»Henning Larsens betydning for dansk arkitektur kan ikke overvurderes«\nNyheder Skrevet af BNB | 23.06.13 | 23:16\nSådan lyder skudsmålet fra Kent Martinussen, direktør for Dansk Arkitektur Center, dagen efter, at Henning Larsen gik bort.\n»Hans eftermæle er stort og solidt i rækken af de få danske koryfæer, vi har haft. Henning Larsens betydning for dansk arkitektur kan ikke overvurderes. Han står i samme række som C.F. Hansen, Kay Fisker, Jørn Utzon og Arne Jacobsen. Det er de store danske koryfæer. Det er eliterækken,« forklarer Kent Martinussen og fortsætter:\n»Vi har ikke de store internationale arkitektstjerner i Danmark, men vi er kendt for at have en høj kvalitet i bredden. Vi har nogle få store og internationale arkitekter, og Henning Larsen er den sidste i rækken.«\nUd over at være en ener inden for sit felt, var Henning Larsen også foregangsmand for at gøre verden opmærksom på dansk arkitektur og omvendt, påpeger Kent Martinussen, som selv er arkitekt, og som har undervist og forsket ved danske og udenlandske universiteter og arkitektskoler.\n»Han adskiller sig ved om nogen at være den danske arkitekt, som har bragt Danmark og dansk arkitektur ud i verden samtidig med, at han bragte verden til Danmark. På det punkt var han uforlignelig. Det afspejler sig blandt andet ved, at han skabte arkitekturgalleriet Scala i 1980erne, hvor Danmark stort set var et lukket land rent arkitektonisk. Der var ingen arkitekter fra udlandet, der byggede i Danmark overhovedet, men med sit galleri skabte Henning en internationalisering, som bragte de største udenlandske arkitekter til Danmark. De udstillede hos Henning i hans galleri og kom til Danmark og forelæste. Det er afgørende for, at Danmark og danske arkitekter vågnede op og blev en del af det globale samfund,« forklarer direktøren.\nBlandt Henning Larsens tegnestues mest berømte værker finder man Operaen i København, koncertsalen og konferencecenteret Harpa i Island, udvidelsen af Ny Carlsberg Glyptotek og udenrigsministeriet i Riyadh i Saudi-Arabien. Dertil kommer en lang række universitetsbygninger i både Danmark og udlandet. De mange forskellige bygninger vidner om Henning Larsens bredde, mener Kent Martinussen.\n»Han demokratiserede og humaniserede arkitekturen. Han havde en særlig evne til at arbejde med både det store og det små. Han har for eksempel lavet et enestående krematorium, som ligger lige uden for Aarhus. Og nu er hans virksomhed er i gang med at bygge Siemens’ hovedsæde, det er en af verdens største virksomheder. Det at bygge det hovedsæde vidner om, at man er oppe i den allerøverste liga, og er i stand til at levere løsninger til de allermest krævende bygherrer i verden,« forklarer han.


Folketingets Ombudsmand i skarp kritik af udlændingeministeren: Instruks om at adskille af asylpar v\n”Det er min vurdering, at instruksen af 10. februar 2016 efter sit indhold var ulovlig, og at den samtidig medførte en betydelig risiko for, at der blev truffet forkerte afgørelser i konkrete sager om adskilt indkvartering. Sammenfattende finder jeg Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriets fremgangsmåde i sagen særdeles kritisabel.” Så skarp er Folketingets Ombudsmand i sin kritik af den instruks, der på foranledning af udlændingeminister Inger Støjberg (V) blev udsendt i februar 2016 om, at ingen mindreårige asylansøgere under 18 år fremover må bo sammen med en ægtefælle eller samlever. Desuden skulle asylpar, hvor den ene part var mindreårig, skilles ad og flyttes til hver sit asylcenter – også i de tilfælde, hvor de har børn.\nEt af de asylpar, der efterfølgende blev adskilt og tvunget til at leve på hver sit asylcenter, var Rimaz Alkayal og Alnour Alwan, som dengang var henholdsvis 17 og 26 år. De levede i en periode under jorden af frygt for at blive adskilt, men vendte tilbage til deres asylcenter, hvorefter de blev placeret i hver sit asylcenter. Parrets advokat klagede få dage senere til Folketingets Ombudsmand over udlændingemyndighedernes afgørelse. Advokaten anførte, at adskillelsen af parret var i strid med Den Europæiske Menneskerettighedskonventions artikel 8 om familiens enhed.\nFolketingets Ombudsmand indledte den 11. maj 2016 af egen drift en undersøgelse af Udlændingeministeriets instruks om adskillelse af asylpar, hvor den ene er mindreårig. Det skete få dage efter, at ministeriet havde oplyst, at det ville genoptage behandlingen af den sag, der var indklaget for Ombudsmanden, og andre sager af lignende karakter.\nMinisteriets fremgangsmåde kritiseres for at være ”særdeles kritisabel”\nEfter at Udlændingeministeriet af flere omgange har besvaret spørgsmål fra Folketingets Ombudsmand, har Ombudsmanden udarbejdet et udkast til redegørelse, som han den 1. februar sendte til høring i Udlændingeministeriet.\nI udkastet skriver Ombudsmanden blandt andet:\n”Jeg finder herefter, at instruksen af 10. februar 2016 efter sit indhold var ulovlig, og at den samtidig medførte en betydelig risiko for, at der blev truffet forkerte afgørelser i de konkrete sager om adskilt indkvartering.\nJeg tilføjer, at instruksen yderligere har været egnet til at give både asylansøgere og offentligheden et fejlagtigt indtryk af den fremtidige håndtering af problemstillingen – herunder et indtryk, der ikke stemte med ministeriets egne intentioner.\nMinisteriets fremgangsmåde i sagen forekommer mig samlet set meget vanskelig at forstå. Og den har efter min opfattelse – udover at indebære udstedelse af en instruks med ulovligt indhold – været meget risikabel i forhold til ministeriets grundlæggende pligt til sikring af lovlig administration på området. Sammenfattende finder jeg ministeriets fremgangsmåde særdeles kritisabel,” hedder det i udkastet, hvor Ombudsmanden også bemærker, at Udlændingestyrelsen i forbindelse med genoptagelsen af konkrete sager i en række tilfælde traf afgørelse om, at de pågældende par alligevel ikke skulle adskilles.\nOmbudsmandens skarpe kritik står uændret i den endelige afgørelse, der blev offentliggjort den 23. marts 2017.\nBeslutningsforslag fra DF blokerer for den endelige redegørelse\nUdlændinge- og Integrationsministeriet har i et brev den 3. februar 2017 taget Ombudsmandens udkast til efterretning. Samtidig gjorde ministeriet dagen forinden opmærksom på, at der var fremsat et beslutningsforslag i Folketinget om, at ingen mindreårige asylansøgere indkvarteres med en eventuel ægtefælle eller samlever.\nOmbudsmanden har ikke kompetence til at gribe ind over for beslutninger i Folketinget, og han skriver derfor i et brev til Folketingets Udlændinge- og Integrationsudvalg, at han i lyset heraf finder ”det rigtigst at lade min endelige redegørelse afvente, om Folketinget under behandlingen af det nævnte beslutningsforslag tager egentlig stilling til spørgsmål, som er omfattet af min undersøgelse”.\n”Det fremgår bl.a. af bemærkningerne til forslaget, at forslagsstillerne er uenige i, at det i visse situationer kan være i strid med Den Europæiske Menneskerettighedskonventions artikel 8 og FN’s Børnekonvention at adskille barnebrude fra deres ægtefæller eller samlevere,” oplyser Folketingets Ombudsmand.\nBeslutningsforslaget, der var fremsat af Dansk Folkeparti, blev afvist af de øvrige partier i Folketinget. Ved afstemningen den 14. marts 2017 stemte kun DF for, mens alle andre partier stemte imod.\nInger Støjberg tager kritik til efterretning\nUdlændingeminister Inger Støjberg udtaler i en pressemeddelelse den 6. februar 2017, at hun tager Ombudsmandens kritik til efterretning – og tilføjer:\n”Min holdning til denne sag er velkendt. Jeg mener, at det er fuldstændig uacceptabelt, at piger bliver indkvarteret med væsentligt ældre mænd, og det er ingen hemmelighed, at jeg har ønsket en så restriktiv linje som overhovedet muligt indenfor lovens rammer. Derfor greb vi også hurtigt ind, da det blev klart, at barnebrude rent faktisk havde været accepteret i det danske asylsystem. Det var og er helt afgørende for mig, at vi allerede i det øjeblik asylansøgere sætter deres ben på dansk grund markerer, hvordan det danske samfund fungerer – med demokratiske frihedsrettigheder, hvor man selv vælger sin ægtefælle,” siger Inger Støjberg.\nEndelig redegørelse fra Ombudsmanden i marts 2017\nEfter at et flertal i Folketinget den 14. marts 2017 havde nedstemt beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti om, at ingen mindreårige asylansøgere må indkvarteres med en eventuel ægtefælle eller samlever, kunne Folketingets Ombudsmand afslutte sin redegørelse i sagen. Han offentliggjorde sin endelige udtalelse den 23. marts 2017. Her fastholder han den skarpe kritik, der er omtalt ovenfor i det udkast, der blev offentliggjort den 6. februar 2017.\nEt flertal i Folketinget vedtog den 19. januar 2017 et lovforslag, der afskaffer den hidtidige mulighed for, at unge mellem 15 og 18 år kan søge dispensation til at indgå ægteskab. Forslaget, der trådte i kraft den 1. februar 2017, blev vedtaget af Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Venstre, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti. Enhedslisten, Alternativet, Radikale Venstre og SF stemte imod.\nArtiklen er senest opdateret 01-06-2018\n• Ulovlig instruks om adskilt indkvartering af alle 15-17-årige asylansøgere og deres ægtefæller eller samlevere, Folketingets Ombudsmand, 23-03-2017\n• Offentliggørelse af dokumenter i sagen om adskillelse af mindreårige asylansøgere, Folketingets Ombudsmand, 06-02-2017\n• Udlændinge- og integrationsminister Inger Støjbergs reaktion på Ombudsmandens udkast til redegørelse om indkvartering af mindreårige ægtefæller, Udlændingeministeriet, 06-02-2017\n#adskilleasylpar #FolketingetsOmbudsmand #IngerStøjberg #ulovliginstruks


Lymfadenopati - Bihulebetændelse May\nSygdomme ledsaget af lymfadenopati\nNormalt hos voksne kan lårhovedknopperne palperes, og deres størrelser når normalt 1,5-2 cm. I andre dele af kroppen skyldes den mindre størrelse af lymfeknuderne infektionen: de kan svare til normen. Behovet for at undersøge en patient med en stigning i lymfeknuder opstår, når der findes nye knudepunkter (en eller flere) med en diameter på 1 cm eller mere i ham, og lægen ved ikke, om deres udseende er forbundet med en tidligere fastlagt årsag. Dette er imidlertid ikke et meget stabilt kriterium, og under visse betingelser kan nyligt vises flere eller enkelte noder ikke garantere et passende undersøgelsesresultat. De vigtigste faktorer, der bestemmer den diagnostiske værdi af faktum for forstørrede lymfeknuder inkluderer: 1) patientens alder; 2) de fysiske egenskaber af lymfeknuden; 3) lokalisering af stedet; 4) den kliniske baggrund forbundet med lymfadenopati. Typisk reflekterer lymfadenopati sygdomsprocessen hos voksne snarere end hos børn, da sidstnævnte reagerer på minimale stimuli med lymfoide hyperplasi. Hos patienter under 30 år er lymfadenopati godartet i ca. 80% af tilfældene, hos patienter over 50 år er den kun godartet i 40% af tilfældene.\nDe kliniske egenskaber ved perifere lymfeknuder spiller en særlig rolle. Med lymfom er de normalt mobile, tætte, loddet til hinanden og smertefri. De knudepunkter, der er involveret i processen med carcinomametastase, er normalt tætte og fastgøres til tilstødende væv. Ved akutte infektioner er palpable noder smertefulde, asymmetrisk placerede, smeltede og erythematosis i huden kan udvikle sig..\nIkke mindre vigtige er de kliniske manifestationer forbundet med lymfadenopati. Så det kendes et tilfælde, når en junior college-studerende havde en feberkondition ledsaget af en stigning i lymfeknuder, der blev betragtet som et infektiøst mononukleosesyndrom. Hos homoseksuelle med hæmofili såvel som ved langvarig intravenøs indgivelse af medikamenter betragtes systemisk lymfadenopati som erhvervet immundefekt syndrom (AIDS, AIDS) eller AIDS-lignende syndrom.\nLokalisering af forstørrede lymfeknuder kan være et vigtigt kriterium i diagnosticering af sygdomme. De bageste cervikale knuder øges ofte med infektion i hovedbunden, toxoplasmosis og røde hunde, mens en stigning i det forreste (parotis) involverer infektion i øjenlågene og konjunktival membran. Med lymfom kan alle grupper af cervikale knudepunkter være involveret i processen, inklusive den bageste parotid og occipital. Suppuration af forstørrede cervikale knuder forekommer med mycobakteriel lymfadenitis (scrofula eller tuberkuløs cervikal lymfadenitis). Ensidig forstørrelse af cervikale eller mandibulære lymfeknuder antyder et lymfom eller en tumor af ikke-lymfoid karakter i hovedet og nakken. Underklavikulær og lokaliseret i regionen af den scalene muskellymfeknude forøges normalt på grund af metastase af en tumor lokaliseret i brysthulen eller i mave-tarmkanalen eller i forbindelse med lymfom. Virchows knude er en forstørret supraclavikulær lymfeknude til venstre, infiltreret af celler fra en metastatisk tumor, der normalt stammer fra mave-tarmkanalen. Ensidig stigning i den epitrokleære knude skyldes en infektion i hånden, dens bilaterale stigning er forbundet med sarkoidose, tularæmi eller sekundær syfilis.\nEnsidig axillær adenopati (en stigning i axillære lymfeknuder) kan forekomme med brystkarcinom, lymfom, håndinfektioner, ridsygdom hos katte og brucellose.\nBilateral forstørrelse af inguinale knudepunkter kan indikere en seksuelt overført sygdom, men inguinal lymfogranulom (lymfogranulom venereum) og syfilis ledsages af ensidig inguinal adenopati. En gradvis forstørrelse af inguinale lymfeknuder uden åbenlyse tegn på infektion antyder en ondartet tumor. Inddragelse i processen med lårbenslymfeknude indikerer pasteurellose og lymfom.\nSymptomer, der har mistanke om udvidelse af lymfeknuderne i roden af lungen eller i mediastinum inkluderer hoste eller åndenød på grund af kompression af luftvejene, tilbagevendende komprimering af laryngeal nerven, som er ledsaget af heshed, lammelse af mellemgulvet, dysfagi med kompression af spiserøret, hævelse i nakken, ansigt eller skulderområde som et resultat af komprimering af den overlegne vena cava eller supraclavicular. Bilateral mediastinal adenopati er mest typisk for lymfom, især for nodulær sklerose, såsom Hodgkins sygdom. Ensidig radikal adenopati indikerer en stor sandsynlighed for at udvikle metastatisk karcinom (normalt lunge), mens bilateral oftere er godartet og er forbundet med sarkoidose, tuberkulose og systemisk svampeinfektion. Asymptomatisk bilateral basal adenopati eller er forbundet med erythema nodosum eller uveitis er næsten altid forårsaget af sarkoidose. Forholdet mellem bilateral basal adenopati med den forreste mediastinale masse, pleural effusion eller lungemasse antyder en neoplasma.\nForstørrede retroperitoneale og intraperitoneale lymfeknuder er normalt ikke forbundet med betændelse, men er ofte forårsaget af lymfom eller en anden tumor. Tuberkulose kan forårsage mesenterisk lymfadenitis med omfattende suppuration og undertiden forkalkning af lymfeknuder.\nNogle sygdomme forbundet med hævede lymfeknuder er anført i tabel. 55-1. De er opdelt i seks hovedkategorier: infektioner, sygdomme i immunsystemet, ondartede tumorer, endokrine sygdomme, sygdomme i lipidakkumulering og blandet.\nDe kliniske manifestationer af infektioner er meget forskellige, derfor betragtes de i overensstemmelse med typen af infektiøst middel. De mest kendte virusinfektioner forbundet med systemisk lymfadenopati inkluderer infektiøs mononukleose forårsaget af Epstein-Barr-virus. En række andre virussygdomme, herunder viral hepatitis, cytomegalovirusinfektion, røde hunde og influenza, kan ledsages af kliniske syndromer, der ligner dem, der er forårsaget af Epstein-Barr-virusinfektion. AIDS har vist sig at forårsage human retovirus, en type III human T-celle-lymphotropisk virus (HTLV III), også kaldet lymfadenopati-associeret virus (LAV). Med syndromet med HTLV III / LAV-associeret lymfadenopati er grupper af cervikale, axillære og occipitale knudepunkter involveret i processen.\nKroniske bakterie- og svampeinfektioner kan forårsage en markant stigning i lymfeknuder uden tegn på lokal betændelse. Ridsygdom hos katte er en regional lymfadenitis, der udvikler sig cirka 2 uger efter skaden. Lymfeknuderne involveret i processen. tilvejebringe lymfedrenering gennem skadestedet, hvilket fører til adenopati af overekstremiteten som regel i 50% af tilfældene. Primære svampeinfektioner i lungerne (coccidiidomycosis, histoplasmosis) kan forårsage radikal adenopati. Akutte og kroniske sygdomme forårsaget af mycobakterier, parasitter og spirocheter, hvor en immunrespons af den cellulære eller humorale type er mulig, manifesteres ved systemisk eller regional forstørrelse af lymfeknuderne. Faktisk kan enhver sygdom med immuncelleaktivering (systemisk lupus erythematosus, reumatoid arthritis, serumsygdom, reaktion på lægemidler såsom diphenylhydantoin, angioimmunoblastic lymfadenopati) være forbundet med regional eller systemisk adenopati. En forstørret lymfeknude i en tumor kan være forårsaget af dens involvering i tumorvækst, lymfoide hyperplasi som respons på tumoren eller begge dele. Generaliseret lymfoide hyperplasi kan forekomme ved hyperthyreoidisme. Hos patienter med en sygdom med lipidakkumulering, for eksempel med Gaucher eller Niman-Peak sygdom, kan lymfeknuder, især intraperitoneale knudepunkter, også stige på grund af akkumuleringen af makrofager fyldt med lipider i dem.\nDer er en række sygdomme med ukendt etiologi forbundet med lymfadenopati, som er den største manifestation af mange af dem. Ved sarkoidose forstørres lymfeknuder ofte, især i livmoderhals-, inguinal- og skulderregioner. På trods af det faktum, at kæmpe follikulær hyperplasi bemærkes i lymfeknuderne uden for thoraxområdet, er 70% af tilfældene mediastinum og rodnoder involveret i processen. Med sinushistiocytose ledsages en massiv udvidelse af cervikalknudepunkterne, ofte forbundet med generaliseret lymfadenopati, af feber og leukocytose. Hos patienter med eksfoliativ dermatitis eller andre hudsyndromer bemærkes en stigning i overfladelymfeknuder (den såkaldte dermatopatiske lymfadenitis), som normalt regresserer med opløsningen af dermatitis. Lymfeknuder er involveret i processen i ca. 30% af tilfældene med primær og sekundær amyloidose, langt mindre ofte fungerer amyloid lymfadenopati som det største symptom. Mekanismen til lymfeknudeudvidelse ved amyloidose er akkumulering af ekstracellulær masse af amyloidfibriller, komprimering og forstyrrelse af nodens arkitektur.\nTabel 55-1. Sygdomme ledsaget af hævede lymfeknuder\nSygdom Kliniske former for sygdomme\nInfektioner Virale infektioner [infektiøs hepatitis, infektiøs mononukleose (cytomegalovirus, Epstein-Barr-virus), AIDS, røde hunde, vandkopper - herpes zoster, kopper]\nBakterielle infektioner (streptokokker, stafylokokker, brucellose, tularæmi, listeriose, pasteurellose, hæmofili, kattesnitsygdom)\nSvampeinfektioner (coccidioidomycosis, histoplasmosis)\nMycobakterielle infektioner (tuberkulose, spedalskhed)\nParasitiske infektioner (trypanosomiasis, mikrofilariasis, toxoplasmosis)\nInfektioner forårsaget af spirochete [syfilis, frambesia, endemisk (tropisk) syfilis, leptospirose]\nImmunsystemets sygdomme Rheumatoid arthritis\nLægemiddelrespons (diphenylhydantoin, hydralazin, allopurinol)\nOndartede neoplasmer Blodsygdomme (Hodgkins lymfom, akut og kronisk, T- og B-, myeloide og monocytiske leukæmi, lymfom, malign histiocytose)\nTumormetastaser til lymfeknude (melanom, Kaposis sarkom, neuroblastoma, seminom, lungetumor, bryst, prostata, nyre, hoved og hals, mave-tarmkanal)\nEndokrine sygdomme hyperthyreoidisme\nLipidakkumuleringssygdomme Gaucher og Nyman-Peak-syndromer\nKombineret bestående Giant lymfatiske follikulær hyperplasi\nsygdom, uklar Gå knude\nætiologi Sinus histiocytosis\nMultifokal, forårsaget af øceller (Langerhans; eosinophilic) granulomatose\nSlimhindesyndrom (Kawasaki sygdom), systemisk lymfadenopati, genkendes af feber, konjunktivitis, erytem i tungen med fremspringende papiller ("jordbær" eller hindbær, tunge), exanthema med afskalning af palmar og plantaroverflader samt ved udvidelse af cervikale lymfeknuder.\nLymfomatoid granulomatose er kendetegnet ved angiocentriske og angio-invasive polymorfe celleinfiltrater, bestående af atypiske lymfocytter og makrofager, i forskellige organer (lunger, hud, centralnervesystem). Sygdommen manifesterer sig som en inflammatorisk granulomatøs og lymfoproliferativ proces med den progressive udvikling af lymfom i næsten 50% af tilfældene. Lymfadenopati i pre-lymfomstadiet forekommer i 40% af tilfældene, mens de vigtigste intrathoraciske knudepunkter er involveret i processen, mens perifer adenopati er langt mindre almindelig (i 10% af tilfældene).\nAngioimmunoblastic lymfadenopati ledsages af feber, generaliseret lymfadenopati, hepatosplenomegali, polyklonal hyperglobulinæmi såvel som hæmolytisk anæmi, der er positiv med Coombs-testen. Det betragtes ikke som en ondartet sygdom, på trods af at det hos 35% af patienterne omdannes til B-celle lymfom.\nSygdomme, der er kendetegnet ved godartet og ondartet spredning af vævsmakrofager (histiocytter) eller specialiserede celler afledt fra knoglemarvsceller kaldet Langerhans-celler kaldes histiocytoser eller histiocytose X. For nylig henviser disse udtryk til et antal sygdomme, herunder enkelt- og multifokal eosin granulom, Hend-Schuller-Christian syndrom, Letterers sygdom-Siwa og en tumor repræsenteret ved udifferentierede histiocytter. Relativt for nylig begyndte de at tro, at identificeringen af Langerhans-celler som dominerende i eosinofile granulomer indikerer en accelereret omvendt udvikling af disse syndromer.\nDen almindeligt accepterede betegnelse for eosinofil granulom er blevet udtrykket "Langerhans celle (eosinofil) granulomatose". Udtrykket "histiocytose X" er noget forældet, da det betyder en række forstyrrelser relateret til både eosinofil granulomatose og ondartet lymfoproliferativ sygdom.\nDen klassiske triade af Hend-Schuller-Christian syndrom (exophthalmos, diabetes insipidus, ødelæggelse af kranierne) forekommer hos 25 / o-patienter med multifokalt eosinophil granulom, men kan også forekomme i malignt lymfom og sarkom. Letterers sygdom - Siwa, et akut klinisk syndrom med uklar etiologi hos børn, manifesteres ved hepatosplenomegali, lymfadenopati, hæmoragisk diatese, anæmi (normalt ikke-familiær), generaliseret hyperplasi af vævsmakrofager i forskellige organer. I øjeblikket er der en opfattelse af, at Letterers sygdom - Siwa er en usædvanlig form for malignt lymfom og adskiller sig fra eosinofil granulom.\nHistologisk blev det afsløret, at granulomatose forårsaget af Langerhans-celler er repræsenteret af klynger af modne eosinofiler og Langerhans-celler i sig selv. Sidstnævnte hører til knoglemarvsceller og er normalt fordelt blandt epidermale hudceller og sjældnere i B-cellezonen i lymfeknuden samt thymus medulla. Langerhans-celler indeholder specielle cytoplasmatiske granuler (Birbeck-granuler), ATP og a-naphthylacetat-ekstrastrase. Overflademarkører er klasse II-antigener i det vigtigste histokompatibilitetskompleks (la-lignende) og T6-antigen, også udtrykt på umodne thymocytter i thymus kortikale lag.\nEnkelfokal eosinofil granulomatose er en godartet sygdom hos børn og unge, hovedsageligt drenge. Nogle gange bliver folk i alderen 60-70 år syge. I dette tilfælde forekommer en ensom osteolytisk læsion i låret, kraniet, hvirvler, ribben og undertiden bækkenben. Da de tilsvarende laboratorie-abnormiteter praktisk talt ikke er fundet, diagnosticeres enkeltfokal, forårsaget af Langerhans-celler, granulomatose på grundlag af biopsidataene fra lysvævningsstedet for knoglevæv. Den valgte metode til behandling er excision eller curettage af det berørte væv. I sjældne tilfælde, når såret er placeret i et utilgængeligt område, for eksempel i området af livmoderhalshvirvlerne, er stråling ordineret i moderate doser (300-600 rad). Efter en indledende scanning og radiografisk undersøgelse af knoglerne for at bestemme sygdomsstadiet, er det nødvendigt med en undersøgelse med 6-måneders intervaller i 3 år. Hvis der inden for 12 måneder efter diagnosen er konstateret, ikke registreres yderligere krænkelser, er den videre udvikling af processen usandsynlig.\nMultifokal, forårsaget af Langerhans-celler (eosinofil) granulomatose forekommer normalt i barndommen. Det er kendetegnet ved flere knoglæsioner, inklusive ikke helt typiske, beliggende i området for fødder og hænder..\nForbigående eller permanente manifestationer af diabetes insipidus på grund af granulomatøs proces i hypothalamus bemærkes hos 1/3 af patienterne, hepatomegali udvikler sig i 20%, splenomegali i 30% og fokal eller generaliseret forstørrelse af lymfeknuder sker i halvdelen. Processen kan involvere hud, kvindelige kønsorganer, tandkød, lunger og thymuskirtel. En biopsi er af diagnostisk værdi, da laboratorieforskningsmetoder sjældent er med til at etablere en diagnose. På trods af det faktum, at sygdommen som helhed er godartet, er den mest effektive behandling små eller moderate doser af methotrexat, prednisolon eller vinblastin, som normalt ledsages af en regression af processen..\nLymfadenopati (novolat. Lymfadenopati; lymfe + anden græsk. Ἀδήν - jern + -pati) - en tilstand, der manifesteres ved en stigning i lymfeknuderne i lymfesystemet. Lymfadenopati er enten en fungerende foreløbig diagnose, der kræver afklaring under yderligere klinisk undersøgelse eller et førende symptom på sygdommen.\nAf natur, forstørrede lymfeknuder:\n• lokal lymfadenopati er en stigning i en enkelt gruppe af lymfeknuder eller flere grupper placeret i et eller to tilstødende anatomiske områder (tilstedeværelsen af et primært fokus er ikke nødvendigt);\n• generaliseret lymfadenopati - hævede lymfeknuder i to eller flere ikke-tilstødende zoner.\n• kort lymfadenopati - varer mindre end 2 måneder;\n• langvarig lymfadenopati - varer mere end 2 måneder.\nHævede lymfeknuder er ikke altid et tegn på sygdom. Hos mange mennesker kan submandibulære lymfeknuder mærkes, hvilket normalt er forbundet med tilstedeværelsen af tandsygdomme. Meget ofte, hos raske individer, kan små inguinale eller axillære lymfeknuder palperes..\nHvert sådant tilfælde skal naturligvis overvejes individuelt i sammenhæng med al klinisk information opnået, når man arbejder med patienten..\nForstørrede lymfeknuder skal adskilles fra ikke-lymfoide formationer.\nMeget ofte tages en cyste til en forstørret lymfeknude - en hul tumorformation på forsiden eller siden af nakken. Fibromer diagnosticeres ikke altid let - godartede tumorer fra bindevævet, som kan have forskellig lokalisering og konsistens. En forstørret lymfeknude kan ligne en fedtholdig godartet lipoma-tumor.\nHos kvinder kan en forstørret lymfeknude efterligne yderligere lobes i brystet.\nMed smerter i forstørrede subkutane formationer og generelle tegn på forgiftning er det altid nødvendigt at udelukke hydradenitis (purulent betændelse i svedkirtlerne) og panniculitis (betændelse i det subkutane fedt).\nDe vigtigste etiologiske faktorer, der forårsager lymfadenopati, er:\n• tumorlæsioner (primær og metastatisk);\n• immunoproliferative sygdomme;\n• dysmetaboliske sygdomme.\n1. Infektiøs lymfadenopati\nDet kan være forårsaget af både direkte infektiøs skade på lymfeknuderne (infektiøs lymfadenitis) og reaktiv betændelse (reaktiv lymfadenitis).\nI mange tilfælde blandes lymfadenopati fx med tuberkulose i lymfeknuderne.\n2. Reaktiv lymfadenitis\nDe forekommer på baggrund af et infektiøst fokus (med panaritium på hænderne - axillær lymfadenitis, med erysipelas i de nedre ekstremiteter - lyskæbe lymfadenitis, med oropharyngeal infektion - submandibular lymfadenitis). Behandling af sådanne patienter udføres på et kirurgisk hospital med orofaryngeal infektion i afdelingen for maxillofacial kirurgi.\n3. Infektiøs lymfadenitis\n• bakteriel (purulent lymfadenitis);\n• viral (infektiøs mononukleose, røde hunde, hepatitis, CMV, HIV-infektion, kropsnitsygdom);\n• svampe (actinomycosis, coccidiomycosis, histoplasmosis);\n• parasitisk (toxoplasmose);\n• mycobacterial (tuberculosis, spedalskhed).\nPurulent lymfadenitis manifesteret ved en stigning i lymfeknuder, lokal smerte, tegn på forgiftning, feber. Oftere påvirkes submandibulære, cervikale og axillære lymfeknuder, men lymfeknuder og andre lokaliseringer kan dog påvirkes. Processen kan sprede sig hurtigt - med udviklingen af adenoflegmon og endda sepsis, så behandlingen bør begynde så tidligt som muligt. Der er behov for en hastekirurgisk konsultation. Kirurgisk behandling - obduktion, dræning og rehabilitering, antibiotikabehandling og afgiftningsterapi udføres.\nHIV-infektion - en af de almindelige årsager til lymfadenopati. Sygdommen er af stor social betydning. I Rusland ved en ud af fire mennesker, der er inficeret med HIV, ikke om deres sygdom. Screening for HIV er et af de vigtigste elementer i den diagnostiske proces hos patienter med lymfadenopati. Blodprøver for HIV udføres ved ELISA og polymerasekædereaktion (PCR), immunblotting.\nCytomegalovirusinfektion (CMV) er udbredt, antistoffer mod CMV påvises ikke mindre end halvdelen af alle voksne på kloden. Sygdommen er ofte asymptomatisk, kan have ikke-specifikke manifestationer (svaghed, ubehag osv.).\nFor at detektere CMV udføres ELISA af blod på IgM og IgG-specifikke antistoffer mod CMV, CMV DNA bestemmes ved PCR, aviditetsindekset evalueres (aviditetsindekset gør det muligt at bestemme sygdomsstadiet og -typen).\nToxoplasmose - kronisk parasitær invasion forårsaget af protozoer - toxoplasmas. Infektionsraten er meget høj i Europa - op til 50%. I de fleste tilfælde forekommer sygdommen som en latent infektion; der er også akutte og kroniske former. Manifestationer er ofte ikke-specifikke.\nFor at påvise toksoplasmose udføres ELISA af blod på IgM og IgG-specifikke antistoffer mod Toxoplasma gondii, Toxoplasma gondii DNA detekteres ved PCR, aviditetsindekset bestemmes.\nInfektiøs mononukleose - En akut virusinfektion forårsaget af Epstein-Barr-virus. Det manifesterer sig som tonsillitis, forstørrede lymfeknuder, hepatosplenomegaly, et makulopapulært udslæt er muligt. I den generelle analyse af blod - leukocytose med en overvægt af lymfocytter, monocytter. Et karakteristisk tegn på sygdommen er forekomsten af atypiske mononukleære celler i blodet, men disse celler forekommer ofte i blodet med stor forsinkelse - op til 2-3 uger. Blod ELISA for IgM og IgG-specifikke antistoffer mod Epstein-Barr-virus udføres, virusets DNA detekteres ved PCR, aviditetsindekset bestemmes.\ntuberkulose lymfeknuder forekommer i nogle tilfælde uden skade på lungerne og bronchierne. Processen udvikler sig langsomt, normalt inden for et par måneder, på baggrund af en generel forværring af trivsel.\nDer er fire stadier af udvikling: proliferativ, caseous, abscessed, fistulous. Flere dæmpede knuder kan påvirkes på én gang, der dannes såkaldte pakker. Den vigtigste lokalisering af tuberkuløs lymfadenitis: cervikal, intrathoracic, intraperitoneal. Vigtigt i diagnosen er en biopsi af den berørte lymfeknude (hvis muligt). Den moderne diagnose af tuberkulose inkluderer et stort antal metoder: diaskintest, Mantoux-test, MSCT i brystorganerne, bronchoscopy under lokalbedøvelse, bronchoalveolær skylning med inokulation af skyllevæske på mycobacterium tuberculosis (MBT), mikrobiologisk undersøgelse af sputum på MBT med bestemmelse af lægemiddelfølsomhed, påvisning MBT i blodet ved PCR, transthoracic lungebiopsi under kontrol af MSCT, mikrobiologisk undersøgelse af urin og urin PCR på MBT.\n4. Tumorskader på lymfeknuder\nTumorskader på lymfeknuderne kan være primære (hæmoblastose) eller sekundære (metastatiske).\n• lymfoproliferative tumorer (lymfogranulomatose, ikke-Hodgkin-lymfomer);\n• leukæmi (kronisk lymfocytisk leukæmi, Waldenstrom makroglobulinæmi, akut leukæmi, lymfoblastisk og ikke-lymfoblastisk leukæmi).\nLymfogranulomatose (Hodgkins sygdom) Er en onkologisk sygdom i lymfesystemet, hvor celler fra Berezovsky-Sternberg-Reed findes i lymfoide væv under mikroskopisk undersøgelse.\nDet manifesterer sig som en stigning i lymfeknuder, rus, feber, vægttab osv..\nI henhold til lokaliseringstegnet skelnes sygdommens perifere, mediastinale, lunge-, mave-, gastrointestinale, hud, knogler og nervøse former. Processen kan være akut og kronisk. Der er fire stadier af sygdommen: lokal, regional, generaliseret, spredt. En biopsi i lymfeknude bekræfter diagnosen. Onkologer er involveret i diagnose og behandling af lymfogranulomatose.\nIkke-Hodgkins lymfomer - ondartede lymfoproliferative tumorer bortset fra Hodgkins lymfom. Manifesteret ved en stigning i lymfeknuder, rus, feber, vægttab osv. En lymfeknude-biopsi bekræfter diagnosen. Onkologer er involveret i diagnosen og behandlingen af sygdommen.\nleukæmi - Klonal ondartet (neoplastisk) knoglemarvsygdom, manifesteret af en markant stigning i antallet af hæmatopoietiske celler: lavgradig - med akut leukæmi, modning eller moden - med kronisk leukæmi. Umodne sprængceller fortrænger normale hæmatopoietiske spirer.\nKnoglemarvsbiopsi bekræfter diagnosen..\nHæmatologer er involveret i diagnose og behandling af leukæmi.\n5. Immunoproliferative lymfadenopati\nUdtrykket "immunoproliferativ lymfadenopati" bruges i tilfælde, hvor lymfadenopati ikke er forbundet med en infektion eller tumorproces.\nDenne gruppe inkluderer lymfadenopati:\n• til systemiske sygdomme (reumatoid arthritis, SLE, Still's sygdom, autoimmun hepatitis osv.);\n• med sarkoidose;\n• lægemidler (phenytoin, guldpræparater osv.);\n• med immundefekt.\n6. Dysmetabolsk lymfadenopati\nUdvikle med amyloidose, opbevaringssygdomme (Gaucher sygdom, Nimann-Peak sygdom).\nGauchers sygdom - glukosylceramidlipidose er en arvelig sygdom, den mest almindelige af lysosomale opbevaringssygdomme. Det manifesteres ved kronisk aktivering af makrofagsystemet, en stigning i antallet af makrofager og en krænkelse af deres regulatoriske funktioner. De vigtigste kliniske manifestationer: splenomegaly, hepatomegaly, cytopeni, knogleskader. Cytopenisk syndrom manifesteres ved trombocytopeni med spontane blødninger, anæmi, leukopeni. Knogleskader spænder fra asymptomatisk til svær osteoporose og iskæmisk nekrose..\nNeuronopatiske typer af Gauchers sygdom manifesteres ved en krænkelse af de oculomotoriske funktioner, ataksi, nedsat følsomhed, tab af intelligens. Læger beskæftiger sig med diagnosen af sygdommen. Effektiv substitutionsbehandling med rekombinant glucocerebrosidase er mulig..\nUnder en fysisk undersøgelse af en patient med lymfadenopati bør man være særlig opmærksom på følgende punkter:\n• tilstanden af lymfeknuder (palpation af perifere lymfeknuder med en vurdering af lokalisering, størrelse, densitet, vedhæftning til omgivende væv, ømhed, hudfarve over lymfeknuderne);\n• hudens tilstand og synlige slimhinder (farve, patologiske udslæt og formationer, spor af katteridser og insektbid, tilstedeværelse af implantater og tatoveringer, inflammatoriske ændringer i slimhinderne);\n• tilstedeværelsen af artikulært syndrom;\n• tilstedeværelse af hepato og / eller splenomegali;\n• tilstedeværelse af feber;\n• tilstedeværelse af tegn på sygdomme i luftvejene, lororgan, urogenitalt system osv..\nSpørgsmålet om den normale størrelse af lymfeknuderne er kontroversielt og betinget..\nDet er almindeligt accepteret, at i de fleste tilfælde hos voksne er størrelsen på lymfeknuder op til 1-1,5 cm normale.\nØmhed er normalt forårsaget af betændelse, suppuration og kan være forbundet med blødning og vævsnekrose i lymfeknuden. Lymfeknuttæthed er normalt et tegn på metastatisk kræft. Tette lymfeknuder findes i lymfetumorer.\nBløde lymfeknuder bestemmes af betændelse.\nVedhæftningen af lymfeknuderne kan skyldes ikke-tumorprocesser (tuberkulose, sarkoidose, inguinal lymfogranulom) og tumorer.\nVed lokal lymfadenopati er det først og fremmest nødvendigt at udelukke den lokale inflammatoriske proces (akut betændelse i mandlen; otitis media; stomatitis; eksem; konjunktivitis; akut thrombophlebitis; erysipelas; koger, kulhydrater, panaritium; ridser, bid osv.). Ved at bestemme lokaliseringen og udbredelsen af lymfadenopati kan du foreløbigt identificere cirklen af mulige sygdomme og skitsere retningen for den diagnostiske søgning..\nEn detaljeret tabel - en liste over de mest almindelige sygdomme og de tilsvarende lokaliseringer af de forstørrede lymfeknuder er præsenteret i "National Hematological Society; team of forfattere ledet af Academician V. G. Savchenko. Kliniske anbefalinger til diagnose af lymfadenopati. M., 2014". I den samme manual blev de mest interessante tabeller offentliggjort: ”Værdien af kliniske tegn i lymfadenopati”, der viser de mest sandsynlige sygdomme med individuelle kliniske tegn (forstørret milt, artikulært syndrom osv.); "Medicin, hvis anvendelse kan forårsage hævede lymfeknuder"; "De vigtigste sygdomme ledsaget af lymfadenopati-syndrom." Kilden kan downloades gratis på Internettet. Ved identificering af generaliseret lymfadenopati er det først og fremmest nødvendigt at udelukke en akut infektionssygdom.\nVed generaliseret lymfadenopati kan du tage stigningen i lymfeknuder forårsaget af flere sygdomme (normalt en samtidig stigning i cervikale og inguinale lymfeknuder). Med betydelig mistanke om en tumor bør en biopsi udføres øjeblikkeligt.\nHvis årsagen til generaliseret lymfadenopati ikke kunne konstateres efter en fuld undersøgelse, kaldes den uforklarlig og kan være et resultat af infektionssygdomme, alvorlige kvæstelser eller operationer. I sådanne tilfælde er det nødvendigt med regelmæssig overvågning, med progression af lymfadenopati i de kommende måneder, udføres en biopsi.\nI betragtning af problemets kompleksitet og tværfaglige karakter er det nødvendigt så hurtigt som muligt straks efter påvisning af lymfadenopati at konsultere en patient med snævre specialister:\n• kirurg (udelukker purulent lymfangitis, reaktiv lymfadenitis i den lokale inflammatoriske proces);\n• af en tandlæge (for at udelukke en oral sygdom som årsag til submandibular lymfadenitis);\n• en lorrach (for at udelukke patologien i lororgan som en årsag til cervikal lymfadenitis);\n• specialist i infektionssygdomme (udelukker hiv, bakterielle, virale, svampe- og parasitære sygdomme; sepsis osv.);\n• TB-specialist (udelukker tuberkulose);\n• onkolog (udelukker ondartet neoplasma, lymfogranulomatose, lymfom);\n• hæmatolog (udelukker leukæmi);\n• reumatolog (udeluk reumatoid arthritis, SLE osv.).\nMed diagnosen lymfadenopati kan du ikke tøve! Patienter med uforklarlig lymfadenopati, især hvis der er tegn på forgiftning (hvis en infektionssygdom udelukkes), en forstørret lever og milt, med ændringer i perifert blodantal, skal straks sendes til en specialiseret hæmatologisk institution (i de fleste tilfælde er dette et regionalt klinisk hospital).\nLaboratorisk instrumentel undersøgelse af en patient med lymfadenopati begynder med de grundlæggende og generelt tilgængelige forskningsmetoder:\n• generelt blodantal med leukocytantal;\n• detaljeret biokemisk analyse af blod (total protein, albumin, globulinelektroforese, total bilirubin og dets fraktioner, aktivitet af aminotransferaser, alkalisk phosphatase, gammaglutamyl transpeptidase, urea, creatinin, cholesterol, triglycerider, glukose);\n• blodprøve for HIV, syfilis, markører af viral hepatitis B og C;\n• radiografi og fortrinsvis MSCT i brystet;\n• ultralyd af bughulen;\n• Ultralyd af lymfeknuder.\nEn generel blodprøve kan være meget informativ. Absolut lymfocytose findes ofte ved kronisk lymfocytisk leukæmi, infektiøs mononukleose. "Atypiske mononukleære celler" er karakteristiske for infektiøs mononukleose. Absolut lymfocytopeni er et almindeligt tegn på lymfogranulomatose, ikke-Hodgkins lymfomer. En stigning i blastceller i blodet er karakteristisk for akut leukæmi. Eosinophilia kan være et tegn på lægemiddellymfadenopati, forekommer ofte med lymfogranulomatose osv..\nOmrådet for yderligere forskning er generelt ubegrænset. Mest almindeligt anvendte:\n• serologisk og molekylær diagnose af herpesvirusinfektion (cytomegalovirus, Epstein-Barr-virus, herpes simplex-virus type 1, type 2);\n• serologisk diagnose af toxoplasmose, bartonellose (kattedyrsygdom), brucellose, rickettsiose, borreliose og andre infektionssygdomme;\n• diagnose af rheumatoid arthritis (reumatoid faktorklasse IgA, IgM, IgG; antistoffer mod cyklisk citrulline peptid (ADC))\n• diagnose af SLE (LE-celler, antistoffer mod DNA, antinuclear faktor osv.);\n• diagnose af tuberkulose (se tidligere) osv..\nAf særlig betydning ved lymfadenopati er en lymfeknude-biopsi med histologiske, cytologiske, immunohistokemiske og molekylærbiologiske undersøgelser.\nEn lymfeknude-biopsi anbefales, hvis diagnosen efter ikke-invasiv undersøgelse forbliver uklar.\nDer er ingen enighed om størrelsen på lymfeknuden, som er underlagt en obligatorisk biopsi. Dog hos voksne med udelukkelse af infektion betragtes en 3 cm lymfeknudestørrelse normalt som en biopsiindikation.\nEn excisional biopsi (det vil sige fjernelse af lymfeknude med dens efterfølgende omfattende undersøgelse) udføres i følgende tilfælde:\n• med stor sandsynlighed for tumorskade i henhold til resultaterne af ikke-invasiv undersøgelse;\n• i fravær af diagnose efter udførelse af alle ikke-invasive studier og vedvarende lymfadenopati;\n• i tilfælde af mistanke om tumorgenesis af lymfadenopati hos patienter med reaktive lymfeknuder, der støder op til tumoren, eller reaktive ændringer, der går forud for påvisning af lymfetumorer;\n• med lymfeknude nekrose ifølge morfologisk forskning.\nDet anbefales, at du vælger en lymfeknude og biopsi med følgende regler:\n• ved en biopsi skal du vælge den maksimalt forstørrede og ændrede lymfeknude, der dukkede først op;\n• i tilfælde af konglomerat foretrækkes en delvis resektion af tumorkongglomeratet end de tilstødende individuelle lymfeknuder;\n• Hvis der er flere grupper af lymfeknuder, er udvælgelsesproceduren som følger:\n• supraklavikular - cervikal - axillær - inguinal;\n• Før der udføres en biopsi, er det nødvendigt at formulere foreløbige varianter af diagnosen, da forskningsomfanget på biopsimateriale afhænger af dette.\nLymfeknudepunktur kan udelukkende anvendes som en indikativ diagnostisk metode i onkhematologisk praksis, når man vælger en lymfeknude til en efterfølgende biopsi. Diagnosen af lymfoproliferativ sygdom ved punktering af lymfeknuden er grundlæggende umulig. Hvis spørgsmålet drejer sig om primær diagnose, skal der udføres en biopsi..\nLymfeknudepunktur bruges til følgende indikationer:\n• en ensartet forstørrelse af lymfeknuden uden dannelse af konglomerater (metastatisk skade på lymfeknuderne ledsages som regel ikke af dannelsen af konglomerater) i fravær af indirekte data for lymfoproliferativ proces;\n• dannelse af flydende karakter i henhold til ultralyddata eller tilstedeværelsen af udsving\nBehandlingen afhænger af den endelige diagnose, der er etableret efter undersøgelsen; der er ingen enkelt standard til behandling af lymfadenopati.\nHej. Et barn (2 g. 10 måneder) har en diagnose af akut faryngitis. Varme. Lægen ordinerede en lugolspray. Jeg prøvede på mig selv, oprørende, vel, okay! Men hvad ellers forstyrrer mig: en injektion er ikke en spray, men en temmelig tynd strøm, der kommer på slimhinden meget lokalt.


CUT 116 – FAGKONSULENTENS HJØRNE – Cut Magazine\non 4. februar 2018 in Fagkonsulenten\nAf Mimi Olsen, Hvidovre Gymnasium\n1900 er ikke bare en filmtitel, men også det antal kursister/elever der var til eksamen i mediefag i vinterterminen i år. Det er første gang, så mange mediefagselever, -eksaminatorer og –censorer har været til turboeksamen i vores fag, og oven i købet med en ny læreplan. Det rejser ikke bare spørgsmål om, hvordan det er gået med at implementere læreplanernes nye stofområder på den korte tid, men også om, hvad det betyder for didaktikken i faget, at et C-niveau gennemløbes fra august til december/januar: Hvordan kan/skal der undervises, når faget komprimeres? Hvad fungerer godt – og hvad må tænkes om? Hvilken betydning har det, at mediefag bliver det fag i fagrækken, som fylder mest i eleverne/kursisternes skema, når de starter op på hf og VUC? Og vil turbo-forløbene mon medføre, at flere vælger mediefag på B-niveau? Det er selvfølgelig ikke enkle spørgsmål, men de highlighter nogle områder, som jeg håber, vi kan indkredse, så vi kan bruge hinandens erfaringer og viden til at optimere turbo-forløbene. Af samme grund har jeg sendt en opfordring på Medielærerforeningens Facebookside til at komme med tilbagemeldinger til mig om, hvordan involverede lærere – og også gerne censorer – har oplevet turbo. Den gælder selvfølgelig stadig!\nOp til selve eksamen har der været nogle spørgsmål til læreplanen på C-niveau, som er gået igen. De vil derfor blive taget op her i nedenstående mini-FAQ:\nMINI-FAQ OM EKSAMEN PÅ C-NIVEAU\nEksamensspørgsmålenes udformning til eksamens teoretisk/analytiske del\nDer har været flere spørgsmål vedrørende udformningen af eksamensspørgsmålene. Her er der i princippet ikke noget nyt. Vi har altid skullet bedømme eksaminandens præstation på baggrund af de bedømmelseskriterier, der er anført i læreplanen under punkt 4.3. Derfor kan man bruge formuleringer herfra for at sikre sig, at eksaminanderne kommer ind på alle de områder, de bliver bedømt på: dramaturgi, genre- og mediemæssige forhold, næranalysen af de filmiske virkemidlers anvendelse, den mediefaglige perspektivering af citatet til selvvalgt kontekst.\nEksamensproduktionens vægtning til eksamen\nDet forlyder, at der i en video på restudy.dk (en portal der henvender sig til elever, som har brug for. at lektierne bliver gennemgået en ekstra gang visuelt af ”passionerede lærere”) nævnes, at produktionen, gruppefremlæggelsen og den teoretisk-analytiske prøve vægtes med en tredjedel hver. Det er ikke korrekt! I læreplanen under 4.3 Bedømmelseskriterier anføres det, at der ”gives én karakter ud fra en helhedsvurdering af eksaminandens præstation i de to prøvedele. De to dele vægtes lige”. Den ene del er selve eksamensproduktionen og prøvedelen i eksamensproduktionen, den anden del er prøvedelen i det teoretisk-analytiske stof. De to dele vægtes lige i bedømmelsen, og der er altså IKKE tale om, at produktionen, gruppefremlæggelsen og den teoretisk-analytiske prøve vægtes med en tredjedel hver.\nHvad er tværmedialt samspil?\nFlere har spurgt til tværmedialitets-begrebet. Den definition der opereres med i vejledningen er ”distribution af en produktion i flere medier” og ”når medieplatforme spiller sammen og indbyrdes begunstiger hinanden”, og her er SKAM nævnt som et eksempel på en fortælling, der udfolder sig på flere platforme (tv, Instagram, Facebook fx) og hvor hver platform tilføjer en ny dimension til fortællingen. Intentionen med læreplanen på dette punkt har været at vise eleverne, hvordan en producent bruger forskellige platforme til at styrke en fortælling eller et produkt ved at udnytte netop den platforms fordele, jf. også artiklen ”Keld Reinicke: Spørgsmål og svar – tværmedialitet” fra CUT 115.\nHvad er kontekst og selvvalgt kontekst?\nDer har også været spørgsmål til, hvordan betegnelsen kontekst skal forstås. Intentionen med begrebet kontekst er, at eleverne skal kunne se værker/medieproduktioner i flere sammenhænge. Der er mange muligheder, og kontekstbegrebet skal forstås bredt. I læreplanens identitetsparagraf står der, at ”Mediefags kerne er levende billeder i en kommunikativ, æstetisk, kulturel og samfundsmæssig kontekst”, og hermed er også angivet nogle af de felter en given medieproduktion kan sættes i relation til: Fx en genremæssig kontekst, historisk, stilmæssig, en filmgeografisk, en mediepolitisk, tematisk, en produktionsmæssig, afsenderorienteret (auteur), brancheorienteret, institutionel etc. For at eleven kan foretage en perspektivering til en selvvalgt kontekst, er det nødvendigt, at eleven kan trække på mere end ét perspektiv på værket/medieproduktionen.\nDistributionskanal og eksamensproduktion – hvordan det?\nEt fagligt mål på C-niveau er, at eleven skal kunne ”tilpasse udtryksform til indhold, genre, kommunikationssituation og distributionskanal”. Der er blevet spurgt til, hvordan distributionskanal konkret kan forbindes med eksamensproduktionen, når eleverne er til eksamen i fagets praktiske del. Det faglige mål lægger op til, at distributionskanalen skal kunne begrundes og motiveres. Det kan være en begrundelse, der knyttes til valg af filmstil (filmiske virkemidler), tematik, målgruppe etc. Det kan også være et valg, som knyttes til viden om basal ophavsret (hvor må man lægge sin film, hvis man bruger clearet/ikke-clearet musik, fx). En del elever vil sikkert foreslå, at deres film distribueres på youtube, men der er jo også andre måder at distribuere fx en kortfilm på – det kunne være til Ekko Shortlist (som måske tiltrækker et andet publikum?), det kunne være til en tv-station (hvilken – og med hvilken begrundelse?), det kunne måske være til en kortfilmkonkurrence eller andet. Meningen er, at eleverne skal blive bevidste om, at der er flere muligheder for distribution af medieproduktioner og at det kræver begrundelser, når man vælger det ene frem for det andet.\nAntal elever i gruppen, der producerer eksamensfilm\nDer har også været spørgsmål til antallet af elever i grupperne, der producerer eksamensfilm, ligesom der har været indlæg om emnet på Medielærerforeningens Facebookside. Det er et læreplankrav, at der max må være 5 elever i en gruppe, når eksamensproduktionen skal laves, jf. læreplanen 3.2. Arbejdsformer. Baggrunden for at gruppeantal nu er skrevet ind i læreplanen som et krav er, at der har været mange eksempler på, at vejledningens anbefaling i den tidligere læreplan ikke blev fulgt. Hvert år har der været grupper på 7-8, og sågar 9, i en gruppe. Det går ud over fagligheden og den enkelte elevs mulighed for arbejde hands on med det praktiske mediearbejde. Og problemet følger med til eksamen, hvor der på C-niveau er afsat et maksimum på 40 minutter til prøvedelen i elevernes eksamensproduktion. Når der er rigtig mange i en gruppe, får de mindre tid til at udfolde sig til eksamen. Det kan svække bedømmelsesgrundlaget. Der er derfor mange gode grunde til, at grupperne ikke skal være for store.\nMed de ny læreplaner er der sat en øvre grænse for eksamensproduktionernes varighed. Men der er også ofte spørgsmål som vedrører den nedre grænse – hvor korte må produktionerne være? Der er bevidst ikke nævnt en nedre grænse i læreplanerne, fordi bl.a. produktionernes kompleksitetsgrad her bør spille ind som et parameter, når man skal vurdere om en produktion er for kort. Der kan eksamensvis tænkes ret avancerede musikvideoer, som kun er 3 minutter lange. Men spørgsmålet ser ud til at have fået en særlig relevans i forbindelse med at elever producerer film/videoer til andre platforme, hvor formaterne typisk ikke er ret lange (eksempelvis et spot, en trailer, reklamer). Her er det vigtigt at være opmærksom på, at kravene til elevernes arbejde med deres eksamensproduktion ikke er blevet mindre med de ny læreplaner. Det er derfor ikke et argument i sig selv, at formatet skal være kort for at man kan distribuere produktionen på en given platform. Der er nemlig åbnet op for, at man kan aflevere eksamensproduktion i flere dele, hvilket betyder, at man fx kan udarbejde to (eller flere) spots/reklamer etc., fx til forskellige målgrupper.\nI forlængelse af bl.a. spørgsmål som ovenstående henviser jeg også til det tillæg til vejledningen for mediefag C, der er blevet lagt på EMU’en forud for vintereksamen. Her er der eksempler på karakterbeskrivelser for karaktererne 12, 7 og 02 for prøvedelen i både eksamensproduktion og det teoretisk-analytiske stof. Jeg håber, at de vejledende karakterbeskrivelser kan fungere som guide ved eksamensbordene. Og i det hele taget opfordrer jeg til, at man – også i forbindelse med sommereksamen – benytter lejligheden, når man mødes med eksaminator/censor, til at udveksle erfaringer med at undervise efter de nye læreplaner, dele gode ideer, forløb, materialer etc.\nFIP i marts\nFor at understøtte undervisningen og den faglige praksis, ikke mindst i forbindelse med de nye elementer i læreplanerne, er der på FIP den 14. og 15. marts – i hhv. Århus og Lyngby – atter fokus på at give viden og inspiration til det daglige arbejde med mediefag i klasserummene og på at videregive erfaringer fra både de afholdte eksaminer og turbo-forløbene fra dem, der allerede har prøvet det.\nJeg har været i kontakt med tovholderne på de netværksgrupper, der blev etableret i forbindelse med FIP i foråret 17 og turbo-FIP i august 17, og det er kun ganske få af dem, der ser ud til at fungere. Derfor har jeg valgt at man denne gang bl.a. skal melde sig til en workshop, hvor der vil være oplæg og mulighed for i grupper at drøfte og diskutere inden for mere afgrænsede felter, som bl.a. har fokus på delingsværktøjer og distributionskanaler samt ideer og muligheder i forbindelse med medieproduktioner i flere dele. Programmet er endnu ikke helt på plads, men det er gennemgående, at der er en række mediefagskollegaer fra forskellige skoler og skoleformer i spil, der vil fungere som oplægsholdere og workshopledere. Mere følger! Men sæt allerede nu kryds i kalenderen.\nNærmere oplysninger om sted samt mulighed for tilmelding foregår på GL-E’s hjemmeside: http://www.gl.org/GLE/Sider/FIP-kurser-i-2017-2018.aspx.\nPå FIP-kurserne vil jeg også præsentere en række nye materialer, der er blevet udarbejdet hen over vinteren af mediefagslærere – og til mediefagslærere. Det gælder en række vodcasts (der også kan lyttes til i podcast-version), som i kort form fortæller om og giver inspiration til en række af de nye begreber i læreplanerne: Tværmedialitet, kontekster, distributionsværktøjer og distributionskanaler. Desuden 5 forslag til forløb, der dækker både fagets praktiske og teoretisk-analytiske del – alle fulde af forslag til, hvordan man modul for modul kan tilrettelægge spændende undervisning i mediefag, som tilgodeser alle nye faglige mål og alt nyt kernestof. Både vodcasts/podcasts og forløb bliver lagt på EMU’en.\nSammen med Medielærerforeningens Det nye mediefag – et inspirationsmateriale (2017, red. Linnebjerg og Højer) skal det hjælpe med at vise en vifte af forskellige indholdsmæssige og didaktiske muligheder i faget.\nKort nyt: Filmfestivaler, mere A-niveau og arbejde med at revidere vejledninger\nJanuar-februar har også stået i filmfestivalernes tegn. I kraft af mediefaglige ildsjæles store engagement og arbejde med at få financieret og afholdt en årlig filmfestival med jury og prisuddeling, har mediefag nogle helt unikke rammer om elevernes eksamensproduktioner. Det er hvert år en stor fornøjelse at være med til både at se elevernes arbejde med faget, møde kollegaer og i det hele taget nyde gallastemningen.\nPå Ørestad Gymnasium starter forsøg med mediefag på A-niveau efter sommerferien. Det er en lokal studieretning (mediefag A og engelsk A). Ørestad Gymnasium skal – ligesom Hvidovre Gymnasium og HF – følge forsøgslæreplanen for faget på A-niveau, som bl.a. har en skriftlig dimension, indeholder et særligt studeret teknisk-æstetisk område, markedsføring og mediestrategi, design af lokale, tværmediale mediekampagner i samarbejde med eksterne aktører og et eksamensprojekt som består af tre sammenhængende medieproduktioner. Som jeg også skrev i sidste nummer af CUT, skal I blot sende mig en mail, hvis I har lyst til at se nærmere på læreplanen.\nEndelig skal det også nævnes, at vejledningerne i løbet af foråret vil blive revideret. For mediefags vedkommende vil der ikke være tale om store ændringer. Jeg har allerede fået inputs til arbejdet i forbindelse med Medielærerforeningens årskursus i september, men hvis nogle af jer har (yderligere) kommentarer til vejledningerne er i velkomne til at skrive til mig på mimi.olsen@stukuvm.dk.\nVi ses på FIP i marts!\ndistributionskanal eksamen eksamensproduktion eksamensspørgsmål fagkonsulent kontekst Mimi Olsen størrelse af eksamensgrupper tværmedialitet


Ejerledede og familieejede – en ejerform med stor betydning - DI\nNår DI spørger sine medlemmer, svarer mere end tre ud af fire, at de enten er ejerledede eller familieejede virksomheder. Opgjort i forhold til fuldtidsansatte er mere end hver tredje af de ansatte i virksomhederne i DI’s virksomhedspanel ansat i en ejerledet eller familieejet virksomhed, og virksomhederne står for knap 30 pct. af værditilvæksten 1.\nKilde: DI-beregninger foretaget på baggrund af data fra DI's virksomhedspanel december 2017 samt oplysninger fra DST. Andelen af virksomheder og eksportaktivitet er fra 583 svar fra DI’s virksomhedspanel. De øvrige oplysninger er hentet ved, at kombinere DI’s virksomhedspanel med 2015- oplysninger fra Danmarks Statistiks firmastatistik. Det var muligt for 543 af virksomhederne i DI's virksomhedspanel. For de 40 virksomheder, der ikke kunne hentes DST-data for, forudsættes værdien at svare til gennemsnittet indenfor gruppen. DI har anvendt variablen GF_AARSV for antallet af fuldtidsansatte, GF_OMS for omsætning, GF_VTV for værditilvækst samt GF_LGAGMV for løn, pension mv.\nDe ejerledede og familieejede virksomheder udgør en helt særlig organisationsform, hvor det ofte kan være vanskeligt at adskille ejer og virksomhed. Der foreligger ikke umiddelbart tilgængelig statistik vedrørende ejerledede eller familieejede virksomheder. Nu har DI spurgt sine medlemmer, hvordan de opfatter deres virksomhed, jf. faktaboks bagerst.\nDI’s rundspørge viser, at de ejerledede og familieejede virksomheder også er dominerende som ejerform på tværs af landet. Således udgør de ejerledede og familieejede knap 70 pct. af DI-virksomhederne i Region Hovedstaden voksende til knap 90 pct. af DI-virksomhederne i Region Sjælland.\nKilde: DI-beregninger foretaget på baggrund af 583 svar fra DI's virksomhedspanel afsluttet december 2017. Figuren er baseret på 188 svar fra Region Hovedstaden, 137 svar fra Region Syddanmark, 68 svar fra Region Nordjylland, 131 svar fra Region Midtjylland og 59 svar fra Region Sjælland.\nDet er især i Region Sjælland og Region Nordjylland, at ejerledede og familieejede virksomheder dominerer erhvervslivet – målt på andelen af medarbejdere. Omvendt har de en relativ mindre betydning i hovedstadsområdet. Det afspejler, at mange udenlandske og nogle af de største virksomheder med ofte spredt ejerskab har valgt at placere sig i hovedstadsområdet2.\nKilde: DI-beregninger foretaget på baggrund af 583 svar fra DI's virksomhedspanel, december 2017, samt 2015-oplysninger fra Danmarks Statistiks firmastatistik om antal årsværk for 543 virksomheder. For de 40 virksomheder, der ikke kunne hentes DST-data for, forudsættes værdien at svare til gennemsnittet indenfor gruppen.\nEn organisationsform med stor betydning\nNedenfor skelnes mellem virksomheder, der opfatter sig som værende ejerledet, men som ikke samtidig er familieejede, og virksomheder, der er familieejet. Knap halvdelen af virksomhederne tilhører gruppen af ”ejerledede”, der ikke også opfatter sig om familieejede, mens 26 pct. af virksomhederne i DI’s virksomhedspanel har sat kryds ved at være familieejet, jf. faktaboks.\nKilde: DI's Virksomhedspanel. Survey blandt 583 DI-medlemsvirksomheder, afsluttet den 6. december 2017. For Videnservice var der 79 respondenter, for Handel 116, for Industri 232, og for Transport var der 52 respondenter.\nDe ejerledede og familieejede er antalsmæssigt den dominerende organisationsform på tværs af brancher i DI’s virksomhedspanel, jf. figuren ovenfor. Det har dog kun været muligt at undersøge dette på et helt overordnet brancheniveau – og alene for fire brancher.\nFokuseres på andelen af fuldtidsmedarbejdere i stedet for antallet af virksomheder, har de ejerledede og familieejede stadig en stor om end en mindre dominerende betydning3.\nKilde: DI-beregninger foretaget på baggrund af 583 svar fra DI's virksomhedspaneldecember 2017 samt 2015 oplysninger fra DST. Bygger på regnskabsoplysninger fra hhv. 76. 116, 230 og 53 virksomheder. Virksomheder uden regnskabsoplysninger forudsættes at have samme værdi som gennemsnittet inden for gruppen.\nDet hænger sammen med, at de ejeledede og familieejede er særligt dominerende blandt små og mellemstore virksomheder. Bemærk, at det særligt er andelen af ejerledede virksomheder, der aftager med størrelsen af virksomheden.\nKilde: DI's Virksomhedspanel. Survey blandt 583 DI-medlemsvirksomheder, afsluttet den 6. december 2017. Andel af virksomheder, der har angivet at være ejerledede, familieejet (herunder både familieejet og ejerledet) samt øvrige virksomheder. Andelen er opgjort for virksomheder af en bestemt størrelse målt på antal medarbejdere.\nDe ejerledede virksomheder er typisk ikke bare mindre, men også yngre end andre virksomheder. Selvom der er en variation, er den typiske (medianen4) ejerledede virksomhed 16 år, mens den typiske familieejede virksomhed er 27 år, hvilket i høj grad svarer til alderen for de øvrige virksomheder i DI’s virksomhedspanel, der typisk er 24 år gamle5.\nKilde: DI's Virksomhedspanel december 2017 kombineret med oplysninger om alderen på 543 virksomheder i 2015 fra Danmarks Statistik.\nSelvom der er stor variation, er der en tendens til, at de ejerledede virksomheder i DI’s virksomhedspanel i mindre omfang vokser med alderen. Den typiske ejerledede virksomhed har således ca. 20 ansatte – uanset virksomhedens alder.\nKilde: DI's Virksomhedspanel december 2017 kombineret med oplysninger om alder og antal årsværk for 265 ejerledede virksomheder i 2015 fra Danmarks Statistik.\nFor de familieejede og de øvrige virksomheder synes virksomhederne derimod i højere grad at ekspandere med alderen. Der er dog variation. Således viser DI’s virksomhedspanel, at der er en positiv sammenhæng mellem alderen og antallet af medarbejdere for de 25 pct. største ejerledede virksomheder inden for hver aldersgruppe6.\nBegrebet en ejerledet virksomhed er ikke veldefineret, men refererer typisk til en virksomhed, hvor ejeren er involveret i virksomhedens ledelse. Ligeledes er begrebet en ”familievirksomhed” heller ikke et veldefineret, men kan afgrænses ud fra fire grundlæggende elementer: Ejerskab, kontrol, involvering og intention om generationsskifte.\nDI har spurgt sine medlemmer, hvordan de selv opfatter deres virksomhed. I DI’s virksomhedspanel fra december 2017 stillede DI en række spørgsmål til virksomhedernes ejerstruktur, herunder spørgsmålet: Hvilken af nedenstående kategorier mener du bedst (i overvejende grad) karakteriserer din virksomheds ejerform? (sæt gerne flere krydser) a. Ejerledet, b. Familieejet, c. Ejet af erhvervsdrivende fond, d. Kapitalfondsejet, e. Børsnoteret, f. Andet.\n^DI’s medlemmer dækker kun i mindre omfang landbrug og små detailhandlende samt små håndværksmestre, der typisk er ejerledede. Derfor må resultatet af DI’s virksomhedspanel forventes at være et underkantskøn. Det bekræftes af Mortens Bennedsens undersøgelse af andelen af familieejede (og ejerledede) aktive danske A/S og anpartsselskaber fra 2012, der bygger på oplysninger fra 2010.\n^Dette billede bekræftes af tal fra DST, der viser, at virksomheder i Region Sjælland og Region Nordjylland typisk har færre medarbejdere, og at de mindre virksomheder typisk er ejerledede og eller familieejede.\n^Særligt inden for branchen Videnservice er forskellen stor. Videnservice dækker både over en række små typisk ejerledede virksomheder samt en række større arkitekt- og rådgivervirksomheder samt F&U-virksomheder, der hverken er ejerledede eller familieejede.\n^Medianen opgøres ved først at sortere virksomhederne efter et givent kriterium – her alder – og derefter vælge den midterste virksomhed. Ved at anvende medianen undgås at tillægge ekstreme (og måske fejlbehæftede) observationer for stor betydning.\n^Er udregnet på baggrund af virksomhedens alder i 2015.\n^Dvs. antallet af medarbejdere for virksomheder i 3. kvartil.


Danske børn bliver oftere kørt i skole - og har dårligere kondi\nEt ud af tre nystartede børn i skolen bliver fragtet i bil af mor eller far. Rapporter viser, at danske børn er mere stillesiddende end tidligere.\nDe danske skolebørn cykler langt færre kilometer i hverdagene end tidligere, og det kan gå ud over folkesundheden på længere sigt. Arkivfoto: Bax Lindhardt Fold sammen\nMens professionelle cykelryttere okser rundt i Spaniens vuelta, har en flok langt nyere cyklister kastet sig ud i trafikken. Siden skolestart for cirka en måned siden er omkring 60.000 børn begyndt i skole, men en stor del snupper bilens bagsæde i stedet for cyklen.\nTal fra Trygfonden og Rådet for Sikker Trafik viser, at hver tredje skolebarn mellem fem og otte år bliver fragtet til skolen af forældrene. Ser man på samtlige klassetrin, er der tale om et ud af fire børn.\nGenerelt tager flere og flere af de små skolebørn forældreekspressen i skole, og da børns trafikvaner er en stor del af deres daglige motion – eller forklaringen på mangel af samme – kan det være problematisk. Sammenligner man dem, der cykler, med dem der ikke gør, er der nemlig væsentlig forskel i deres konditionsniveau.\n»Trafikvanerne er en form for aktivitet, som børnene foretager to gange om dagen, så det fylder meget. Og det kan rykke meget,« siger Lars Bo Andersen, professor og dr.med. ved Institut for Idræt og Biomekanik på Syddansk Universitet.\n»De fleste børn er relativt veltrænede og bevæger sig jo meget. Alligevel kan vi se en stor forskel på dem, der cykler, og dem der går eller bliver kørt,« siger han.\nSunde og sikre\nOgså skoleleder Carsten Andersen fra Assentoftskolen uden for Randers mærker forskel på de børn, der er kommet til skolen på bagsædet af en bil i forhold til dem, der har startet dagen med et par kilometer i sadlen.\n»Børnene er mere undervisningsparate, når de lige har været ude at cykle og måske snakket med et par venner på cykelstien. Selv om de med folkeskolereformen allerede får mere motion og bevægelse, tror vi på, at det er godt, at de hver dag kommer ud at røre sig og får en frisk start på dagen,« siger han.\nUd over sundheden spiller sikkerheden en stor rolle, når skolebørnene sendes af sted på jernhesten. Carsten Andersen forklarer, hvordan Assentoftskolen især tidligere kæmpede med et mindre trafikalt kaos, når skolens elever og ansatte mødte ind samtidig.\nDet gjorde både børn og forældre utrygge, så flere i stedet valgte bilen og dermed forstærkede problemet. Efter en række tiltag i kommunen har skolen dog oplevet en cykliststigning på 20 procent, og med løbende sikkerhedsforbedringer forventer Carsten Andersen, at tendensen vil fortsætte.\nForældrene har stor betydning\nErfaringerne går igen i en Megafon-undersøgelse om børns cykelvaner fra 2014. Den viser, at de hyppigste årsager til at lade cyklen stå, er afstande, farlige veje og dårligt vejr. Især i landdistrikterne er de to første ting gældende. Blandt andet med utrygge veje for de små cyklister, eller fordi skolesammenlægninger har gjort rejseruten lang.\nPå den baggrund ønsker Cyklistforbundet at forbedre cykelstier rundt omkring i landet. Men også forældrene har en stor betydning for børnenes transportvaner, forklarer formand Klaus Bondam. Derfor opfordrer han og Cyklistforbundet familierne til at se, hvordan man bevidst kan få familiens poder til at vælge cyklen oftere.\n»Vi er klar over, at det er et kæmpe puslespil at få en småbørnsmorgen til at gå op. Men vi opfordrer til at se på, om man måske kan ændre sine rutiner lidt og overveje, hvad der skal til,« siger Klaus Bondam og henviser til nye tal fra Danmarks Statistik, der viser, at 96 procent af danskerne gerne vil have, at deres børn har bedre muligheder for at cykle i skole.\n»Viljen er der i hvert fald,« siger han.\nFlere inaktive børn\nDet er ikke kun på bilernes bagsæder, at børnene sidder stille, og flere undersøgelser bekræfter tendensen: Danske børn bruger mere tid på stillesiddende aktiviteter. Det viser for eksempel Skolebørnsundersøgelsen 2014 fra Statens Institut for Folkesundhed.\nHer er andelen af 11-, 13- og 15-årige børn, der spiller mindst fire timer om dagen på computer, tablets og lignende steget siden 2006. Mest markant bruger dobbelt så mange 11-årige nu mindst fire timer lørdag og søndag på elektroniske spil. Hvor det i 2006 var 25 procent af børnene, der spillede løs, er det i dag 52 procent.\n»Det er helt klart, at meget af den frie leg er blevet erstattet af tablets, computerspil og andre skærmaktiviteter,« siger idrætsprofessor Lars Bo Andersen.\n»Trenden begyndte allerede i starten af 00erne, men det er kun blevet værre og værre i takt med, at det er blevet mere tilgængeligt for børn,« siger han.\nEn rapport fra Rockwool Fondens Forskningsenhed fra 2013 viser desuden, at fjernsyn og computer fylder fem gange så meget som motion i børns hverdag. Og i forvejen bevæger to ud af tre børn sig ikke nok, viser samme rapport. Konsekvenserne af manglende fysisk aktivitet er ikke til at overse.\n»Risikofaktorerne for børn, der ikke rører sig nok, hober sig op. Selv om de ikke er overvægtige endnu, har de en højere risiko for at blive det. De bliver insulinresistente, ligesom man tydeligt kan se det på kolesteroltal og blodtryk,« siger Lars Bo Andersen.\n11-årige springer motionen over


4. afdeling, B-0576-14\nDen juridiske vejledning 2015-2 C.A.5.1.1\nDen juridiske vejledning 2015-2 C.A.5.14.1\nKirsten Thorup, Torben Geneser og Anette Fogh (kst.)\nByretten har den 26. februar 2014 afsagt dom i 1. instans (rettens nr. BS C4-294/2013).\nFor landsretten har appellanten, A, principalt nedlagt påstand om, at hendes personlige indkomst for indkomståret 2007 nedsættes med 220.123 kr., og at hendes aktieindkomst for indkomståret 2007 nedsættes med 159.758 kr.\nA har subsidiært nedlagt påstand om, at hendes skatteansættelse for indkomståret 2007 hjemvises til fornyet behandling ved SKAT.\nBeløbet på 159.758 kr. i As principale påstand er opgjort således:\nUdgifter til flere monitors\nUdgifter til Arne Jacobsen stole\nI forhold til opgørelsen af påstanden i byrettens dom er der navnlig sket den ændring, at post 1-3 og 5 er tillagt moms.\nBA har afgivet supplerende forklaring for landsretten. Der er endvidere afgivet forklaring af DL.\nBA har supplerende forklaret, at han i 2007 var direktør i firmaet H1 ApS, hvor der var 3-4 ansatte. Firmaet solgte blandt andet displays, f.eks. til ..., og det var en god forretning. Firmaet leverede også service og reparationer. En virksomhed kunne f.eks. ringe en lørdag eller en søndag for at få foretaget en reparation.\nBMW 740´eren skulle bruges til at køre ud at besøge kunder. Bilen havde en 4 liters motor med 360 hestekræfter, og den kørte 3-4 km/l i byen og 12-14 km/l på landevej. Hver gang de kørte i bilen, lyste en rød lampe, og bilen meldte, at de skulle stoppe med det samme og kontakte værkstedet. Det kunne f.eks. være en melding om, at den var punkteret. Værkstedet har prøvet alting for at løse problemet og har haft bilen måske 15-20 gange.\nHan har underskrevet fraskrivelsesaftalen, der er lavet af R1, som reviderede regnskaberne. Der er ikke ført kørselsregnskab vedrørende bilen, der kun blev brugt erhvervsmæssigt.\nDer er brugt en masse benzin til generatorer, og der er blevet brugt benzin til affedtning af displays. Der er flere, som har haft benzinkortet.\nDen 20. september 2007 blev der tanket 20 liter benzin. Det er ham, som har foretaget tankningen i ...6 i forbindelse med et besøg hos G1 i ...7. SKAT har ikke villet forstå, at de kørte i weekends.\nHan og A havde ikke meget privatkørsel i 2007. De havde kun behov for at køre op til deres sommerhus hver 3.-4. måned. De havde 3 børn, hvoraf 1-2 var hjemmeboende. Børnene havde selv bil i 2007.\nDen 5. december 2007 fik han en Porsche Cayman i bytte for sin BMW M5. Porschen blev senere solgt til G13 i slutningen af december.\nDe fik en BMW X5 3,0 D i bytte for BMW 740´eren. Da de købte BMW 740´eren, gav de en BMW 530 D i bytte, som var på hvide plader. Denne bil var ikke firmaets, men en privat bil.\nFirmaet afholdt udgifter til nogle lamper og monitorer. SKAT´s medarbejder var særligt fokuseret på 2 monitorer. Han ringede efter SKAT´s besøg til SKAT´s medarbejder og fortalte, at han havde fundet de to monitorer, men SKAT ønskede ikke at se dem. SKAT havde adgang til alt i huset.\nHan stod for driften af firmaet og har altid troet, at han var direktør.\nBMW 740´eren var på hvide plader, så kunderne kunne komme med ud at køre i den. Den blev også brugt til at køre til messe i Hannover.\nG7 kom de fleste gange og hentede bilen, når den skulle på værksted. Han har ikke ligget i "pendulfart til ...8" som anført i gengivelsen af hans forklaring for byretten. Bilen har ikke virket og stod bare hjemme og var "mosgroet".\nDL har forklaret, at han er salgschef for G14 i Skandinavien. Han var i 2007 ansat som direktør ved G7.\nHan husker BA og A. Han husker, at der var købt en BMW 740. Det var en rigtig "shit case", idet bilen ikke duede. G7 havde bilen inde flere gange og forsøgte at reparere fejlen. Han husker bedst den sidste gang, hvor bilen havde været "indlagt" i en periode. Når G7 troede, at fejlen var repareret, dukket fejlen op igen efter kort tid.\nSidste gang G7 havde bilen inde, kørte han og værkføreren i bilen nogle dage, inden den blev afleveret. Der skete imidlertid det, at fejlen dukkede op igen, da BA kørte hjem. Bilen stod meget hos G7, og sidste gang var den der i to uger. Vidnet har kørt i bilen i nogle dage og har blandt andet været i ...9 i den. Han har kørt "pænt meget" i bilen.\nHan husker ikke, at der verserede en sag mellem H1 ApS og G7.\nHan husker ikke kreditnotaen på 800.000 kr. vedrørende bilen. Han husker, at der blev lavet en handel, men han husker ikke detaljerne.\nG7 lavede ikke optegnelser over testkørslerne med bilen.\nLandsretten tiltræder af de grunde, som byretten har anført, at det påhviler A at afkræfte en formodning om, at bilen har stået til rådighed for hende og hendes familie til privat kørsel.\nA har efter bevisførelsen ikke sandsynliggjort, at bilen ikke var stillet til rådighed for og ikke blev anvendt til privat kørsel. Det bemærkes navnlig, at der er tale om en eksklusiv bil på hvide plader, der er velegnet til privat brug, at der ved købet af bilen blev givet en privat bil i bytte, og at der ikke løbende er ført kørselsregnskab.\nLandsretten tiltræder derfor, at der ikke er grundlag for at nedsætte As personlige indkomst. Oplysningerne om, at bilen var behæftet med fejl og flere gange var på værksted, kan ikke føre til et andet resultat, idet hun fortsat havde rådighed over bilen.\nLandsretten tiltræder med samme begrundelse, som byretten har anført, at der heller ikke er grundlag for at nedsætte As aktieindkomst.\nEfter sagens udfald sammenholdt med parternes påstande skal A betale sagsomkostninger for landsretten til Skatteministeriet med 30.000 kr. inkl. moms til udgifter til advokatbistand. Landsretten har ved fastsættelsen af beløbet lagt vægt på sagens økonomiske værdi og dens omfang.


Distraheret fra sig selv | Information\nKatinka My Jones er 23 år, færdiguddannet fra forfatterskolen. Hun har hverken lyst til at belemre kommende læsere med moralske pegefingre eller trætte dem med hverdagens trivialiteter\nTrivialiteter er der alt for mange af, mener den snarlige debutant, Katinka My Jones. Med direkte reference til både 'skippersønnen fra Marstal', Carsten Jensen, og "den der nye bølge med danske singer/songwriters, Peter Sommer, Rasmus Nøhr og hvad de hedder".\nHun er sikker i sin sag:\n"Litteraturen skal være sand."\nHun har et glimt i øjet, der ofte dukker op, især når talen falder på store dele af dagens kunstscene.\nIfølge Katinka My Jones er den hjemlige litteratur oftere enten triviel eller moraliserende mere end stor.\n"Lige nu skal vi åbenbart tilbage til de nære, livsbekræftende ting - i øvrigt mit hadeord, fordi sådan skal det overhovedet ikke være. Det er jo ikke nødvendigvis sandt!," indleder Katinka My Jones.\n"Jeg synes, det er kedeligt, når man for eksempel skriver om racisme eller noget andet moralsk, og så gør det så tydeligt, at læseren fra starten kan se, at det vil forfatteren skrive noget om. Hvis man vil skrive om den slags ting, skal det ramme et dybere sted, et sted, hvor man pludselig kan mærke det komme stigende op i en selv og ikke sådan..." siger hun uden at fuldføre sætningen.\n"Nogle gange kan jeg nærmest se for mig, at der står en forfatter med en pegepind," fortsætter hun, men tilføjer så, at det er en lidt mystisk holdning, fordi det også er vigtigt.\n"...Der er nogle andre der er bedre til dét end mig."\nKatinka My Jones vender igen tilbage til det livs-bekræftende, til de små finurlige ting i verden.\n"Hvad er der galt ved at skrive om de store ting? Det bliver så hyggeligt, så sikkert, når man ikke risikerer en skid ved det."\nHendes to netop afsluttede år på Forfatterskolen var, ifølge Katinka My Jones, langtfra så hårde, som rygtet lagde op til. Men dog ikke uden drama:\n"Folk er for eksempel ikke særlig praktiske - man kan nærmest ikke have en tekstlæsning, uden at nogen står og bander ude ved kopimaskinen - åh-åh," erindrer hun med vellyst.\n"Det er nogle sjove, søde mennesker - nut-shots nogle af dem, hold da kæft..."\nTekster, som gennemlæses nøje inde på Forfatterskolen lige ved Det Kongelige Teater, gennemarbejdes kritisk.\n"Jeg er blevet en bedre læser, en bedre kritiker til at læse andres tekster og ad den omvej også mine egne. Men jeg har stadig et blindt punkt dér, hvor jeg selv er. Det er altid sværere at se sine egne fejl end andres fejl."\n- Føler du dig som del af en generation?\n"Næh ... nej, det gør jeg ikke. Det har måske igen noget at gøre med det der blinde punkt. Jeg har altid været imod enhver fællesskabsfølelse - ikke fordi jeg ikke har solidaritet med folk, men blandt andet fordi den dér minimalisme, der hersker meget inden for prosaen lige nu, må dø - den er kedelig!"\n"Det jeg elsker ved poesi er, at den kan relatere til alt. På en gang noget konkret, noget abstrakt, noget visuelt - alt muligt følelsesmæssigt."\nTidligt hørte Katinka My Jones kommentarer om, at hun skrev mørke og dystre ting, men hun "gider ikke være sådan en Sylvia Plath én. Sådan er jeg slet ikke, men jeg kan ikke gøre noget ved det ... man har jo en grundstemning, som man vender tilbage til."\n"Det er meget forskellige tekster, jeg ved det ikke... det handler meget om tab."\n"Dét har de fleste vel oplevet. Jeg skriver ikke om en konkret følelse af tab. Det er en følelse af at prøve at få denne her tilværelse til at give mening. Jeg synes jo, den i høj grad er absurd."\nHun fortæller, at grunden til, at det hun skriver kan virke makabert, er, at hun står "nærmest som om jeg kigger på en miniatureverden, hvor folk er små papfigurer, man kan skubbe rundt på".\nDer er i det hele taget, ifølge Katinka My Jones, rigeligt at skrive om, ikke mindst fordi det dystre og absurde kan være ret morsomt.\nKatinka My Jones' første digtsamling, Havet er sort, kysten er hvid, udgives til efteråret, og "det bliver jo den vigtigste bog at få udgivet nogensinde - skridtet for at kunne rende rundt og sige 'jeg er forfatter'".\nDet gør hun ikke nu.\n"En forfatter, der ikke har udgivet noget, det er jo latterligt," siger hun smilende.\n- Kan du forestille dig, at du bliver god til markedsføring?\n"Måske, men det er sgu lidt af et problem, at man skal være sjov og udadvendt, som mange af dem, der skriver, jo netop bare ikke er - så ville de nok ikke sidde og skrive."\nHun kan ikke lide tendensen:\n"Men dér er jeg vel nok kynisk nok til at tænke: 'Det handler også om at få opmærksomhed omkring det, man laver'. Men jeg vil ikke kunne se mig selv være med i et hyggeprogram, hvis det skulle komme dertil - aldrig i livet!" siger hun, men tilføjer så, at man ikke kan udgive litteratur og så samtidig sige: "Nå, nu har jeg gjort mit."\nForfattere er nødt til at følge deres udgivelser op.\n"Rende rundt, læse op og genere folk med det," som den kommende debutant beskriver det.\nMen selvironi er en mangelvare i den henseende og selvhøjtidelighed decideret ufedt, ifølge Katinka My Jones.\n"Som sådan en som skippersønnen dér - Carsten Jensen står helt seriøst og læner sig op ad et ror. Hvor er din selvironi, menneske? Jeg vil simpelthen aldrig finde mig i at blive markedsført sådan," lyder kritikken.\nDigtene, siger Katinka My Jones, kommer bare inde i hovedet.\n"Der opstår måske en sætning, og så går jeg videre med den. Så kommer man på et eller andet og sætter det sammen med noget, man måske har tænkt før."\nMen derfor skal man ikke tro, at hun opfatter digte som udtryk for sin personlighed.\n"Det handler om at distrahere sig fra sig selv på en eller anden måde. Om at kunne se ud af øjenkrogene. Om at kunne slå sit overjeg lidt fra og skrive mere frit."\nSenere kigger hun det skrevne igennem med kritisk blik - arbejder med alle detaljerne.\nNu hvor det er blevet mere alvorligt, handler det for hende også om at få det hele organiseret, få stoffet helt færdigt.\n"Det er en større udfordring end at få ideer. Jeg har hele tiden ideer, det er helt frygteligt og egentlig ret heldigt," siger hun uden at fortrække en mine.\nKatinka My Jones kender ikke til skriveblokeringer og er aldrig løbet tør for emner. Snarere ønsker hun engang imellem at kunne få lidt ro for sine ideer.\nHun synes, det har været inspirerende, selv om hun hader ordet, at gå på forfatterskolen. Skoleforløbet gjorde hende til en bedre læser.\nKatinka My Jones arbejder på en roman, der "hælder mere og mere over i komediegenren - absurd komedie".\nOm meningen med at skrive siger hun, at hun håber, "at der er nogle, der sidder derude som læser og derefter siger hen for sig: Ja, det er lige præcis sådan det er".\nCarsten JensenKatinka My JonesPeter SommerSylvia Plath


Pixel.tv | Historien om FIFA\nBense har taget Svane under sine vinger, og ført ham igennem FIFAs historie op til FIFA 22 den dag i dag.\nDer fortælles hyggelige anekdoter, tales spilhistorie, deles FIFA minder og diskuteres hvad FIFAs – eller rettere sagt EA Sports FCs – fremtid kommer til at være.\nDet er selvfølgelig i forbindelse med, at FIFA 22 er en af PS Plus titlerne i Maj måned, men også i forbindelse med EAs nylige annoncering om, at FIFA 23 bliver det sidste spil med FIFA i titlen.\nSe også: PS+ Maj\nHvad kommer det til at betyde for fremtiden? Bense mener, at der er mulighed for større konkurrence, hvis EA begynder at miste rettigheder til de store hold, ligaer, turneringer, etc., som gør at de i lang tid har siddet på “tronen”.\n“De skifter navn til EA Sports FC; de beholder retten de rigtige ligaer, spillere og stadions osv. og det er i virkeligheden dér det står og falder. For mister de retten til det, så er de på usikker grund og så tror jeg, at der kan komme udfordrere ind og feje dem af banen i virkeligheden.”\nDet bliver interessant, at se helt præcis hvad der kommer til at ske efter FIFA 23 er udkommet!\n“Mit personlige bud er, at det handler om økonomi, selvom der også er nogle som mener, at det handler om kreativ frihed.”\nDe runder desuden konkurrenten Pro Evolution Soccer (PES), som nu har skiftet navn til eFootball og en mere live-service model end tidligere. Se med for at høre deres tanker om dette og meget mere i denne lidt uortodokse “OneTake FIFA”!\nSe også: Historietime med Svane: Naughty Dog\nHvad er jeres bud på EAs nylige beslutning om navneskift, og hvad er jeres bedste FIFA-minder igennem tiden?\n<iframe src="https://www.pixel.tv/embed/108870" width="940" height="530" scrolling="no" frameborder="0" allowfullscreen></iframe>\nRookie | 16-05-2022\nEr enig. Det er et virkelig dårligt navn. Håber ikke at spillets kvalitet følger med


Han sprang ud som HIC's nye guldfugl: Angrebsspillet fungerede næsten til perfektion i premieren, men det er ikke nødvendigvis kun positivt | hsfo.dk\nKhalil Ahmad (tv.) var sæsonpremierens helt store oplevelse. Med 40 point blev han kampens mest scorende spiller. Foto: Kim Haugaard\nHorsens IC lavede 89 point mod de forsvarende mestre fra Bakken Bears. Det endte med et nederlag, men HIC fik vist et stort potentiale i sæsonpremieren mod de evige rivaler.\n24 sep. 2021 kl. 07:08\nAarhus: HIC har haft gang i svingdøren denne sommer, og ind er kommet ti nye spillere. Torsdag skulle det uprøvede Horsens-hold i aktion for første gang i Basketligaen - og så endda på udebane mod de forsvarende mestre fra Bakken Bears.\nTrods et 15 points-nederlag på 104-89, var der flere gode takter at spore fra horsensianerne. Først i fjerde og sidste quarter trak Bakken Bears fra, og indtil da svingede kampen frem og tilbage.\nHIC kunne hæfte sig ved særligt tre ting: I forsvarsspillet er der plads til forbedring, truppen tørster efter at få de sidste kræfter tilført, mens en af holdets nye spillere leverede en præstation, som tilskuerne i Vejlby-Risskov Hallen sent vil glemme.\nForsvarsspillet skal forbedres\nAllerede fra kampens første minut viste det sig, at det nye HIC-mandskab har udfordringer i forsvarsspillet. Hjemmeholdet var dygtige til at score på sine trepointsforsøg, og HIC var i flere omgange på hælene, når Bakken Bears hurtige teknikere spillede rundt om udeholdet.\nDet blev også afgørende for kampen. Hver eneste gang HIC kunne lugte blod, skruede Bakken Bears op for tempoet med et snuptag via en umarkeret scoring ude bag trepointslinjen.\n- Vi skal forbedre os defensivt. De havde alt for mange åbne skud og offensive rebounds, sagde den erfarne HIC-spiller, Vedran Borovcanin, efter kampen og fortsatte:\n- Vi har kun haft en træning sammen som hold inden kampen, og jeg synes, vi gjorde det bedre, end jeg havde forventet.\nKoch Bar (tv.) er en af de mange nye spillere i HIC. Center-spilleren havde mange hårde dueller omkring kurven i løbet af kampen. Foto: Kim Haugaard\nHIC har fundet en amerikansk guldfugl\n"Nummer 4, Khalil Ahmad," var halspeakerens mest brugte sætning, når han skulle oplyse publikum om, hvem der netop havde lagt bolden i kurven.\n40 point stod der på lystavlen, da halurets sidste horn lød. Det er ikke hver dag, at en spiller fra udeholdet rammer dette antal point mod Bakken Bears, som har vundet det danske mesterskab de seneste fem sæsoner. Og så endda i sin debut.\n- Han gjorde lige præcist det, jeg vil have ham til. Han er en spiller med ekstrem høj kvalitet, og jeg er stolt af den måde, han bar sig ad, sagde HIC's cheftræner, Lukas Varga, om den 24-årige amerikanske shooting guard.\nDet kan blive et farligt våben for HIC-mandskabet i resten af sæsonen. I Khalil Ahmad har man fundet sig en spiller, som har potentialet til at brænde ligaen af. Med sit gåpåmod, gode driblinger og kliniske afslutninger foran kurven bliver han en mundfuld for alle hold i ligaen.\n- Jeg går efter at vinde så mange kampe som muligt og måske vinde årets spiller i ligaen, sagde Khalil Ahmad selvsikkert efter kampen.\nUnder optimismen lurer dog også en række faresignaler. Efterhånden, som kampen skred frem, fandt Bakken Bears ud af, at Khalil Ahmad var spilleren, som skulle stoppes, hvis HIC skulle sendes hjem med et nederlag i bagagen. Og det kan blive et problem for de gulklædte, hvis blot en spiller skal bære al holdets offensive ansvar.\nHan gjorde lige præcist det, jeg vil have ham til. Han er en spiller med ekstrem høj kvalitet, og jeg er stolt af den måde, han bar sig ad.\nHIC-cheftræner, Lukas Varga, om Khalil Ahmad\nHIC manglede to spillere, som endnu ikke har fået deres arbejdstilladelse, mens en tredje sad ude på grund af status som nybagt far. Det kan også forklare, hvorfor holdet manglede kræfter til slut, mens førnævnte Khalil Ahmad måtte tage en stor del af ansvaret for HIC.\n- Jeg er bitter, fordi jeg føler, at hvis jeg havde haft alle spillere klar i dag, havde vi vundet kampen, sagde Lukas Varga, hvilket Vedran Borovcanin også hæftede sig ved:\n- Vi var fem spillere, som næsten alle spillede 40 minutter. Til sidste manglede vi noget energi, sagde den 36-årige HIC-spiller.\nSærligt Siler Schneider, 25-årig amerikansk point-guard, manglede hos HIC, og når han bliver klar til at spille, får HIC-mandskabet flere strenge at spille på.\nBakken Bears-Horsens IC 104-89 (53-47)\nTopscorer for Bakken Bears: Jared Ogungbemi-Jackson 22 point\nTopscorer for Horsens IC: Khalil Ahmad 40 point\nPeriode-cifrene: 24-25, 53-47, 75-71, 104-89\nHIC visker tavlen ren: Flere spillere er væk, men nye intere...\n36-årig serber går ind til sin niende sæson som HIC-spiller:...\nSensationel debut af brandvarm amerikaner var ikke nok for H...\nJagten på uovervindelige Bakken Bears er gået ind: HIC drømm...


Usikkerhedsbudget og procesforståelse - akademiuddannelsen i kvalitet og måleteknologi\nMed faget lærer du at udarbejde og anvende konkrete usikkerhedsbudgetter. Udarbejdelse og anvendelse skal ske på grundlag af en forståelse af den proces og det udstyr/anlæg, som målingen foregår i.\nProcesforståelse, herunder diagrammer (PI-diagrammer, maskindiagrammer eller lignende procesdokumentation)\nNår du har taget 'usikkerhedsbudget og procesforståelse', kan du:\nhåndtere situationer inden for opstilling og anvendelse af usikkerhedsbudgetter\ndeltage i fagligt og tværfagligt samarbejde med opstilling og anvendelse af usikkerhedsbudgetter\nudvikle egen praksis i relation til opstilling og anvendelse af usikkerhedsbudgetter\nFaget afsluttes med en individuel mundtlig prøve på baggrund af et individuelt projekt. Prøven har intern censur og bedømmes efter 7-trinsskalaen. 'Usikkerhedsbudget og procesforståelse' giver 10 ECTS-point.\nDu kan tage "usikkerhedsbudget og procesforståelse" som et enkeltstående kursus, eller du kan bruge det som valgfag på en hel akademiuddannelse i kvalitet og måleteknologi. Kurset kan også indgå som valgfag på andre akademiuddannelser.


Les Almadies | Vacanceselect\n-28% 2512 DKK\nIndendørs swimmingpool med rutsjebaner\nIle de Ré, La Roche-sur-Yon og Nantes\n3 km fra stranden og havet\nPendelbus til stranden i højsæsonen\nSports turneringer, temaaftener og børneklub\nDen 4-stjernede campingplads Les Almadies i Vendée er en mellemstor campingplads med sine 11 hektar, kun 3 km fra stranden i La Tranche-sur-Mer. I højsæsonen tager bussen fra campingpladsen dig på ingen tid til dette fint sted med gyldent sand og et køligt hav.\nDu kan også bo på campingpladsen, fordi badeparadiset er tilpasset alle vejrtyper. En dejlig opvarmet indendørs pool med rutsjebaner, der er åben hele sæsonen og en udendørs pool, hvor du kan flyde i solen i juli og august. Tør du at spille bordtennis eller udfordre din franske nabo til et spil af jeu-de-boules. Børnene får uforglemmelige minder om deres venner fra animationsklubben. Der er masser at lave her for hvert familiemedlem!\nCampingparadiset Les Almadies er egnet til hele sæsonen. I den opvarmede indendørs pool brøler du afsted med en god hastighed på rutsjebanen, eller du kan boble i jacuzzien. Den udendørs swimmingpool, som kun er åben i højsæsonen, har en stor solterrasse hvor du få nok vitaminer af solen! Der er så mange sportsfaciliteter på og i nærheden af campingpladsen, at du næsten ikke kan sidde stille. Spil volleybold, basketbold, tennis ... eller lej en cykel! Du kan straks udforske de smukke omgivelser.\nDette stykke Vendée er let at udforske på cykel, som du kan leje på selve campingpladsen. La Tranche-sur-Mer, Longeville-sur-Mer og Angles er nemme at nå på din Cykel. find gode souvenirs eller bare slap af ned på en terrasse. Det er trods alt ferie! Hvad du ikke bør gå glip af, er naturligvis et besøg på île de Ré, kendt for sin saltproduktion, østersbedrifter og Fort de la Prée fra det 17. århundrede. Har du lyst til en dag i byen? Så gå til Nantes, hvor kunst, kreativitet og natur er centrale. Der er mere end 100 kunstneriske parker og haver, og denne by er en forløber for at tackle miljøforurening. Børnene har en dejlig dag i temaparken 'Les Machines de l'île'. Gamle skibsværfter er blevet omdannet til store mekaniske dyr, hvoraf den 12 meter høje elefant er den mest iøjnefaldende.


Lad os genanvende erfaringer og lære af hinanden\nBLOG: Kære medarbejdere i kommuner, forsyninger, affaldsselskaber og andre affaldsengagerede: Velkommen til genanvend.mst.dk.\nVi er mange over hele landet, som hver dag arbejder på, at affaldet fra danskernes hjem bliver genanvendt til nytte i nye produkter. Jeg er ikke i tvivl om, at vi kan lære meget af hinanden. Det gør vi allerede. For eksempel når vi mødes på netværksdage, til konferencer og til møder. Imens kender mange nok den tendens, at man primært får sparret med dem, som man kender i forvejen.\nArbejdet med at fremme mere og bedre genanvendelse er i gang i alle kommuner og kaster rigtig mange interessante og brugbare erfaringer af sig i øjeblikket. Derfor har vi skabt et samlingssted, hvor vi alle hurtigt, nemt og på tværs af hele landet kan dele og sparre om erfaringer med indsamling og genanvendelse: genanvend.mst.dk.\nSidste efterår var vores ressourceteam ude at spørge mange af jer om, hvordan vi fra statens side bedst kan hjælpe jer med at øge genanvendelsen af affald fra husholdninger. I efterspurgte nem og større adgang til hinandens konkrete viden og erfaring– både når I sidder med udvikling og planlægning, når nye ordninger skal rulles ud og driftes, eller når eksisterende ordninger skal optimeres.\nJeg synes, at det giver rigtig god mening, at vi øger samarbejdet og deler, spreder og udvikler vores viden om, hvad der fungerer og kan sætte skub i borgernes sorteringsiver. Både når vi mødes fysisk, men også via de virtuelle muligheder, som de fleste af os alligevel bruger i dagligdagen. Der er ingen grund til, at hver kommune bruger tid og kræfter på at opfinde sin egen dybe tallerken.\nVi har målrettet indholdet på portalen, så det spejler de behov, I fremhævede for os sidste efterår, og vi vil løbende udvikle og udvide genanvend.mst.dk på baggrund af de mange nye erfaringer om genanvendelse af husholdningsaffald, der gøres i de her år.