt ud fra ryggen for bedre ventilation.\nMaterialerne er tynde og lette, men ganske robuste. De tåler også fint en byge, men bliver det rigtig regn, skal du have et overtræk.\nSkulderstropperne er ligeledes fint polstrede og sidder godt og vestagtigt rundt om skuldrene, mens to justerbare bryststropper og et bredt hoftebælte trækker den ind til ryggen og fordeler vægten ned omkring hoften. Rygsækken sidder relativt højt. Det er en fordel ved løb og gang, men sidder du forover bøjet over cyklen, kan den godt krybe op i nakken. Hovedrummet er på 15 liter og rummer fint et sæt tøj og et par sko. Hovedrummet er bl.a. forsynet med en ekstra lomme, der egentlig er tænkt til en drikkeblære, men også fint kan sluge en lille laptop.\nEt lille rum øverst i rygsækken er oplagt til de sager, du skal have let og hurtig adgang til.\nUd over hovedrummet har tasken lynlåslukkede lommer i hoftebæltet og i skulderstropperne. De er nemt tilgængelige, uden at tasken skal af. Sidstnævnte passer desuden til Salomons Soft Flasks, men kan også fint bruges til pung, nøgler eller mobiltelefon. Tasken er fremstillet i en tynd ripstop-nylon. Det gavner vægten, der er lav, og fleksibiliteten uden tilsyneladende at gå ud over holdbarheden.\nTest af GPS-ur – sådan vælger du det rette


Direktionens – INSTRUKS VEDR. COVID-19\nKommune Kujalleq Nyheder Direktionens – INSTRUKS VEDR. COVID-19\nopdateret den 23/4-20.\nDer indstilles til, at der absolut ikke udføres unødvendige rejser inden for et område. Uopsættelige rejser kan kun udføres, hvis det er inden for de gamle kommunegrænser mellem by og bygder. Eksempelvis inden for daværende Qaqortup Kommunia mellem by og bygder, og ligeså med Narsaq og Nanortalik og mellem deres bygder.\nIngen ansatte må i arbejdsmæssig medfør deltage i eksterne arrangementer/aktiviteter.\nKursus- og uddannelsesaktiviteter i arbejdsmæssig medfør stoppes ind til videre.\nIngen ansatte må i arbejdsmæssig medfør deltage i eksterne møder.\nBrugen af telekommunikationsmidler, såsom videokonference, Skype eller lignende, anbefales i stedet.\nDeltagelse i uopsættelige møder efter konkret vurdering fra forvaltningschef.\nFor at sikre, at servicen og sagsbehandlingerne fra kommunens side ikke går i stå, og for at mindske smittespredningen af COVID-19 blandt medarbejderne så vidt muligt, kan der arbejdes hjemmefra efter aftale mellem leder og medarbejder.\nHJEMMEKARANTÆNE (MED LØN)\nI forbindelse med påbuddet/tilbuddet om at blive hjemme, kan den overordnede stille krav om at arbejde.\nMedarbejdere, der efter udrejseforbuddet har været på rejse på egen hånd, vil blive påbudt om at blive hjemme uden løn.\nBliv i dit hjem, undtagen hvis man skal have frisk luft eller ud og handle. Når dette sker, skal man stadigvæk holde afstand til andre.\nDer indstilles til, at påbuddet om at blive hjemme, bliver overholdt af hele husstanden, ellers har det ingen gavn.\nHvis du er syg, så bliv hjemme\nDenne instruks er gældende indtil lørdag den 25. april 2020.\nQaqortoq, den 23. april 2020


Så utrolig bliver din næste bærbare computer - Computerworld\nSå utrolig bliver din næste bærbare computer\nTynd som knækbrød, lang batterilevetid og smarte funktioner som touchscreen og talegenkendelse. Intel har netop afsløret, hvordan en bærbar computer kommer til at se ud om kort tid.\n10. januar 2012 kl. 13.43\nHer er Nikiski, som er en prototype. Computeren har en gennemsigtig trackpad, så du hele tiden kan holde øje med mail, kontakter og andre vigtige informationer, når pc'en er lukket sammen.\nDer kommer rigtig mange ultrabooks i løbet af foråret og sommeren. Her ses nogle af dem under Intels pressemøde i går.\nHvis du i dag sidder med en klodset bærbar, som vejer mere end en skraldesæk fyldt med sten, vil du blive begejstret for Intels kommende plan.\nProcessor-producenten har nemlig på den store forbrugerelektronik-messe CES i Las Vegas netop vist, hvordan vores bærbare computere kommer til at se ud i den nærmeste fremtid.\nHer vil Intel storsatse på de såkaldte ultrabooks, der er supertynde, har lang batterilevetid og godt med maskinkraft.\nVi har allerede set første bølge af Intel-ultrabooks, som skyllede ind os i 2011 med modeller som Acer Aspire S3, Sony Vaio Z og Asus Zenbook UX31.\nMen de kommende computere får flere funktioner som touchscreen, stemmestyring og mulighed for at styre pc'en ved at vifte med hænderne, som minder om Kinect fra Xbox 360.\nDesuden kan vi forvente, at de flade følgesvende får gyroskop-sensor.\nDet har vi tidligere set i mobiler, og funktionen kan blandt andet bruges i spil, hvor du skal bevæge og dreje telefonen.\nIntel fremviste også en prototype på en bærbar med en gennemsigtig touchscreen i stedet for en traditionel trackpad.\nComputeren kaldes Nikiski, og når den er lukket sammen, betyder det gennemsigtige design, at du alligevel kan se et udsnit af skærmen med e-mail, aftaler og andre vigtige informationer.\nDet foregår via Microsofts Metro-brugergrænseflade, som lanceres med Windows 8.\nNår computeren er åben, fungerer touchskærmen ifølge Mashable.com som en bred trackpad, der har håndfladegenkendelse, så cursoren ikke flipper ud, når du hviler hænderne på maskinen.\nDu kan se den utrolige computer i aktion i denne video (lyden er dårlig i begyndelsen):\nIntel stiller en række krav, før pc-producenterne kan få lov at kalde deres maskiner ultrabooks.\nDe må ikke veje mere end 1,4 kilo, og de må ikke være mere end to centimeter tykke.\nBatterilevetiden skal minimum være mellem fem og otte timer, og maskinerne skal være udstyret med SSD-diske i stedet for traditionelle, mekaniske harddiske.\nDet sikrer en hurtigere opstart, og at den bærbare pc kan vågne fra dvale på mindre end fem sekunder.\nNæste bølge af ultrabooks forventes at ramme i løbet af foråret, men Intel regner med, at det store folkelige gennembrud for de flade følgesvende først bliver efter sommerferien.\nHer skal mange studerende købe nye computere til skolestart, og de tynde, lette og hurtige ultrabooks kan blive et hit.\nDen første generation af ultrabooks har været baseret på Intel-platformen Sandy Bridge, mens de kommende maskiner vil benytte Ivy Bridge.\nIfølge IDG News Service fremviste Acer søndag den kommende Aspire s5 baseret på Ivy Bridge, og pc-producenten fortalte, den nye platform forbedrede processoren med 20 procent, mens grafikdelen præsterede 30 procent bedre i forhold til Sandy Bridge.\nHer er en video fra Intels pressemøde på CES i Las Vegas, hvor nogle af nyhederne blev præsenteret: