Stormflodssøjlen på Mandø | Historisk Atlas\nStormflodssøjlen der står på vejen gennem klitterne forbi redningsstationen ned til havet, fortæller om Mandøs nærkontakt med havet gennem årene. I 1532 gik øen og dens befolkning næsten under.\nMod vest længst ude, på vejen gennem klitterne forbi redningsstationen ned til havet står Mandøs stormflodssøjle og bevidner det lille samfunds nærkontakt med det ikke altid fredelige Vadehav.\nMange gange gennem århundredene er havet skyllet ind over øen. Nogle stormfloder er godt beskrevet, og andre fortoner sig mere i fortællinger og sagn. Stormfloden 1909 var kun 2 tommer (ca. 5 cm) fra at gå over havdiget.\nDen nuværende stormflodssøjle er opsat i 1959 på initiativ af fhv. gårdejer Carl Pedersen. Den er øverst kronet med en krans af bronze med forbogstaverne for de fire verdenshjørner.\nPå søjlen ses afsat, nedefra og op, flodemål for årene 1936, 1923, 1968, 1909, 1911, 1928, 1976, 1981 og 1634.\nPå Allehelgeners dag i 1532, fredag d. 1. november, skyllede en stormflod ind over Vadehavskysten. I Sct. Laurentii kirken i Tønder stod vandet i ca. 1,80 meters højde. Det betyder, at vandstanden har været 5,30 meter over daglig vande, for Sct. Laurentii kirken er bygget 3,50 meter over havets overflade. I Ribe stod vandet så højt, at der kunne fanges fisk i klosteromgangen.\nStormfloden oversvømmede formentlig hele Mandø. Mandø by, der dengang lå på den nordligste del af Mandø, blev totalt raseret. Kirken på Gammel Mandø forsvandt fuldstændig ved stormfloden, ikke engang soklen stod tilbage. Stormfloden ”kløvede” Mandø i to større øer ved den såkaldte ”Store Lo”. Mandøboerne byggede nu deres nye ejendomme på den sydligste af de to øer, tæt op af klitrækken mod vest, også en helt ny kirke blev bygget i 1570. Det er herfra betegnelserne Gammel og Ny Mandø kommer.\nBeretningerne fortæller, at på Mandø druknede alle beboerne undtagen 8 mænd, som tilfældigvis befandt sig på fastlandet. Ifølge legenden rejste de 8 mænd efter stormfloden til Fanø og fandt sig koner, som de bragte med til Mandø, hvor de byggede øsamfundet op igen. Ved opførelsen af husene på Ny Mandø, viser gamle regnskabstal fra Riberhus len, at der var otte grundejere på Mandø.\nMogens Juhl: Stormflodsminder i Ribe – og nærmeste omegn, By, marsk og geest 12, Ribe 2000. s. 72-83.


80 - 400 kr\nFANCULO CREPA - Essays, poesi\nFANCULO CREPA – Essays, poesi Tematisk arrangeret essay- og digtsamling om afvigende seksualitet, særligt seksualitet, der ikke har fundet sit ’territorium’, dvs. ikke kan finde sig tilrette i en subkultur. Som sådan vender essayene sig mod betegnelsen ’queer’, som ofte er udtryk for en domesticering af det afvigende i en særlig kultur. I stedet...\nFremtiden kommer. Og den vil gå ind i ordene, drikke vand og vokse sig enormt stor og sygeligt gul. En udfordring bliver det. Vi behøver hjælp til at klare os i det kommende. Vel vidende at poesien er endestationen, tager Nikolaj Zeuthen opgaven på sig. Vel vidende at vi står og sparker til småsten og ikke har en skid at sige til hinanden. Vel vidende at...\nFrederik Hjort - En psykocentrisk udvikling i tre sociale dele\nVariationer over København - Ekspressionistisk eller visionær...\nNu kommer solen - igen. Dens ovale krigere regner ned med lys - i angreb nedover mig og mit døde skind. Jeg fortsætter ulækker og grim - et kontinuum af slimspor og stank. Jeg ved det: Min nuværende chance: en hårfin balance mellem død og mindre i live - det er hvad jeg bebor - til evig tid. Vibrio er tilstanden, forløbet, figuren eller gespenstet i...\nDias, et forældet medie, levn fra forskellige lektioner, både anvendt materiale og materiale fra forberedelsestiden. Hvor lang tid er der gået, siden “de studerende forberedte foredrag med dias?” I dag er vi alle sammen dias gennemlyst af vores arbejde. Dias er næstsidste bind i den essayserie, Mikkel Thykier indledte i bogform med Entré (2009)....\nAutopia er et udstillingskatalog om den kvindelige belgiske billedkunstner XX og hendes udstilling på Museet . I en dansk kontekst er XX primært kendt for sit arbejde med Works and other Unrealized Projects (2010-), men også for en debat om hendes brug af pseudonym. Hertil har XX tidligere svaret: “I wish for XX to render various associations possible...\nMichael Palmer, født 1943 i New York, er uddannet i fransk og litteraturvidenskab fra Harvard University i starten af 1960’erne, og bor i dag i San Francisco. Michael Palmer har udgivet 15 digtsamlinger, og han har skrevet essays og oversat digte fra fransk, russisk og portugisisk. Michael Palmer har desuden samarbejdet med blandt andre...\nSKYGGERNE ER KUN FLYGTIGE OG SOLEN ET SPIND I SKYERNE /...\nDobbeltdigtsamling (tête-bêche) af Mikkel Thykier bestående af bøgerne: SKYGGERNE ER KUN FLYGTIGE & SOLEN ET SPIND I SKYERNE – genudgivelse af debutdigtsamling fra 1997 LYSPUNKTER – ny digtsamling skrevet mellem 1998-2013 SKYGGERNE ER KUN FLYGTIGE & SOLEN ET SPIND I SKYERNE er en genudgivelse af digteren Mikkel Thykiers...


Italiens økonomi versus EU efter valget - Lundgreen's Capital\nTeaser: Italien fik mange overskrifter før EU-valg grundet Liga Partiet, men efter valget fortsætter de mange overskrifter, dog grundet økonomien.\nI Italien blev det EU skeptiske Liga Parti, som ventet, det største parti ved weekendens EU-valg. Mit hovedscenarie forbliver derfor, at Italien vil tiltrække sig yderligere opmærksomhed fra internationale investorers side efter valget til Europa Parlamentet.\nDet skyldes, at nu har man politisk cementeret den stærkt EU kritiske front både i den italienske indenrigspolitik, samt i landets position over for de øvrige lande i Eurozonen.\nEn god indikation af, at ikke kun jeg stiller skarpere ind på Italien op til valget kan man se i obligationsmarkedet. I løbet af maj ramte den tyske 10-års rente det laveste niveau siden 2016 med en rente der igen er negativ, og selv Grækenland har oplevede faldende renter. Men som grafik et viser så er investorerne noget mere bekymret over Italien idet renten stiger så snart der er udsigt til uenighed mellem den italienske regering og EU-Kommissionen. Den seneste stigning kom efter, at EU-Kommissionens nye beregninger viser, at Italiens budgetunderskud rammer 3,5 pct. af BNP til næste år. Det er over den accepterede grænse på 3 pct., men viser også et budget som blot øger underskuddet uden signifikante reformer, sådan en udvikling gør investorer nervøse. Den meget hårde retorik, fra specielt Liga partiet, forventer jeg sågar bliver intensiveret op til de budgetforhandlinger der venter i det kommende andet halvår af 2019.\nVed weekendens valg tabte de to store fraktioner i EU parlamentet EPP samt S & D deres mangeårige samlede flertal. Det vurderer jeg ikke vil påvirke euroen eller finansmarkederne generelt. Det kan dog være en støjfaktor, at valget skabte interne problemer i den tyske regering, og dermed er den tyske position endnu engang usikker. Dette kan presse euroen en anelse, men det er nu selve Italiens situation som påkalder min største interesse.\nJeg har længe haft den holdning, at den italienske økonomi en dag bliver så forværret, at Italien får junk bond status. Det vil mildest talt være en katastrofe, hvis Eurozonens tredjestørste økonomi skulle synke til det niveau. Min fokus er på om hastigheden i denne udvikling forstærkes i tiden, hvor Matteo Salvinis Liga parti er blevet så kraftfuldt, og samtidig er både Italiens og Eurozonens økonomiske vækst under pres.\nMen de solstrålehistorier der er, skal naturligvis ikke fornægtes, og det var glædeligt, at Italiens BNP-vækst blev på plus 0,2 pct. i dette års første kvartal, efter to kvartaler med negativ vækst, og dermed kom Italien ud af en såkaldt teknisk recession. Forventningen til væksten i dette andet kvartal opfatter jeg blandt økonomer som yderst beskeden, og dermed er en nulvækst for Italien mit hovedscenarie. Samtidig skal man ikke underkende, at den italienske centralbank allerede sidste år udsendte en rapport der beskriver de uheldige konsekvenser for Italiens økonomi, og den finansielle sektor, når renten stiger. Ved at inddrage centralbankens beregninger, vurderer jeg, at alene den uro som Matteo Salvini skabte i obligationsmarkedet sidste år kostede Italien mere end de ekstra penge som regeringens ekspansive finanspolitik pumpede ud i systemet.\nItaliens finansielle sektor er under pres, hvilket i øjeblikket endnu en gang understreges af en nødvendig redningsaktion for Banca Carige. Det er den fjerde større redningsaktion af italienske banker inden for et par år. Indtil for nyligt var den amerikanske kapitalfond BlackRock meget interesseret i at overtage banken, men amerikanerne meldte fra. Den officielle forklaring var naturligvis, at man ikke kunne få investeringen til at hænge sammen men rygterne siger, at Italiens populistiske regering og udsigten til langvarig økonomisk nulvækst var den reelle årsag. Det betragter jeg som særdeles bekymrende da det bekræfter min egen holdning, og det er absolut muligt at andre investorer har samme indstilling.\nEndnu mere afgørende er om kreditvurderingsbureauernes skepsis vokser igen. Som nævnt er det mit hovedscenarie, at Italien på vej i den retning. Grafik to illustrerer, at landet aldrig er kommet økonomisk med igen efter den globale finanskrise. Som beskrevet tidligere er finanssektoren under pres, men f.eks. står industrien også i stampe, hvor grafikken viser den samlede industriproduktion i Italien udtrykt som et indeks. Naturligvis faldt produktionen gennem finanskrisen for 10 år siden. Mange lande har dog indhentet det tabte og er tilbage samme vækstniveau som før finanskrisen, men Italien har aldrig fået overvundet nedturen i forbindelse med finanskrisen.\nMin forventning er, at den hårde retorik fra Matteo Salvini ganske enkelt vil påkalde sig mere opmærksomhed om Italiens situation, og derfor stiger risikoen endnu engang for yderligere nervøsitet i finansmarkedet.\nDet stigende budgetunderskud til 3,5 pct. i 2020 er et af de vigtige diskussionspunkter, som jeg giver ekstra opmærksomhed. Men naturligvis også, hvor stejlt regeringen i Rom står på at indføre borgerløn samt at ændre pensionsreglerne.\nDen italienske regering arbejder med forslag om moms- og skatteforhøjelser, dog er de endnu uklare, herunder hvornår de skal træde i kraft. Og så er der reaktionen fra finansmarkedet selv, for risikoen er nu, at Italien hurtigere er på vej ind i den negative spiral, hvor dårligere udsigter meget vel kan føre til højere renter – og her har landets egen centralbank, som nævnt, i en meget velskrevet rapport redegjort for, hvor meget højere renter belaster Italiens økonomi.


CJ's Big Dipper (Bar Harbor, ME) - anmeldelser - TripAdvisor\nAlle restauranter i Bar Harbor Restauranter i nærheden af CJ's Big Dipper\nAlle aktiviteter i Bar Harbor Aktiviteter i nærheden af CJ's Big Dipper\nCJ's Big Dipper anmeldelser, Bar Harbor\nUSA Maine (ME) DownEast and Acadia Maine Mount Desert Island Bar Harbor Forslag til aktiviteter i Bar Harbor CJ's Big Dipper\n161 anmeldelser Nr. 29 af 70 aktiviteter i Bar Harbor Anden mad og drikke, Mad og drikke 150 Main St, Bar Harbor, Mount Desert Island, ME 04609-1869+1 207-288-2128+ Tilføj website\nTak for din vurdering. Anmeldt 19 september 2016 SLiebbe, Loudon, TN\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,0 161 anmeldelserFremragende48 %Rigtig god29 %Gennemsnitlig8 %Dårlig4 %Frygtelig11 %Lukket nusø - lø12:00 - 22:00Alle åbningstider Åbningstid i dag: 12:00 - 22:00PLACERING 150 Main St, Bar Harbor, Mount Desert Island, ME 04609-1869\nKONTAKT +1 207-288-2128Forbedr denne registreringVille du anbefale dette sted eller denne aktivitet til en ven, der er gourmet?Ja Nej Ved ikke Ville denne aktivitet være god til kolde dage?Ja Nej Ved ikke Giver denne seværdighed besøgende et indblik i den lokale kultur?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed egnet til alle aldre?Ja Nej Ved ikke Ville denne aktivitet være god til varme dage?Ja Nej Ved ikke Ville du anbefale dette sted eller denne aktivitet til en ven, der interesserer sig for kunst og arkitektur?Ja Nej Ved ikke Ville du anbefale dette sted eller denne aktivitet til en ven, der søger fred og ro?Ja Nej Ved ikke Ville du anbefale dette sted eller denne aktivitet til en ven, der interesserer sig for natur og dyreliv?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed et sted, der absolut skal ses?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed en skjult perle eller uden for de typiske turistområder?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Lignende aktiviteter i Bar Harbor\nSe alle Mad og drikke i Bar Harbor\n184 anmeldelser 10.4 km\n58 anmeldelser Skriv en anmeldelseAnmeldelser (161)Medlemsvurdering Fremragende23Rigtig god22Gennemsnitlig6Dårlig2Frygtelig6Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (59)Engelsk (160)Tysk (1)Sprog Dansk (59)Engelsk (160)Tysk (1)Se, hvad de rejsende siger: 11-20 af 59 anmeldelser\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejSLiebbeLoudon, TN31486Anmeldt 19 september 2016 Tilsyneladende sted at få is i Bar HarborMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejRoger WMechanicsburg, Pennsylvania171Anmeldt 19 september 2016 God isMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejClickchicky10316Anmeldt 11 september 2016 fra mobile enheder Sød by appel.Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejLauren DWilliamsville, New York22441Anmeldt 10 september 2016 fra mobile enheder Stedet for is i Bar Harbor!Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejMsMNycNYC14137Anmeldt 9 september 2016 fra mobile enheder Fantastisk is!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejcharlabelleDerby, Vermont67Anmeldt 9 september 2016 fra mobile enheder Fantastisk isHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejLinda R302Anmeldt 8 september 2016 Bar haborMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejTravelerofNJ209295Anmeldt 8 september 2016 Højdepunktet i Village Green ButikkerMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejC D MWhippany, New Jersey22663Anmeldt 28 august 2016 Bedste is vi stødte påMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejMomof2NewJerseyNew Jersey10649Anmeldt 25 august 2016 Få hjemmebagt chocolate chip is Sandwich!Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nForrigeNæste123456Opdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenCafe This Way2.148 anmeldelser 0,12 km væk Mount Desert Island Ice Cream532 anmeldelser 0,08 km væk Side Street cafe2.743 anmeldelser 0,16 km væk Blaze870 anmeldelser 0,09 km væk Seværdigheder i nærhedenAbbe Museum255 anmeldelser 0,16 km væk St. Saviour's Church :99 anmeldelser 0,2 km væk Bar Harbor Popcorn48 anmeldelser 0,07 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på CJ's Big Dipper.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSend


3d visualisering og animation - Cadesign form as\nValgt branche: Kontor og møbler\n3d visualisering og animationProduktpræsentationPå tværs af medierProduktkonfiguratorEn sikker processCases\nGør dine produktbilleder rigere\nI lang tid var 3d-billeder blot et dårligt alternativ til ægte fotografi. Det punkt har vi i Cadesign form for længst passeret og har gjort det til et både bedre og billigere alternativ. 3d-billeder er på én gang bedre og billigere, fordi vi på baggrund af få 3d-modeller fx kan skabe hundrede eller sågar tusindvis af forskellige produktbilleder med varierende overflader, materialer, farver, lyssætninger og modelsammensætninger – noget, der i et traditionelt fotostudie vil være enormt omkostningstungt – hvis overhovedet muligt!\nUanede muligheder med 3d\nSamtidig kan vi i det virtuelle 3d-studie skabe billeder, der i virkeligheden måske slet ikke kan realiseres; produkter kan indsættes i fotorealistiske miljøer allerede før de er produceret, kameravinkler kender ingen begrænsninger og … alt er muligt!\nNår 3d-universet er skabt, kan der produceres billeder til tryksager som fx brochurer og produktkataloger, inspirerende og oplysende produktanimationer samt produktbilleder til brug online eller i interaktive produktmiljøer og konfiguratorer.


Morningstar har netop offentliggjort The Global Fund Investor Experience rapporten (GFIE). Rapporten så - PDF\nMorningstar har netop offentliggjort The Global Fund Investor Experience rapporten (GFIE). Rapporten så\nDownload "Morningstar har netop offentliggjort The Global Fund Investor Experience rapporten (GFIE). Rapporten så"\n1 Kontakt: Nikolaj Holdt Mikkelsen, CFA telefon maj 2013 Global Fund Investor Experience 2012 Survey Morningstar har netop offentliggjort The Global Fund Investor Experience rapporten (GFIE). Rapporten så dagens lys første gang tilbage i 2009, og formålet med den er at fremme dialogen om best practive blandt investeringsforeninger på global plan med udgangspunkt i investorerne interesser. Rapporten i år baserer sig på 2012 kalenderåret og er den tredje i rækken. Den omfatter i alt 24 lande, hvor Danmark i denne udgave er inkluderet for første gang og dermed har debut i GFIE sammenhæng. Rapporten omfatter investorerfaringer på global plan dækkende Nordamerika, Europa, Asien og Afrika. GFIE rapportens forfattere har evalueret landene i fire kategorier 1) Regulering og Skat 2) Information & Gennemsigtighed 3) Omkostninger og 4) Salg og Medier. Evalueringerne er bl.a. sket med input fra Morningstars lokale analytikere verden over og faktuelle, empiriske svar samt omkostninger, skat og gennemsigtighed vægtes højere i scoringen af landene. Som nævnt indledningsvist er formålet med rapporten at fremme en global dialog om best practice. Morningstar har mange holdninger til, hvad der i en helhed skaber rammerne for en god oplevelse for fondsinvestorerne. Helt overordnet er Morningstar tilhænger af aktiv regulering af investeringsforeninger, 1 of 10\n2 gunstige skatteforhold for investorerne, høj grad af gennemsigtighed, attraktive omkostninger, en åben arkitektur i distributionsleddet og medier med fokus på det langsigtede investeringsperspektiv. GFIE rapporten omfatter offentligt tilgængelige investeringsforeninger. Næste udgave vil ifølge forfatterne også inkludere exchange traded funds. I denne udgave er det fonde i traditionel forstand, der er omfattet af rapporten. Det vil sige fonde, som ikke er børsnoteret, dog med undtagelse af danske investeringsforeninger, der for manges vedkommende er noteret på den lokale børs. Investeringsobjekter som hedge fonde, closed-end fonde, venture capital fonde, private equity fonde m.m. er ikke en del af rapporten. Samlet score for Danmark I hver af de fire kategorier kategorier 1) Regulering og Skat 2) Information & Gennemsigtighed 3) Omkostninger og 4) Salg og Medier tildeles hvert land en score fra A til F. Topkarakteren er A mens F gives som dårligste karakter. Derudover tildeles hvert land en samlet score. USA er rapportens højest scorende land og er tildelt karakteren A. Danmark tildeles en samlet score på B-. Samme score opnår lande som eksempelvis Tyskland, Norge, Sverige, Schweiz og Storbritannien. Niveauet over B- er flere asiatiske lande, bl.a. Korea, Singapore og Thailand, førstnævnte med scoren B+. Korea fremhæves positivt ved krav om, at navn og foregående tre års erfaring på porteføljemanagerne skal oplyses samt landets gunstige skatteregime. Holland er tildelt scoren B, og opnår dermed højeste score blandt rapportens europæiske lande. Flere europæiske lande er tildelt scoren C+. Det er Belgien, Frankrig og Italien. Det betyder, at rapportens lande fra Europa er placeret i intervallet B til C+. I bunden er Sydafrika med scoren D og Hong Kong og New Zealand, som begge opnår scoren C-. 2 of 10\n3 Danmarks score i de fire kategorier Regulering og Skat På regulering og skat opnår Danmark scoren C+. I Danmark er det Finanstilsynet som fører tilsyn med finansielle virksomheder, heriblandt danske investeringsforeninger. Det er bl.a. Finansilsynets opgave at sikre, at virksomhederne overholder den finansielle lovgivning og tilsynet er ligeledes ansvarlig for udformingen af den finansielle lovgivning. Hovedparten af danske investeringsforeninger målrettet private investorer er noteret på OMX Nasdaq. Udover Finanstilsynets regler har børsen deres eget regelsæt for investeringsforeninger. Derfor kan der for disse fonde være yderligere krav forbundet med det at udbyde investeringsbeviser til den brede offentlighed. Forfatterne til rapporten erfarer, at der er en generel opfattelse i branchen på tværs af de europæiske lande, heriblandt Danmark, at reguleringen af investeringsforeningsmarkedet i Europa er i konstant forandring. Alene det at implementere lovgivningen er en ressourcekrævende opgave for branchen. Det er vores indtryk, at investorerne langt fra altid når at registrere disse ændringer i lovgivningen. Det er også forfatternes erfaring, at knappe ressourcer blandt de nationale tilsyn generelt er en udfordring og at samme kompetencer ofte tilbydes gunstigere vilkår i den private sektor af branchen. Det er forhold, som vi skønner også gør sig gældende herhjemme. Tilsynet er underlagt tavshedspligt, hvorfor hovedreglen er, at der ikke kan oplyses om tilsynsaktiviter i omfattede virksomheder. Dog offentliggøres der som hovedregel og med en vis forsinkelse i forhold til tilsynsaktiviten en redegørelse af hver tilsynsaktivitet / inspektion. Det er vores indtryk, at monitoringen fra Finanstilsynet i mindre grad omfatter markedsføringsmateriale fra investeringsforeningerne. 3 of 10\n4 Det er bestyrelsen i investeringsforeningen, som har ansvaret for foreningen. Der er i den danske lovgivning krav om bestyrelsen skal have fyldestgørende erfaring til at varetage bestyrelsesstillingen, og hvervet kan ikke varetages sideløbende med en nøglepost i foreningen, investeringsforvaltningsselskabet eller administrationsselskabet. Investeringsforeningerne skal revideres af en uafhængig part, og foreningens værdipapirer skal opbevares i depotbank. Det skal være en uafhængig part, men både investeringsrådgivning og depotfunktion kan være datterselskaber under samme moderselskab. Investeringsforeninger omfattet af UCTIS IV direktivet kan markedsføres overfor danske investorer. Et stort antal udenlandske investeringsforeninger er registreret til salg i Danmark, men det er uvist hvor stort et antal af disse, som reelt er tilgængelige for danske investorer. Skattemæssige aspekter til fordel for danske fonde bidrager også til, at arkitekturen i salgskanalerne er mere lukket end hvad der anses for hensigtmæssig. I Danmark er skattemæssige aspekter ved investering langt fra altid gennemskuelige og letforståelige for den private investor. Gevinster fra pensionsopsparing beskattes med flad skat uanset om gevinsterne er realiseret eller ej. For pensionsopsparing sidestilles danske og udenlandsk domicilerede fonde skattemæssigt. Der er altså ingen forskel i skattebetalingen om investorerne vælger en dansk eller udenlandsk investeringsforening. Investerer en privat investor i en udbyttebetalende dansk fond for frie midler er hensigten med skattereglerne, at beskatningen sker som om investoren selv havde investeret i de underliggende værdipapirer. For aktiebaserede investeringsforeninger beskattes aktieindkomst med 27 pct. for udbytter og realiserede gevinster til en samlet værdi under kr. og beløb derover beskattes med 42 pct. For gifte personer ganges bundgrænsen med 2. Beskatningen sker på investorniveau. Alle udbytter og realiserede gevinster skal som hovedregel udloddes til investorerne. 4 of 10\n5 Obligationsbaserede investeringsforeninger beskattes anderledes. Her svinger beskatningen af renteindtægter og realiserede gevinster mellem 33 til 45 pct. afhængig af investors øvrige økonomiske forhold. Akkumulerende fonde behandles skattemæssigt typisk som investeringsselskaber. Her beskattes gevinster og tab efter lagerprincippet og som kapitalindkomst. Dermed ender beskatningsprocenten for private personer i intervallet 33 til 45 pct. Der er ingen beskatning af formue eller finansielle transaktioner. En hypotetisk investering med et årligt afkast på 6,29 pct. vil efter danske skatteregler blive til 4,55 pct. i årligt afkast efter skat. Det svarer til en reduktion på 1,74 pct. point. Blandt rapportens lande er det blot Norge og Sverige, der har et mere investorfjendtligt skattesystem. USA og Tyskland er også lande med knap så investorvenlige skatteregimer, mens de mest investorvenlige lande er Thailand, Singapore og Hong Kong. Information & Gennemsigtighed Danmark scorer B på information og gennemsigtighed. Overordnet afspejler informationsniveauet fra investeringsforeningerne i Danmark i høj grad den øvrige standard i Europa, men med pil op. Den fælles europæiske lovgivning tager sit afsæt i UCITS-direktivet. Et eksempel på fælles europæisk standard er dokumentet Central Investorinformation (CI-dokumentet benævnes på engelsk Key Investor Information Document). Hensigten med CI-dokumentet var at afløse det forenklede prospekt. Central Investorinformation skulle være fuldt implementeret ved udgangen af første halvår af Central Investorinformation skal foreligge på hver eneste fond og er et to-siders standardiseret dokument. Trods hensigten om at give information om investeringsstrategi og målsætning er formuleringerne i CI- 5 of 10\n6 dokumentet ofte ganske brede og giver for den informationssøgende investor kun tilnærmelsesvist et detaljeret indblik i investeringsstrategien. Blandt CI-dokumentets styrker er en standardiseret skala for risikoen, der gør det nemt for investorerne at sammenligne risiko på tværs af investeringsfonde. Omkostningsprocenten (også kaldet Total Expense Ratio, TER, på engelsk) har i mange år været målestok for omkostninger i en given fond. Ved lanceringen af CI-dokumentet blev et nyt omkostningsnøgletal introduceret. Løbende Omkostninger (Ongoing Charges), som modsat omkostningsprocenten ekskluderer performanceafhængig fee, men potentielt kan indeholde handelsomkostninger, der ikke er inkluderet i omkostningsprocenten. Performanceafhængig fee skal oplyses som en selvstændig omkostning i CIdokumentet. CI-dokumentet giver ikke en omkostningsillustration i kroner, hvilket kan gøre det vanskeligere for investorerne at estimere afholdte omkostninger under et standardscenarie. Oplysninger om specifikke personer, som varetager investeringsrådgivningen, herunder navn, ancienitet, biografi m.m. er ikke en del af CI-dokumentet. Dokumentet skal løbende holdes ajour så alle væsentlige dele af CI-dokumentat altid er opdateret. CI-dokumentet skal udleveres i en rådgivningssituation. Investeringsforeningernes juridiske fundament ved udbud af investeringsbeviser er prospektet. Dokumentet skal løbende opdateres ved væsentlige ændringer, og skal udleveres på begæring fra investorerne. Udover prospektet offentliggører investeringsforeningerne en års- og halvårsrapport. Rapporterne indeholder finansielle regnskabstal om investeringsfondene og årsrapporten indeholder desuden en 5års oversigt på væsentlige nøgletal. En ikke ubetydelig del af rapporterne er ledelsens beretning om den forgangne periode og markedsudsigterne. Typisk er denne beretning af mere generel karakter. Kun i en vis udstrækning gives en detaljeret og meget konkret beskrivelse for den informationssøgende investor om, hvorfor det gik som det gik i de enkelte investeringsfonde samt forventningerne til fondene. Her kan faktaark, månedskommentarer og anden informationsmateriale på blandt andet investeringsforeningernes hjemmesider af og til give et bedre indblik. 6 of 10\n7 I årsrapporterne vil investorerne i noterne finde en opsplitning af investeringsfondenes afholdte omkostninger, ligesom betalte handelsomkostninger også specificeres i noterne. Det gør, at investor vil være i stand til, at estimere sig frem til, hvor meget der er betalt i omkostninger på de enkelte poster. Selvom det ikke er et krav fra Finanstilsynet vælger langt hovedparten af de danske investingsforeninger at offentliggøre porteføljebeholdninger på månedsbasis til datavendors som fx Morningstar. Top 10 beholdninger vil typisk også være opdateret på foreningernes egne hjemmesider. Der er heller ikke krav fra Finanstilsynet om, at foreningerne skal offfentliggøre navne på de porteføljeforvaltere, som er rådgiver på fondene. Trods det informerer mange danske investeringsforeninger alligevel om hvem eller hvilke personer, som forvalter fondene. For dem, der ikke ønsker at oplyse om det, er typisk blot angivet team-managed. Det er ikke et krav, at porteføljerådgiverne eller ledelsen i investeringsforeningen skal oplyse om eventuelt ejerskab af investeringsfondene. Det samme gælder porteføljeforvalternes kompensation. Omkostninger På omkostninger scorer Danmark B-. Danske investeringsforeninger er konkurrencedygtige på prisen i forhold til andre europæiske lande. Dansk domicilerede fonde er typisk billigere end udenlandske fonde registreret til salg i Danmark, som dermed potentielt kan markedsføres over for danske investorer. Den danske score for omkostninger er påvirket af omkostningsniveauet i udenlandske fonde til salg i Danmark. Investorerne opkræves typisk omkostninger efter foruddefinerede satser og har sjældent mulighed for at forhandle omkostningssatserne. For fonde noteret på OMX Nasdaq, hvor fondene handles i det sekundære marked, kan købs- og salgspriserne være forskellige fra emissions- og indløsningskurserne. Ofte vil 7 of 10\n8 investorerne kunne købe fonde til priser i nærheden af emissionskursen, mens prisen i en salgssituation typisk vil være mere fordelagtig end indløsningskursen. Finanstilsynet giver de danske investeringsforeninger mulighed for at benytte sig af performanceafhængig omkostningsstruktur. Der er ikke krav om, at strukturen skal være symmetrisk. Kun et mindre antal fonde benytter sig af en performanceafhængig struktur. For den formuevægtede omkostningsprocent for dansk domicilerede fonde er medianen 0,64 pct. for obligationsfonde, 1,43 pct. for aktiefonde og 0,64 pct. for balancerede fonde. For udenlandske fonde til salg i Danmark er omkostningsprocenterne 1,15 pct. for obligationsfonde, 1,90 pct. for aktiefonde og 1,30 pct. for balancerede fonde. Rapporten omhandler ikke ÅOP. Salg & Medier På salg og medier opnår Danmark scoren C. Der er løbende fokus på investeringsforeninger i medierne i Danmark. Det omfatter også omkostningssiden af investeringsforeningerne, som fra tid til anden debateres. Typisk debateres omkostningerne i bred forstand, dvs. det er kun i mindre grad de enkelte investeringsfondes omkostninger som tages op til debat. Det faktum, at danske fonde er konkurrencedygtige på prisen sammenlignet med fonde fra andre europæiske lande overses ofte, når omkostningerne er genstand for kritik i medierne. Medierne fremhæver typisk forskellige aktivklasser, sektorer, regioner m.m. baseret på deres kortsigtede performance. Trods det at mange investorer har et langsigtet perspektiv for øje, når opsparingen investeres er det kun i mindre grad, at medierne fremhæver og promoverer dét perspektiv. 8 of 10\n9 I Danmark er det fortrinsvis bankerne som varetager distributionen af danske investeringsforeninger. Foreningerne outsourcer rådgivningen af investorerne til bankerne, hvorfor størstedelen af distributionen sker her. Derfor vil det typisk kun være investeringsforeninger, hvorfra bankerne modtager formidlingsprovision, der anbefales til investorerne. Investeringsrådgiverne kan dermed have et økonomisk incitament til at anbefale nogle fonde frem for andre. Disse incitamentsstrukturer skal oplyses til investorerne. Det er heller ikke usædvanligt, at rådgivere i pengeinstitutterne har egentlige salgsmål. Det omfatter typisk også investeringsprodukter. Der er kun et mindre antal uafhængige investeringsrådgivere herhjemme, og det er vores skøn, at et beskedent antal private investorer gør brug af rådgivere, som ikke på den ene eller anden facon er tilknyttet bankerne. Udover bankerne vil investorerne typisk også støde på investeringsforeninger i pensionsselskabernes unit link udbud. Her er udbuddet afgrænset til de investeringsfonde, som pensionsselskaberne vælger at udbyde til opsparerne. Mange danske fonde er noteret på OMX Nasdaq, hvorfor disse reelt er valgbare for investorerne uagtet hvilken bank / pengeinstitut kunden er tilknyttet. Det er uvist, hvor mange der handler selv, men det er vores skøn, at det er et fåtal ikke mindst set i forhold til det samlede antal investorer i danske investeringsforeninger. Samlet skønner vi, at det er en mindre del af fondssalget i Danmark, der sker igennem en egentlig åben arkitektur. Hovedparten af investorerne er afhængige af, hvilke fonde deres bank eller pengeinstitut, indgår formidlingsaftale med. Hele rapporten kan læses i sin fulde længde på de efterfølgende sider. 9 of 10\n10 About Morningstar, Inc. Morningstar, Inc. is a leading provider of independent investment research in North America, Europe, Australia, and Asia. The company offers an extensive line of products and services for individuals, financial advisors, and institutions. Morningstar provides data on approximately 422,000 investment offerings, including stocks, mutual funds, and similar vehicles, along with real-time global market data on more than 9 million equities, indexes, futures, options, commodities, and precious metals, in addition to foreign exchange and Treasury markets. Morningstar also offers investment management services through its registered investment advisor subsidiaries and has approximately $157 billion in assets under advisement and management as of March 31, The company has operations in 27 countries Morningstar, Inc. All rights reserved. MORN-R # # # 10 of 10


Utroskab: Har du oplevet det? Del dine erfaringer. - Debatten\nIndlægaf Fillie » 12. jan 2016, 13:25\nHar du oplevet, at din partner var dig utro? Har du selv været utro? Eller har du medvirket til, at nogen var deres partner utro? Når du analyser, hvad der foregik, hvorfor tror du så, det skete? Og påvirker det dig i dag og i så fald på hvilken måde?\nSenest rettet af Fillie 12. jan 2016, 13:58, rettet i alt 2 gange.\nRe: Utroskab: Del din historie.\nIndlægaf Torn » 12. jan 2016, 13:49\nJeg har ikke været mine kærester utro og de har såvidt jeg ved ikke været mig utro.\nJeg synes egentligt utroskab er noget underligt noget. Hvorfor være sammen sin kære/ægtefælle, hvis man ikke kan finde ud af at behandle vedkommende ordentligt? Mærkeligt.\nIndlægaf Anilara » 12. jan 2016, 14:01\nJeg har oplevet det i en lidt voldsom grad.\nMin ekskæreste var tilsyneladende kærester med en anden udover mig, i 2 år, ud af de 3 år vi kom sammen - uden jeg anede det.\nFandt også ud af, at han havde været utro med minimum 6 andre også... Det var et rent tilfælde, at jeg fandt ud af det hele.\nAlt det var han, på trods af, at jeg havde givet udtryk for, at jeg gerne ville leve et åbent forhold, hvis han ville - men det ville han ikke.\nSåh... Det var sgu ret meget noget lort at finde ud af.\nEfterfølgende anbefalede jeg, at han skulle tage på psykiatrisk afdeling, og finde ud af hvad fanden, der var galt med ham. Han fortalte, at de havde sagt, at han led af en form for sociopati - og det forklarede en del.\nJeg havde det efterfølgende selvsagt meget dårligt. Jeg følte mig naiv og dum, hvilket jeg aldrig før havde tænkt om mig selv. Det hjalp, at hans anden kæreste heller ingen anelse havde haft. Det hjalp også, at jeg var på en højskole samtidig med, jeg fandt ud af alting, så jeg havde andre ting og mennesker at forholde mig til.\nJeg flyttede derefter landsdel og fandt efter et halvt års tid den gamle, glade og selvsikre Anilara frem igen. Men min tillid til andre led et lille knæk.\nIndlægaf JoyNips » 12. jan 2016, 14:15\nSom teenager småkyssede jeg lidt med andre end min daværende kæreste.\nDa jeg flyttede hjem fra udlandet og startede med at læse, var jeg min schweiziske kæreste big time utro. Jeg faldt for en medstuderende, og jeg rodede gevaldigt rundt i at få slået op med min kæreste i Schweiz, for jeg ville jo egentlig helst ikke gøre det over telefonen... Så jeg prøvede at udfase det langsomt. Samtidig med at min medstuderende flamme selvfølgelig pressede på for at jeg skulle gå all-in på et forhold med ham. Det endte selvfølgelig med, at danskeren kastede håndklædet i ringen OG at jeg fik slået op med schweizeren. Over telefonen.\nJeg synes egentlig sagtens, at jeg kan stå ved, hvad jeg gjorde. Det var helt klart forkert at være min kæreste utro. Men havde han nu ikke været i udlandet, så havde jeg slået op med ham straks og satset på den nye. Hele rodet kom af at det var et distanceforhold og at jeg faktisk forsøgte at gøre det rigtige i forhold til at slå op.\nJeg har selv efterfølgende oplevet en fyr være mig utro. I min egen seng. Det var pænt meget noget lort.\nIndlægaf Dikus » 12. jan 2016, 14:24\nIndlægaf Mi55y » 12. jan 2016, 14:29\nJeg boede sammen med min ex og havde været sammen med ham i 7 år, da han fortalte mig, at han havde været mig utro. Jeg vidste godt, at han havde fået ny kvindelig kollega, som han brugte en del tid sammen med (sammen med andre kolleger så vidt jeg vidste), og hun ringede og skrev ofte, så da han havde sagt det, vidste jeg straks, at det var hende.\nVi havde været kærester siden teenageårene, og der var helt klart mere tale om et venskab end et kærlighedsforhold efterhånden - vi var bare vokset fra hinanden. Jeg havde forsøgt at afslutte vores forhold flere gange, men han gik helt ned hver gang og tryglede mig om at blive. Nu kunne jeg endelig slippe ud af forholdet uden, at det var min skyld! Pakkede et par småting og tog hjem til en veninde, hvor jeg boede, til jeg fandt et værelse. Men hold fast hvor gjorde det ondt, at min bedste ven havde forrådt mig! Den sved!\nDet næste halve års tid forsøgte han at få mig tilbage, og til sidst gik jeg med til at date ham. Jeg fandt så ved et tilfælde ud af, at han også havde et forhold til hende kollegaen ved siden af, og at hun rendte rundt og planlagde, at de skulle flytte sammen. Det fik de såmænd lov til så! Jeg trak mig fuldt og helt og alle "hvis nu"-følelserne var som blæst væk!\nDet afholdte ham dog ikke fra at blive ved med at kontakte mig... Han ringede mig op og græd, da han hørte, at jeg skulle flytte til den anden ende af landet. Han skrev sms'er til min mor om, at jeg var hans livs store kærlighed. Da jeg var flyttet (vel at mærke 2 år efter bruddet) ringede han og inviterede mig på Roskilde festival med alt betalt - jeg bad ham om at invitere sin kæreste i stedet. Og stoppede derefter med at tage telefonen, når han ringede. Han fortsatte dog et år mere, før han gav op...\nSvigtet påvirkede mig i sådan en grad, at jeg de næste 8 år afholdte mig totalt fra at blive forelsket! Kunne jeg mærke, at han eller jeg fik følelser indblandet, så stoppede jeg det straks. Lige indtil i efteråret hvor jeg gav los og nu har fået en kæreste... Det har dog også lige kostet et par anfald af panik og en tudetur, da det gik op for mig, hvor meget jeg frygtede at blive såret på den måde igen...\nIndlægaf Fillie » 12. jan 2016, 14:51\nJeg har aldrig i et seriøst forhold oplevet utroskab i hverken første, anden eller tredje person. Det er jeg lykkelig for, da det - i hvert fald for år tilbage, hvor jeg var meget skrøbelig - sandsynligvis ville have knækket mig fuldstændig.\nIndlægaf Ado » 12. jan 2016, 14:53\nEn eks. kneppede min daværende bedste veninde. Hendes forklaring: "Jeg ville bare prøve ham". Hans forklaring: "Hun tvang mig".\nIndlægaf Q-beben » 12. jan 2016, 15:11\nJeg har været i langvarige forhold, siden jeg var 13 år. Forholdene varede typisk 4-5 år. Og jeg har med jævne mellemrum været både utro og en slags "narrefisse" (dvs. gået med på en flirt lige til og nok også over grænsen og alligevel "trukket mig"). Jeg taler stadig med mine kærester fra dengang, og ingen af dem fandt nogensinde ud af mit utroskab. Jeg har ikke været utro, siden jeg mødte min nu eks-mand.\nHvorfor var jeg utro? Hm... jeg tror, at det handlede om, at jeg havde alt for mange hormoner fisende rundt i kroppen. Jeg elskede at blive scoret - var enormt glad for sex og hankønsvæsener - blev forelsket i løbet af nul-komma-fem - var nysgerrig på det hele. Det var nærmest et drug - jeg blev nærmest høj af at blive scoret.\nJeg havde en stor omgangskreds, gik meget i byen og bragte mig hele tiden i den situation, hvor jeg mødte nye fyre. Værst var det, da jeg læste i udlandet i en periode.\nSamtidig med, så var det bekvemt og trygt at have en fast kæreste derhjemme.\nJeg kan ikke sige andet, end at jeg var enormt dum og egoistisk. Men jeg kan jo ikke ændre på det i dag, desværre\nDårlig samvittighed? Jo, det havde jeg masser af. Men åbenbart ikke nok til, at det kunne afholde mig fra at være utro eller lade være med at have en fast kæreste. Set i bak-spejlet skulle jeg slet ikke have været i fast forhold dengang.\nIndlægaf Grissebassen » 12. jan 2016, 15:17\nJeg var min ekskæreste utro. Jeg tror det skete, fordi vi mødte hinanden i en ung alder, og jeg aldrig fik løbet hornene af mig eller stillet spørgsmål ved, om det egentlig var ham og det jeg ville på lang sigt. Jeg havde nok ikke nosser til at slå op med ham, fordi jeg ikke helt selv forstod, hvorfor der var en del af mig, der ville ud, når elskede ham og med få undtagelser havde det godt i forholdet.\nJeg fortalte ham, hvad der var sket. Vi holdt en kort pause og blev derefter enige om at gå fra hinanden og skiltes som venner.\nSelvom det er nogle år siden, har jeg stadig dårlig samvittighed. Jeg er virkelig glad for, at han har fundet det, jeg ikke kunne give ham, med en anden. Og jeg tænker stadig nogle gange, at min egen uheld i kærlighed skyldes en karmisk straf for min tidligere handling, selvom jeg generelt ikke tror på sådan noget.\nIndlægaf Q-beben » 12. jan 2016, 15:19\nGrissebassen skrev: Og jeg tænker stadig nogle gange, at min egen uheld i kærlighed skyldes en karmisk straf for min tidligere handling, selvom jeg generelt ikke tror på sådan noget.\nDet tror jeg ikke på. Så burde jeg have enormt meget uheld i kærlighed, - og det er ikke tilfældet. Men jeg har stadig dårlig samvittighed, når jeg tænker tilbage på mine eks-kærester... Puha...\nIndlægaf Lemonella » 12. jan 2016, 15:53\nMin eks var mig utro. Jeg var senere ham utro og nej det var ikke "hævn" selvom man måske kunne tro det.\nÅrsagen til min utroskab, kan læses i en af de andre tråde om utroskab.\nMin eks og jeg havde et vennepar. Søde og dejlige mennesker begge to.\nDe havde et dejligt kolonihavehus, hvor vi tit var med min og eksens 4 sammenbragte børn, samt deres datter.\nManden og jeg lagde faktisk mærke til, at hun og min eks små-flirtede ind imellem. Jeg lagde ikke noget i det. Jeg var og er ikke den jaloux type.\nManden spurgte mig dog en gang om jeg troede de kunne finde på, at lave noget uden vores vidende. Det kunne jeg jo af gode grunde ikke svare ja eller nej til og sagde til ham, at de nok bare hyggede sig og var gode venner som vi jo alle var.\nEn dag jeg kom hjem fra skole (læste HF på VUC), var min eks ikke hjemme. Der lå en seddel, at han var hos hende i kolonihaven. Hun havde det psykisk dårligt, så han ville snakke med hende, men ville være hjemme til aftensmaden.\nJeg ville så lufte hunden, men inden jeg nåede ud af døren, ringede og bankede det voldsomt på døren. Udenfor stod manden fra vores vennepar. Han sagde jeg skulle komme med ham med det samme. Han var sikker på, at hans kæreste og min eks var sammen i kolonihaven.\nJeg svarede, at det vidste jeg godt og viste ham sedlen fra min eks.\nHan mente så, at der foregik noget og ville have mig med som vidne. Jeg tog overtøj på, gav hunden snor på og vi gik over til kolonihaven. Den lå ikke så langt væk.\nDa vi kom derover, listede manden sig ind i haven fra naboens grund. Han vinkede mig derhen og jeg bandt hunden til havelågen og gik derind.\nDerinde i stuen, lå min eks på sofaen i stuen og ovenpå ham sad hun og hyggede sig gevaldigt. De var begge nøgne.\nManden brød totalt sammen og løb. Jeg gik stille ud og tog min hund og løb efter ham.\nJeg bad ham tage det roligt. Det gjorde jeg mærværdigvis selv og min ro må have smittet af på ham, for han blev også stille og rolig igen.\nVi satte os på en bænk ved opgangen til deres lejlighex og røg en smøg.\nVi talte om, hvad vi skulle gøre og jeg sagde, at jeg faktisk ikke havde tænkt mig andet end, at tale med min eks og få forklaring.\nJeg mente det bedste ville være, at tage det roligt og ikke hidse os op. Jeg aner ikke, hvor min ro kom fra, men jeg var fast besluttet på, at være helt rolig.\nEnden på det hele blev, at min eks først benægtede sin utroskab. De havde ikke haft sex. Eller i hvert fald havde der ikke været "put-i-hul-fest". Selvfølgelig troede jeg ikke på ham og senere fik jeg da også, at vide af manden, at hans kæreste havde indrømmet, at de havde været sammen.\nVi så ikke venneparret mere. Jeg og manden i venneparret mente det var det bedste.\nJeg og eksen talte ikke meget om det skete og med tiden fik jeg lagt låg på og glemte det faktisk mere eller mindre.\ni hvert fald indtil jeg selv jokkede i med begge ben og konfronterede min eks med, at han ikke selv havde holdt sig på måtten.\nDet benægtede han forøvrigt. Han holdt på, at der intet var sket dengang.\nIndlægaf Purple Haze » 12. jan 2016, 16:56\nDikus skrev: Ungdomskæresteri. Ja.\nEller dvs. er ret sikker på en kæreste jeg havde i omkring 8 måneder da jeg var 24 (altså sådan en mellemting mellem ungdomskæreste og partner) var mig utro.\nHan var i al fald utrolig bange for om jeg nu skulle finde på at være utro mens jeg var ude og rejse uden ham (for det gør man jo), og fandt sammen med en anden ca. 2 dage efter han havde slået op, så......\nDerudover spurgte han en dag vi mødtes en måneds tid efter om vi skulle have sex - arme hans nye kæreste tænker jeg bare (jeg takkede i øvrigt nej).\nIndlægaf Garfield » 14. jan 2016, 09:42\nJeg har selv én gang været utro på den måde, der accepteres af de fleste. Nemlig som en del af afslutningen på et forhold, der er gledet ud.\nMin daværende kæreste og jeg havde været sammen i ca. 5,5 år. Forholdet var gledet lidt ud og vi var til sidst mere venner end kærester. Han fortalte mig en dag, at han havde forelsket sig i en kollega, men hun ville dog ikke have noget med ham at gøre. Vi slog op, men om aftenen ringede han og ville gerne have at vores forhold fik en chance mere. Jeg sagde ja og de næste uger var rigtig gode. Så aftog det langsomt og da han 1,5 måneds tid senere tog til Sydamerika med nogle venner var vi tilbage, hvor vi var, dengang han forelskede sig.\nMens han var afsted skulle jeg på sommerskole i Østrig. Her mødte jeg en mand, som jeg forelskede mig i. Han gav mig al den opmærksomhed, jeg savnede i forholdet til min kæreste og en aften var jeg så sammen med ham. Da min kommunikation med min kæreste udelukkende var sporadisk og på email, fortalte jeg ikke om det på det tidspunkt. Da min kæreste kom hjem fra Sydamerika, fortalte jeg ham det med det samme. Desværre blev han rigtig ked af det for han havde brugt tiden i Sydamerika til at gen-forelske sig i mig. Og så havde jeg i mellemtiden forelsket mig i en anden (ligesom han havde gjort kun måneder før).\nØstrigeren viste sig så til gengæld at have nogle sider, jeg ikke kunne acceptere, såsom ekstrem jalousi, så det forhold holdt kun i et halvt år og jeg har ingen kontakt til ham i dag. Ham, jeg var sammen med i 5,5 år, ser jeg til gengæld et par gange om året, da han er en del af en gruppe venner og vores brud ødelagde det heldigvis ikke.\nIndlægaf Garfield » 14. jan 2016, 10:01\nJeg har, så vidt jeg ved, kun én gang oplevet at min partner var mig utro. Det var til gengæld en del af et større bedrag og hensynsløs adfærd, som jeg stadig er ved at komme mig over:\nSom en update på den historie, så er hende, han havde en affære med i et halvt år, hans nye kæreste. Da jeg fandt ud af det, var min første tanke: "Hvordan kan hun være så dum? Hun ved jo rigtig mange af de ting, jeg ville ønske, jeg havde vidst, da jeg mødte ham! Hun VED, at han kan finde på at have en affære i et halvt år eller mere ved siden af. Hun VED, at han er sindsyg god til at lyve. Tror hun virkelig på, at hun er den eneste?".\nJeg er vred på hende over, at jeg nu ved, at hun havde kontakt med ham efter affæren blev afsløret og uden at fortælle mig om det og jeg er på en måde vred over, at hun tror på hans ord og ikke på de ting, jeg har fortalt hende. Samtidig har jeg frygtelig ondt af hende. Hun er 28 år gammel og fremstod i de samtaler, jeg har haft med hende, som meget sød, meget ung og noget uerfaren. På et tidspunkt kommer forholdet til min eks til at gøre rigtig ondt, når hun indser at han fortsætter stilen. Dvs. mange kvinder, mange løgne, en eller flere datingprofiler og en fast kæreste til hyggen derhjemme.


Armeringsnet jem og fix – Cykelhjelm med led lys\nArmeringsnet jem og fix\nPosted on July 13, 2017 by Jayden\nDen galvaniserede udgave af armeringsnettet har den fordel, . Du er på udkig efter at sammenligne priser og information på armeringsnet, og du er kommet til det helt rigtige ste tør vi godt garantere. På DBA finder du altid et godt tilbud på både nye og brugte varer til salg. Jem og Fix – der er det billigt. Rionet til gulvstøbning – Lav-det-selv. Vi viser hvor enkelt det er, at installere vandbåren gulvvarme.\nVores mm rør til gulvvarme fastgøres til. Til fastgørelse af pexrør med strips. Reparation af sokkelpuds, Sådan gør du: Reparation af sokkelpuds med Weber reparationsbeton, Reparation af sokkel – Byglet.\nTror dog ikke de har dem hjemme endnu, da det er tidligt på havesæsonen. Klæbemasse – armeringsnet, bademøbler, badeværelse, fliser, fliseringen, . Fugemørtel Repair Express Cement. Lær om montering og lægning af gulvvarmeslanger. Armeringsnet Galvaniseret – 150xmm, 5xmeter. Installation af gulvvarmerør på armeringsnet.\nDuration: Minutes Seconds. Støbenettet ( også kaldet rionet og armeringsnet ) kan . Alfix sortimentet består af et bredt udvalg af kvalitetsprodukter: fliseklæbere, . Vores gennemtestede systemløsninger kan anvendes til alle typer betongulve. Vandskuring filtsning og pudsn. Netpuds (tyndpuds ilagt revneoverbyggende glasfiber armeringsnet) er en stærk og . Facade renovering med netpuds og indfarvet vandskuring. Gratis for forbrugere, find håndværker, søg en håndværker, få gør . P +W Mørtelmix, blanding af mørtel og fugearbejde for begyndere . Hvordan lægger man gulvvarme?\nSko Og Sånt Jem Og Fix Snøring regulerer skaftevidden. Her vist med ALFIX letfix-extra. Du finder et stort udvalg af . Download to mp3: Pex rør til gulvvarme.\nSnorkeskinne på apotek


Sådan gør du din bolig klar til fremvisninger - Investering i aktiver\n15. december 2017 Aktivinvestering\nSkal du til at sælge din bolig? Så er det afgørende, at din bolig er gjort klar til fremvisninger. Når potentielle købere er ude at kigge på din bolig, er et afgørende at de får et godt indtryk af boligen, og derfor skal din bolig fremstå på den bedst mulige måde. I denne artikel kommer der et par tips, til hvordan du gør din bolig klar til de kommende fremvisninger.\nDet første, du skal gøre, når din bolig skal være klar til fremvisninger er at rydde op i boligen. For at de potentielle købere kan få et godt indtryk af boligen, gør det en stor forskel at der er ryddet op. Hvis der ligger ting over det hele og roder, kan det få huset til at virke mindre da gulvpladsen måske bliver taget af rod.\nDet er dog ikke altid helt nok bare at rydde op og stille tingene pænt i boligen. Du kan med fordel også overveje om du har nogle hylder hvor der står lidt for mange ting på. Når det er ens egne små nips ting, virker det ikke rodet for sig selv, men det kan det hurtigt komme til at gøre for dem der kommer og kigger på din bolig. Det er derfor en god idé at gå dine hylder igennem og se, om der er nogle steder, hvor du kan minimere det, der står på hylden.\nPå samme måde, er det vigtigt at der ikke står for meget på køkkenbordene, da det kan gøre at det ikke virker som om der er ret meget bordplads i køkkenet.\nVask gulvene og tør hylderne af\nDet næste, du skal gøre, er at vaske gulvene og tørre hylderne af – med andre ord gøre rent i hele huset. For at din bolig bliver set på den bedste måde, gælder det om, at der er rent og pænt. Du kan derfor med fordel tage en hel rengøringsdag, hvor du går hele boligen igennem inden fremvisninger.\nNår din bolig er gjort helt ren, virker boligen også mere ny og det kan være med til at gøre at din bolig bliver mere attraktiv, end de boliger som de potentielle købere også er ude at kigge.\nSørg for at døre og vinduer er godt vedligeholdt\nSom det sidste, er det en god idé at sørge for at både vinduer og døre er godt vedligeholdt. Vinduerne og dørene er noget af det, som vi lægger mest mærke til, når vi er ude at kigge på bolig, og det gør derfor en stor forskel, om det er nogle gamle og slidte døre eller om dørene fremstår som nye.\nPå samme måde er det vigtigt at dine vinduer står skarpt og flot. Dem der er ude at kigge på din bolig, er sikkert henne og kigge ud af vinduerne, og hvis vinduer er beskidte eller slidte kan det være med til at give et dårligt indtryk. Hvis vinduer trænger til at blive udskiftet, kan du overveje at få det gjort inden fremvisningerne. Så kan du måske også hæve prisen en lille smule og det kan derfor ofte betale sig at gøre lidt ekstra for at huset står godt. Hvis du mangler at par nye vinduer kan du kigge på denne hjemmeside.


Turister skal passe på: Biler på stribe fik smadret ruder og blev bestjålet | jv.dk\nTurister skal passe på: Biler på stribe fik smadret ruder og blev bestjålet\nTyverierne gik især ud over området ved Nymindegab Strand. Foto: Morten Nielsen\nRigtig mange turister fik et trist ferieminde mandag med manglende pas, smartphones og kontanter. Der blev sågar stjålet en nøgle til et sommerhus fra en tysk indregistreret Renault.\n28 aug. 2018 kl. 09:56\nVarde Kommune: En smadret bilrude og stjålne ejendele er næppe det bedste ferieminde fra Vesterhavet. Men det er ikke desto mindre, hvad mindst syv bilejere har været ude for mandag i Varde Kommune. Her har der været en bølge af tyverier mod især tysk indregistrerede biler på vestkysten fra Blåvand til navnligt Nymindegab.\nVed Nymindegab Strand fik fire biler i tidsrummet fra mandag klokken 17 til klokken 18 stjålet genstande som kreditkort, pas, smartphones og kontanter. Det drejer sig om tre tysk indregistrerede biler og en hollandsk indregistreret Mercedes. Fra en tysk Renault Mégane blev der sågar stjålet en nøgle til et sommerhus.\nI Henne-området blev to biler bestjålet på henholdsvis Fasanvej og Porsmosevej - sidstnævnte ved Filsø. En BMW på Fasanvej mistede en taske med en iPhone, mens en tysk indregistreret Toyota Avensis på Porsmosevej mistede en grå rygsæk med et væld af personlige ejendele. Den tilhørte samleveren til den tyske bilejer. Tyverierne ved Henne skete en halv til en hel time senere end tyverierne ved Nymindegab Strand.\nDet sidste indtil nu anmeldte tyveri fandt sted på Blåvandvej i Blåvand. Det fandt sted senere på mandagen end de to i Henne - mellem klokken 18.30 og klokken 20.20. Her forsvandt et kreditkort og nogle kontanter i euro.\nI alle syv tilfælde er en bagrude eller bagsiderude blevet knust. Der kan naturligvis indløbe flere anmeldelser til Syd- og Sønderjyllands Politi i de kommende dage.\nPolitiet har sikret spor efter ny indbrudsbølge i parkerede ...\nIndbrudsbølge mod turisters biler: Der er anmeldt endnu fler...


CORO | Økonomisk indsprøjtning til innovation og bæredygtige løsninger\nFra fremtidens digitale brugermanual, klimaknap til optimering af energiforbrug i almennyttige boliger og større læringslyst på uddannelsesinstitutionerne efter Covid-19 til en ny fondsmodel til beskyttelse af grundvand, bedre sortering af husholdningsplastik og genanvendelse af regnvand i et kongrescenter.\nIdéerne, løsningerne og produkterne har været mangfoldige de seneste år, hvor innovationsplatformen COCONF har dannet rammen om talrige partnerskaber på tværs af flere end tusind virksomheder, offentlige organisationer og videninstitutioner for at skabe og udvikle morgendagens løsninger.\nNu får innovationsplatformen en økonomisk indsprøjtning med et sponsorat fra Danske Bank, der skal bidrage til at skabe bæredygtige løsninger, som gør en forskel for samfundet.\n»For at fremme udviklingen af innovative løsninger, der kan sætte et stort aftryk, bliver vi nødt til at finde sammen med andre aktører på tværs af kompetencer og brancher samt ud fra reelle behov som virksomhederne oplever. Før virksomhederne er klar til at udbyde færdige løsninger, som kan imødekomme efterspørgslen, er der ofte brug for udviklingsmidler til for eksempel materialer. Det får vi nu mulighed for at yde endnu et direkte bidrag til,« siger Karolina E. Osipowska, direktør i CORO, Co-lab Roskilde.\nInnovationsplatformen COCONF er en del af innovationsdistrikt Sjælland og er finansieret af EU’s regionalfondsmidler til at styrke innovationen i Region Sjællands mindre og mellemstore virksomheder.\nPå COCONF stiller lokale virksomheder og organisationer hvert år otte udfordringer, som uddannelses- og videninstitutioner og virksomheder kan byde ind på med løsninger i samarbejde på tværs. De bedste forslag tilbydes efterfølgende et potentielt samarbejde om udviklingen af løsningerne.\n»Vi oplever en enorm interesse for platformen, og vi er rigtig glade for, at Danske Bank har valgt at engagere sig for at styrke innovationskapaciteten yderligere og være med til at understøtte udviklingen af bæredygtige løsninger,« siger Karolina E. Osipowska.\nDanske Bank har valgt at støtte COCONF med 150.000 kroner, som går ubeskåret til løsningsudvikling, og ifølge Torben Stevold, områdedirektør i Danske Bank Sjælland og Bornholm, er der en rigtig god grund til, at det netop er den sjællandske platform, som får gavn af kapitalen.\n»COCONF rammer lige ind i det, vi opfatter som nødvendigt for at finde og udvikle morgendagens løsninger på dagens problemer. Det er konkret og bygger netop på samarbejde mellem videninstitutioner, virksomheder og offentlige organisationer. Derved øges sandsynligheden for, at det rent faktisk udmønter sig i konkrete løsninger og produkter, som samfundet og borgerne kan få glæde af,« siger Torben Stevold.\nEndnu flere skal deltage\nDe organisationer, som hvert år stiller udfordringerne og som indgår i partnerskaberne for at udvikle og teste de bedste løsninger, får nu et ekstra middel til at aktivere virksomheder og studerende.\n»Danske Bank er med til at booste COCONF, og pengene er både tiltænkt virksomheder og videninstitutioner. De skal bruges til videreudvikling af koncepter og prototyper samt til at sikre, at produkterne og løsningerne kommer hurtigere på markedet,« siger Karolina E. Osipowska.\nDe 150.000 kroner er øremærket som præmier til de tre bedste projekter, som kåres ved den årlige konference. De 75.000 kroner tildeles det projekt, som Danske Bank sammen med stillerne af udfordringerne vurderer er bedst. De resterende 75.000 kroner fordeles med henholdsvis 50.000 kroner og 25.000 kroner til nummer to og tre.\n»Beløbet skal gøre det mere attraktivt og forpligtende. Det viser, at det betyder noget, og det forpligter aktørerne i forhold til at komme videre med projektet og få det ud på markedet,« siger Torben Stevold.\nDanske Bank har udover at støtte COCONF økonomisk valgt at blive en del af CORO, Co-lab Roskilde med det formål at presse på for at øge kendskabet til COCONF og CORO, Co-lab.\n»Vi vil gerne presse på agendaen omkring bæredygtighed, og vi vil også være med til at øge kendskabet til innovationsplatformen. Vi skal have endnu flere innovatører over hele Sjælland til at byde ind med løsninger. Det er vigtigt, det arbejde CORO, Co-lab har gang i med COCONF,« siger Torben Stevold.\nOmrådedirektøren vil samtidig invitere de tre vindere med ind i bankens maskinrum for at give dem en forståelse af, hvad der vægtes, når banken skal kreditvurdere, samt udbrede forståelsen af, hvor vigtig en professionel bestyrelse er for en finansiering.\n»Vi vil gerne skabe en større forståelse for, hvad det kræver at hente den nødvendige kapital, hvis produktet skal ud på markedet,« siger Torben Stevold.\nHos CORO, Co-lab Roskilde ser Karolina E. Osipowska store perspektiver i det nye partnerskab med Danske Bank.\n»Vi oplever allerede en stigende interesse fra virksomheder og videninstitutioner, og det nye sponsorat kan sætte yderligere skub i at både endnu flere vil deltage og udviklingen af prototyper, som rent faktisk kan implementeres og afprøves,« siger Karolina E. Osipowska.\nFAKTA OM COCONF\nCOCONF er en innovationsplatform, som skaber innovationssamarbejder på tværs af erhvervslivet, offentlige organisationer, videninstitutioner og andre interessante aktører, som sammen skaber løsninger til gavn for samfundet. COCONF danner rammerne for åben innovation gennem inspirationsarrangementer, workshops og pitchrunder, hvor udfordringer kvalificeres, levedygtige idéer udvikles og løsninger implementeres. Innovationsplatformen er en del af innovationsdistrikt Sjælland og er frem til udgangen af 2022 finansieret af EU’s regionalfondsmidler til at styrke innovationen i region Sjællands små og mindre virksomheder.\nKarolina E. Osipowska, direktør i CORO, Co-lab Roskilde, og Torben Stevold, områdedirektør i Danske Bank Sjælland og Bornholm, glæder sig til samarbejdet om udvikling af nye bæredygtige løsninger til gavn for samfundet.


Indsendt af Lene kl. 7:48 AM 15 kommentarer:\nIndsendt af Lene kl. 6:46 PM 16 kommentarer:\nIndsendt af Lene kl. 9:49 AM 21 kommentarer:\nIndsendt af Lene kl. 10:39 PM 5 kommentarer:\nIndsendt af Lene kl. 9:35 PM 10 kommentarer:\nIndsendt af Lene kl. 9:08 PM 24 kommentarer:\nIndsendt af Lene kl. 4:21 PM 13 kommentarer:\nIndsendt af Lene kl. 7:24 PM 20 kommentarer:\nIndsendt af Lene kl. 5:03 PM 7 kommentarer:\nIndsendt af Lene kl. 12:40 PM 6 kommentarer:\nIndsendt af Lene kl. 11:27 AM 11 kommentarer:\nIndsendt af Lene kl. 9:22 PM 7 kommentarer:\nIndsendt af Lene kl. 9:24 AM 9 kommentarer:\nIndsendt af Lene kl. 7:06 PM 15 kommentarer:\nIndsendt af Lene kl. 12:46 PM 7 kommentarer:\nIndsendt af Lene kl. 6:20 AM 8 kommentarer:\nIndsendt af Lene kl. 10:26 PM 7 kommentarer:\nIndsendt af Lene kl. 4:58 PM 4 kommentarer:\nIndsendt af Lene kl. 10:03 AM 16 kommentarer:\nIndsendt af Lene kl. 12:19 AM 16 kommentarer:\nIndsendt af Lene kl. 9:05 AM 13 kommentarer:\nIndsendt af Lene kl. 9:35 PM 11 kommentarer:\nIndsendt af Lene kl. 5:50 PM 11 kommentarer:\nIndsendt af Lene kl. 6:13 AM 11 kommentarer:\nIndsendt af Lene kl. 5:06 PM 10 kommentarer:\nIndsendt af Lene kl. 5:05 PM 7 kommentarer:\nIndsendt af Lene kl. 6:21 PM 15 kommentarer:\nIndsendt af Lene kl. 5:11 PM 4 kommentarer:\nIndsendt af Lene kl. 6:02 AM 15 kommentarer:\nIndsendt af Lene kl. 10:04 PM 8 kommentarer:\nIndsendt af Lene kl. 4:05 PM 7 kommentarer:\nIndsendt af Lene kl. 8:51 AM 11 kommentarer:\nIndsendt af Lene kl. 5:33 PM 13 kommentarer:\nIndsendt af Lene kl. 7:34 AM 23 kommentarer:\nIndsendt af Lene kl. 1:39 PM 7 kommentarer:\nIndsendt af Lene kl. 9:29 PM 12 kommentarer:\nIndsendt af Lene kl. 8:47 PM 14 kommentarer:\nIndsendt af Lene kl. 11:01 AM 10 kommentarer:\nIndsendt af Lene kl. 6:29 PM 9 kommentarer:\nIndsendt af Lene kl. 3:09 PM 9 kommentarer:\nIndsendt af Lene kl. 12:41 PM 10 kommentarer:\nIndsendt af Lene kl. 2:27 PM 12 kommentarer:\nIndsendt af Lene kl. 9:44 AM 6 kommentarer:\nIndsendt af Lene kl. 9:17 AM 9 kommentarer:


Morten Storm-sag afslører mangler ved ny PET-lov | Information\nEmbedsmænd i Justitsministeriet arbejder netop nu på at udforme lovoteksten for den kommende lov for Politiets Efterretningtjenestes virke. Men sagen om den danske PET-agent Morten Storm illustrerer ifølge flere eksperter, at der er behov for en bredere lov end den, justitsminister Morten Bødskov forventes at fremsætte til februar.\nTidligere operativ chef i PET Hans Jørgen Bonnichsen peger på, at PET-loven udarbejdes på baggrund af en betænkning fra det såkaldte Wendler Pedersen-udvalg, der har været undervejs siden 1998.\n»Udvalgets arbejde har varet næsten 14 år, og derfor er vi også mindst 14 år bag andre lande i forbindelse med kontrol af efterretningstjenesten,« siger Hans Jørgen Bonnichsen og fortsætter: »Det nye lovforslag handler nærmest udelukkende om registreringer af personoplysninger, for Wendler Pedersen-udvalget fik sit mandat tilbage i 1998, og virkeligheden har overhalet kommissoriet fuldstændigt. Men man kan jo håbe, at besindige politikere vil tage den op og sige, at der er altså ting, der rækker ud over persondataloven og dens bestemmelser i forbindelse med PET’s aktiviteter og registreringer.«\nOgså direktør for Institut for Menneskerettigheder, Jonas Christoffersen, finder det problematisk, at det nye lovforslag stort set kun tager hånd om PET’s personregistreringer, mens resten af tjenestens arbejde, blandt andet dens brug af agenter, mere eller mindre kan fortsætte som før. Og han pointerer, at der er behov for en uafhængig instans, som også hvad angår brug af agenter kan føre opsyn med PET’s arbejde:\n»Der ligger sådan et slør af uklarhed og mistænkeliggørelse af PET’s virke, som de har svært ved at forsvare sig mod, da de i sagens natur ikke kan kommentere alt muligt over for offentligheden. Derfor vil det også kunne hjælpe på befolkningens tillid til PET’s virke, hvis man vidste, at der sad et effektivt og uafhængigt tilsyn og så på deres arbejde med kritiske, neutrale øjne,« siger Jonas Christoffersen og peger på, at heller ikke Folketinget i dag kan føre kontrol med PET’s arbejde.\n»Folketinget er demokratiets centrale myndighed, men her er de kørt fuldstændigt af banen, og der er ingen parlamentarisk kontrol med PET. Ministeren og Folketinget har et parlamentarisk ansvar, men det kan Folketinget ikke løfte, for de har ikke indsigt i, hvad der foregår. Det betyder i virkeligheden, at man beder dem føre kontrol med en efterretningstjeneste i blinde.«\nVi ved ikke, hvad der foregår\nDet er Morgenavisen Jyllands-Posten, der de seneste uger har afsløret, hvordan Morten Storm som PET-agent har hjulpet CIA med at opspore terrorlederen Anwar al-Awlaki, der senere blev dræbt ved et droneangreb i Yemen. Det er blandt andet sket ved, at Morten Storm angiveligt har skaffet al-Awlaki en kone, som kunne føre dem til hans tilholdssted. Uden hendes vidende og med risiko for, at hun også ville miste livet.\n»PET kendte konsekvensen, hvis planen lykkedes, nemlig at al-Awlaki sandsynligvis ville blive dræbt, og at Aminah risikerede at ryge med,« sagde Morten Storm til Jyllands-Posten i søndags.\nAvisens afsløringer har givet anledning til kritik af PET og PET’s brug af agenter. Har tjenesten sat civile liv på spil? Har den overskredet sine beføjelser ved at medvirke i opsporingen af en terrorleder i Yemen, når deres opgave er at »forebygge, efterforske og modvirke foretagender og handlinger, der udgør eller vil kunne udgøre en fare for Danmark«? Hvorfor var opgaven ikke under FE i stedet?\nMen PET’s egne udmeldinger har været yderst sparsomme, og da der ikke er nogen uafhængig kontrol, ved kun meget få, hvad der reelt er sket.\n»Når der ikke er noget uafhængigt tilsyn med PET’s arbejde og tjenestens brug af brug af agenter, kaster folk sig grådigt over hver en lille detalje, der kommer om tjenestens arbejde og læser alt muligt ind i det. Noget kan være rigtigt, og noget kan være fantasiforestillinger. Men vi ved grundlæggende ikke, hvad der foregår, og vi kan aldrig få det at vide,« siger Jonas Christoffersen fra Institut For Menneskerettigheder.\nEt uafhængigt tilsyn gør vel ingen forskel m h t om "man " ved eller ikke ved , hvad der foregår.\nEfterretningsarbejde er jo meningsløst, hvis det er transparent og offentligt tilgængeligt\nEventuel mistillid flyttes blot fra hvor den er idag til det nye tilsyn og dets medlemmer ?\nEr et mest effektive ikke, at den til enhver tid siddende justitsminister er 100% ansvarlig for at FET kører på korrekt vis - et "uafhængigt udvalg" (sammensat af eksempelvis poltikere eller folk fra etisk råd eller fra præsteforeningen eller fra dommerstanden eller fra hvad man nu kan fantasere sig til i en munter stund ) lyder som en narresut.\nUafhængige udvalg i denne sag må i hvert fald ikke fritager politikerne for ansvar .\nMan kunne jo risikere, at udvalgets medllemmer er mere høge-agtige og agressive end dem, de skal føre tilsyn med ?\n16. oktober, 2012 - 10:39\n16. oktober, 2012 - 11:12\nLæs dog en bog om, hvordan de vestlige efterretningstjenester FAKTISK opererer, det er uforandret i halvreds år, følg med på nettet, check FBI's meriter for eksempel, genkend mønstret også i de af PETs aktiviteter, der kommer til offentlighedens kendskab, og spar os for dette hykleri med offentlig kontrol og regulering af agentanvendelse. Det er muligt, at nogen kontrollerer de danske hemmelige tjenester, men det er ikke Folketinget. Måske kan man narre pressen, men jeg tror det næppe. Jeg tror bare, at de loyalt samarbejder om at bevare en illusion. Det er altsammen en ny omgang smoke and mirrors.\n16. oktober, 2012 - 12:41\nDer er noget usmageligt over hele den agent- benyttelse, og det at han storskryder nu helt ureflekteret, tænk at være så psykopatisk at lokke en kvinde ind I et giftemål med en mand man ved skal myrdes, en uskyldig kvinde hidtil og som om hun havde rabiate holdninger, så sansynligtvis kun I ord og ikke I handling, hvad er det for et cirkus med menneskeliv PET har haft gang i, og kender de ingen moralske grænser selv, og I så fald, hvad er så PETs egen berettigelse om man med ustrakt umoral lader sin selvforståelse være at være "den moralsk rigtige verdens" vogter..\nPET opfører sig som en kræftbyld I det danske demokrati, og hvordan kan man godkende en agent som den omtalte, men samtidigt ikke godkende Sass, der så vidt vides ikke selv har gjort noget decideret ulovligt, jeg undre mig og undre mig, PET kom nu selv på banen med nogle relevante forslag til en gennemgribende kontrol af jeres færden og faktisk søsatte projekter inden I kommer ud på så dybt vand at vi ender med at skulle aflive PET.\n17. oktober, 2012 - 13:06\nDer må rulle nogle hoveder, vi kan ikke have snigmordere og konspiratorer til at skalte og valte med vores 'sikkerhed'. Hver gang en ny sag rammer ventilatoren bliver det farligere at være dansker. PET gør, med deres tåbelige handlinger, det farligere at være dansker, ikke det modsatte.


Mere innovation på de offentlige arbejdspladser\n>Mere innovation på de offentlige arbejdspladser\nInnovation er et vigtigt værktøj til at styrke opgaveløsningen i den offentlige sektor – og dermed servicen over for borgerne. COI (Center for Offentlig Innovation) har netop offentliggjort www.innovationstesten.dk, der kan hjælpe med at få endnu mere gang i innovationen på de offentlige arbejdspladser.\nNu kan enhver politiker, offentlig leder eller medarbejder hente inspiration til innovationsarbejdet i den offentlige sektor – og teste sin egen institution i forhold til andre. COI har nemlig udviklet en ny innovationstest, der viser, hvor de offentlige arbejdspladser placerer sig i innovationslandskabet. Testen kan bidrage til at sætte gang i en dialog og et samarbejde om udvikling af arbejdspladsen, og et kig på andres løsninger kan inspirere til, hvor arbejdspladsen selv kan blive bedre.\n”Der skal mere fart i spredningen af den offentlige innovation. Center for Offentlig Innovation er afgørende for, at dette sker. Vi får mere for skattekronerne, når offentlige arbejdspladser hjælper hinanden med at skyde genvej til innovation i stedet for, at de hver især finder på løsninger på de samme problemer”, siger Lars Qvistgaard, formand for Akademikerne.\nMere om www.innovationstesten.dk\nDu kan besvare testen online på 10 min. I testen svarer brugeren individuelt og anonymt på udvalgte spørgsmål fra innovationsbarometeret, for derefter at få genereret personspecifikt svar, der viser hvor brugeren selv ligger placeret i forhold til landsgennemsnittet..\nDermed fås svar på ens egen placering med hensyn til fx:\n• Hvilken slags innovation gennemføres – service, produkt, organisering eller…?\n• Hvilken værdi skabes – effektivitet, kvalitet, bedre borgerinddragelse eller…?\n• Hvad sætter processen i gang – økonomisk pres, politikere, medarbejdere eller…?\n• Hvad fremmer eller hæmmer innovationerne – lovgivning, borgere, økonomi eller…?\n• Hvordan ser organisationskulturen ud?\n• Du kan også bruge innovationstesten ved konferencer eller andre arrangementer, hvor du ønsker at få genereret svar fra en afgrænset gruppe.\nLæs mere på COI’s hjemmeside


Nytårskur i Lejre Erhvervsforum - sn.dk - Forsiden - Roskilde-området - Lejre Lokalavis & Midtsjællands Folkeblad\nDe godt 70 gæster havde fordelt sig i den smukke gamle hovedbygning og hestestalden.\nArtiklen: Nytårskur i Lejre Erhvervsforum\nNytårskur i Lejre Erhvervsforum\nLejre Lokalavis & Midtsjællands Folkeblad - 09. januar 2018 kl. 10:02\nFormanden for Lejre Erhvervsforum, Johan Scheel, takkede på fredagens nytårskur, borgmester Carsten Rasmussen for at stå i spidsen for en kommune, der gerne vil erhvervslivet\nRye: Trudsholm Gods dannede fredag rammen om Lejre Erhvervsforums nytårskur. Efter modtagelsen på det gamle gods, var der dækket op i stalden ved siden af, som i dag fungerer som festlokale.\nFormanden Johan Scheel bød velkommen og sagde bl.a., da Carsten Rasmussen ikke kunne deltage i hele programmet, at det var synd for Carsten Rasmussen, for det var et godt program, men samtidig roste Johan Scheel kommunen for gerne at ville erhvervslivet.\nHan roste også borgmesteren for at komme rundt på kommunens virksomheder. Derefter blev deltagerne gennet over i stalden med opfordring fra formanden om at slå sig ned ved bordene, lære hinanden at kende og måske udveksle visitkort.\nDet er Lejre Erhvervsforums fjerde nytårskur siden fusionen og medlemsantallet er steget fra 170 fra 270 medlemmer, lige som undergrupperne er udvidet med alt fra håndværkgruppe til turismegruppe og nu også en behandlergruppe.\nFormanden for erhvervs- og turismeudvalget, Grethe Saabye, talte om de syv gazellevirksomheder i Lejre kommune, hvoraf der var repræsentanter fra tre af dem. Hun holdt desuden en tale om det at skabe netværk, som er fundamentet for Lejre Erhvervsforum.\nSamarbejde - det er nøgleordet, indledte hun og fortsatte:\nSamarbejde har vi haft masser af i 2017, bl.a.\nErhvervsdating -\tI har hjulpet med at løfte branding- og udviklingsstrategien Vores Sted\n- Vi har samarbejdet om arrangementer og I er trådt til i den meget vigtige indsats for at bekæmpe ensomhed blandt børn og unge, som vi kalder +DIG. Her er I gået ind i arbejdet med at give unge mennesker mulighed for at komme i fritidsjob.\n- Og for nylig har I også hjulpet til med at få endnu en omgang af Danmarksindsamlingen skudt i gang\nDette er blot nogle af de få ting som vi har været sammen om\nDerfor er det også en glæde og fornøjelse at få denne lejlighed til at sige tak og kvittere for det store arbejde, I gør i Lejre Erhvervsforum.\nI tager ansvar for udviklingen af Lejre Kommune.\nAt være en lille landkommune med store ambitioner, tæt på storbyen.\nFra politisk side\nFra politisk side har vi i 2017 arbejdet benhårdt på at skabe de nødvendige, politiske rammer for at styrke udviklingen på erhvervsområdet i Lejre Kommune.\nVi har i 2017 vedtaget både en erhvervsstrategi og en turismestrategi og det er ambitiøse strategier,\nDet ved I allerede - for I har jo deltaget i processen og bidraget med høringssvar og så videre.\nBåde I her i Lejre Erhvervsforum, Dansk Industri og Dansk Byggeri har bakket op om erhvervsstrategien.\nMed de to strategier sætter vi dagsordenen for de kommende års udvikling i Lejre Kommune - og for vores samarbejde.\nEndelig skal vi sikre, at Lejre Kommune kommer med helt frem blandt de forreste som innovationslaboratorium for fremtidens velfærd!\nNytænkningen har altid haft gode vilkår i Lejre Kommune. Tænk bare på Forsøgscenter Lejre, der er gået fra innovativ arkæologisk forskning til at være en stor forretning med mere end 60.000 gæster om året.\nEller arbejdet med økologi og bæredygtighed, hvor Lejre Kommune er med helt fremme - der hvor økologi bliver til forretning. Den evne til at tænke nyt og være med helt fremme skal vi holde fast i!\nVi vil og kan være ambitiøse - sammen med jer!\nDerfor bliver samarbejde også afgørende, hvis vi skal indfri ambitionerne.\nDet samarbejde er vi heldigvis allerede godt i gang med - og jeg glæder mig til at bygge videre på det i 2018, gennem udvalget for erhverv og turisme, som går ind i en ny 4-årig periode og med en borgmester, som bakker stærkt op og har givet håndslag på, at vi skal rykke på erhvervsområdet, med pres og inspiration fra jer, som er eksperterne, - og dermed til gavn for jer og os allesammen i den sidste ende.n


Dialogisk læsning - Lotte Salling. Sørøver Søren - PDF\nDownload "Dialogisk læsning - Lotte Salling. Sørøver Søren"\n1 Dialogisk læsning - Lotte Salling Sørøver Søren DIALOG OG AKTIV DELTAGELSE I OPLÆSNINGEN med bogen SØRØVER SØREN, af Lotte Salling Kan bruges med børn i alderen 4-8 år IDEER DER OMFATTER HELE BOGEN: Alfabetsang: Start inden oplæsning med at synge alfabetsangen. Bogstaverne og deres lyde: Ved hvert opslag snakkes først om bogstavet: Hvad hedder dette bogstav? Hvordan lyder det? Hvor ligger lyden i munden. Leg med at sige lyden nogle gange. Find alle de ting på tegningen, der starter med bogstavlyden. Prøv også at snakke om, hvilke af børnenes navne, der starter med bogstavet. Når børnene gætter forkert, kan man lege med at sætte bogstavet foran deres navn, så det lyder sjovt og få børnene til at gentage. Hvordan ville alle navnene f.eks. lyde, hvis de startede med T? Find rimord: Læs alfabethistorierne igennem én ad gangen og få hver gang børnene til at gentage nogle af ordene eller gætte med på de rimord, hvor dette er muligt, f.eks. som her i S: Sørøver Søren gik rundt og var sur, han haded' at sejle og ligge på..(lur) Hans brødre og søstre var skumle og fæle, men selv ku' han slet ikke lide at st... (stjæle) Sig gerne ordets indledende lyd for at hjælpe på vej, eller lav fagter, der kan hjælpe børnene til at gætte rimordet.\n2 Forforståelse: Hvis der er ord, børnene ikke kender, er det en god ide at snakke om ordene indledningsvis, så de forstår betydningen af ordene, inden de hører dem i historien. F.eks. i K-historien ord som: komet og kosmonaut. Hop på bogstaver: Skriv hvert bogstav på et lille stykke pap eller A5 papir og læg dem i en bunke på gulvet. Hvert barn prøver nu at hoppe sit navn på bogstaverne. Smæk til bogstaverne: Læg bogstaverne rundt i lokalet og giv hvert barn en sammenrullet avis eller en fluesmækker. Sig et bogstav, og børnene skal løbe hen og smække til det rigtige med avisen. Lav kropsbogstaver : Børnene lægger sig 2 og 2 eller 3 og 3 på gulvet og former et bogstav med kroppen. Tag billeder af bogstaverne oppefra (med digital kamera eller tlf.kamera), så børnene kan se deres bogstav. Prøv at lave korte ord på samme måde. Tegn bogstaver: Efter at have øvet sig i at tegne/male f.eks. tre forskellige bogstaver, prøver børnene at tegne dem på hinandens rygge og gætte hvilket bogstav der tegnes. Brug musikken: Sæt bogens cd på og hør teksten sammen med musikken, mens I sætter fagter, grimasser og bevægelse på. Eller klap /tramp rundt til musikken og lær et vers eller hele teksten udenad. IDEER TIL AKTIVITETER MED HVERT ENKELT BOGSTAV: A Hvad er det at affarve hår? Hvordan går man abe-amok? Har I set aber i zoologisk have? Hvad lavede de? Aberne ligner mennesker på mange måder. Hvordan? Prøv at vise, hvordan aberne siger og gør. Prøv at vralte som anden. Sæt musikken på og leg aber. B Hvad laver en bokser? Hvornår er man en bangebuks? Hvad gør en bøllebande?\n3 Må man gerne slå på andre? Hvem må man slå, hvis man er bokser? Hvilke bandeord synes I er ok, og hvilke kan I ikke lide? Hvad kan man gøre, hvis en flok bøller er efter én (eller efter en kammerat)? Hvad lærer man, hvis man lærer selvforsvar? Hvordan ser man ud, når man bævrer? Hvordan ser man ud, hvis man er rigtig stærk? Prøv at vise, hvordan man bokser uden at ramme hinanden (evt. til sangen fra cd'en). C Hvad betyder charmetrold? Hvad gør man, når man tager på charter? Hvad betyder det engelske ord crazy? Har I selv prøvet at flyve? Hvorhen? Hvor har I prøvet at være på ferie? Hvad var det bedste ved ferien? Hvorfor skal man have vitaminer? Vis hvordan man svømmer crawl. Hvordan kan man ellers svømme? Sæt musikken på og flyv / svøm rundt. D Hvad er en drage, og hvor findes de? Hvad betyder drabelig? Må man godt drille eller mobbe andre? Kunne I godt tænke jer at have jeres egen drage? Hvorfor/hvorfor ikke? Hvad siger/gør dragen, når den spyr ild? Prøv at vise det. Sæt evt. musikken på. Hvordan ser det ud, når man rider på en drage? (evt. til sangen fra cd'en) Prøv at tegne en drage, der spyr ild. E Hvad er det at tage på eventyr? Hvad er en eskimo? Hvad betyder det at være ensom? Hvad kan man blive ellevild over? Hvad er det modsatte af ellevild? Hvorfor græder elgen? Har I selv prøvet at føle jer ensomme? Hvad gør I, hvis I gerne vil være sammen med en ven?\n4 Vis hvordan man ror i kajak. Hvordan tror I, det lyder, når en elg græder? F Hvad betyder fyrig? Hvad er det at være fuld? Kan I godt lide at danse? Hvad kan I ellers godt lide at lave, som går hurtigt? Vis hvordan man danser en svingom. Hvordan bevæger man sig, når man vakler? Hvordan svinger man rundt i flyvende fart? (evt. til sangen fra cd'en) Vis hvordan man fniser. G Hvad er en gøgler / gøglerier? Hvad betyder gnistrer? Kan I lide gøgleri? Hvor ser man det henne? Hvad kan en gøgler ellers lave? Kan alle mennesker gå på glas og gløder? Prøv at gå, ligesom I går på varme gløder (sæt evt. musikken på) Hvordan lyder det, når man gisper? H Hvad er et hofteben? Hvad er det at blive helbredt? Hvad betyder det at herske? Kender I historier om havfruer? Prøv at fortælle om dem. Har I selv set havfruer? Hvorfor kommer man på hospitalet? Hvordan går man, når man halter? Læg jer på gulvet og vis hvordan en havfrue svømmer (sæt evt. musikken på). Prøv at tegne en havfrue.\n5 I Hvad er en iglo? Hvad betyder internet / internetfirma? Hvilke ting er iskolde. Hvad er det modsatte af iskold? Prøv at nævne nogle ting, der er brandvarme. Kan I godt lide at bruge computeren? Hvad laver I på den? Hvad har I prøvet at bruge internettet til? Hvordan bevæger man sig, når man skøjter på is? Prøv at tegne en iglo. J Hvad er jeans? Hvad er jazz og jive? Hvad er et jakkesæt? Hvad bruger man jern til at lave? Hvornår tager folk jakkesæt på? Prøv at gøre ligesom Jørgen Jyde, der bøjer jern og danser jazzballet. Sæt sangen på og lav bevægelserne til. K Hvad er en komet? Hvad er en kosmonaut? Hvad er katapult? Ved I hvor kongens have ligger? Hvad er det for en by? Kunne I godt tænke jer at arbejde som kosmonaut? Hvorfor/hvorfor ikke? Hvad gør man når man hopper med faldskærm? Form hænderne som en kikkert og kig op i himlen efter stjerner og kometer. Hvad kan I ellers se oppe på himlen? Prøv at springe, ligesom om I bliver skudt ud med katapult. L Hvad tror I lunefuld betyder? Hvad er forskellen på løver og løvinder? Hvad betyder det at være lænket?\n6 Kan I lide at løbe på løbehjul? Hvad vil løverne gerne være fri for? Hvorfor har man løver i zoologisk have? Har I set dem? Hvor lever løverne ellers? Prøv at brøle som en løve. Tegn en løve, der brøler. Vis hvordan man løber på løbehjul (evt. til L-sangen). M Hvad er Mælkevejen? Hvad er Mars Hvad er en marsmand? Hvad er en meteor? Hvornår er man modig? Hvad er det modsatte af modig? Hvornår kan man føle sig bange og svag? Hvorfor er det dyrt at ringe til Mars? Hvad tror I ellers, der er ude i rummet? Prøv at snakke som en marsmand. Hvordan tror I, det lyder? Hvordan bevæger marsfolk sig? Lav en tegning af mælkevejen. N Hvad er Nordlys? Hvad betyder narre? Ved I hvor der er nordlys henne? Hvorfor kommer der den slags lys på himlen? Hvilke andre ting på himlen er flotte at kigge på? Hvor langt er stjernerne væk? Hvordan ser de ud helt tæt på? Hvordan tror I, folk taler i Norge? Prøv at male Nordlyset i mange farver, evt. mens I lytter til musikken. O Hvad er operasang? Hvad er en odder?\n7 Hvor bor odderen for det meste? Kan I lide opera? Hvor hører man opera henne? Hvad slags musik kan I godt lide? Prøv at synge opera. Hvor dybe stemmer kan I lave? Prøv at synge nogle sange I kender, som I godt kan lide. P I gamle dage kunne man arbejde som pulverheks. Hvad betød det? Hvad laver en professor? Hvad laver et popidol? Hvad er papilotter? Hvad er et portræt? Snak om hvad alle figurerne i historien laver. Hvad laver f.eks. en præst? Hvad slags tøj går de i? Hvem ville I helst være? Hvorfor bruger nogle mennesker papillotter i håret? Prøv at klæde jer ud som en af figurerne i historien. Prøv at tegne en af dem. Q Hvad betyder det engelske ord queen? Hvad er en quickstep, en quizz, en quiche og en quilt? Find ordene på tegningen og prøv at sige dem. Hvad kan I selv bedst lide at spise? Hvorfor har nogle lande en dronning? Hvad laver hun? Hvad kan I lide at se i fjernsynet? Har I selv haft tøjdyr? Hvilke? Sæt Q-sangen på og prøv at danse quiskstep, ligesom dronningen på tegningen. R Hvad betyder rapfodet Hvad er rødmosset? Hvad er en rekord? Hvad laver man ved de Olympiske Lege? Hvad for en sport kan I selv godt lide at lave?\n8 Prøv at vise rejens forskellige bevægelser: Rejehop, rejegalop, rejespring, piruetter osv. Sæt musikken på og hop rundt som rejen. S Hvad er en sørøver? Hvad er det at være skummel og fæl? Hvad betyder det at sejle sin egen sø? Hvad synes I om, at nogen stjæler? Har I prøvet at stjæle eller få noget stjålet? Hvad kan man lave på en øde ø? Har I prøvet at sejle? Hvordan ser man ud, hvis man er en fæl og farlig sørøver? Sæt S-sangen på og bevæg jer som man gør ved sømandsviser: Kryds armene og bevæg jer fra side til side, mens albuerne bevæger sig først til højre, så til venstre. Eller man kan stå i en rundkreds, tage hinanden under armen og svinge i takt fra side til side. T Hvad er det at trylle? Hvad er en trold? Hvad betyder det at være tryg? Hvad er det at have tandpine? Har I prøvet at have tandpine? Hvad skete der så? Hvor føler I jer selv trygge? Er der nogen, der kan få jer til at føle jer tryg? Prøv at trampe rundt og lære 2 linjer af teksten ad gangen. Sæt musikken på og hop rundt som tudser. Tegn en trold. U Hvad er en ubåd og en ufo? Hvad er et undervandsfund? Tror I, at der findes ufoer? Hvad tror I, de vil, hvis de kommer ned til jorden? Hvorfor arbejder nogle mennesker på en ubåd? Hvad kan man finde nede på havets bund? Ville I helst flyve i en ufo eller sejle i en ubåd?\n9 Hvordan tror I, en ufo lyder? Prøv at flyve rundt og sige som en ufo. Tegn en ubåd og en ufo. V Hvad er en vampyr? Hvad er en vegetar? Tror I at der findes vampyrer? Hvad gør en vampyr? Hvad spiser man, hvis man er vegetar? Prøv at sige og bevæge jer som en vampyr. Tegn en vampyr. W Hvad er en wienerbrødsstang? Har I selv prøvet at spise for meget kage? Hvad skete der så? Hvad for en slags kage vil I helst spise? Er der noget, man kan spise meget af uden at få ondt i maven? Prøv at sige pruttelyde med munden. Hvordan lyder det, når man spiser wienerbrød? Sæt musikken på og klap / tramp rundt, mens I synger med på teksten. X Hvad er xylografi? (at ridse/snitte tegninger og billeder i hårdt træ) Nogle mennesker er kunstnere, dvs. gode til at male malerier, tage flotte billeder, spille musik eller skrive bøger. Hvad for en slags kunstner, ville I gerne være? Prøv at lave et stykke kunst (male et billede, lave en sang eller andet) Y Hvad betyder det at være yndig? Hvad er yatzy? Hvad betyder ypperlig? Hvad er yoga?\n10 Har I prøvet at spille med terninger? Hvad kan I ellers godt lide at spille? Hvorfor tror I, at nogle mennesker dyrker yoga? Hvordan danser man cancan? Hvordan ser man ud, hvis man laver yoga? Z Hvad betyder zombie? (en slags levende død (man laver noget uden at tænke over det)) Har I nogle gange set så meget fjernsyn, at I er faldet i søvn? Hvordan lyder det, når man snorker? Æ Hvad betyder ældgammel? Hvad er det at ævle og kævle og pladre og skvadre? Kender I nogen, som snakker næsten hele tiden? Bliver I nogle gange trætte af for meget snak? Hvad kan man så gøre? Hvad er djævle for nogen? Tror I de findes? Prøv at snakke meget hurtigt. Evt. volapyksnak. Prøv at grine som djævlen. Ø Hvad er øgler? Hvad er et andet ord for en øse? (se tegningen) Engang var der kæmpestore øgler på jorden. Kan I sige navnene på nogen af dem? Hvad laver man, når man kører væddeløb? Har I prøvet at cykle eller køre hurtigt? Har I nogensinde prøvet at falde? Hvad gjorde I så? Prøv at tegne en ørken med øgler. Prøv at gå rundt imellem hinanden som store øgler. Hvad tror I, øglerne siger? Å Hvad er en å? Hvad betyder vås?\n11 Hvor kommer en å fra, og hvor løber den hen? Hvilke dyr og planter er i åen? Prøv at vralte rundt og sige som gåsen. Læg jer på gulvet og sno jer som en ål i en å.


Motorsporten.dk - Rally Monte-Carlo Historique - Monte-Carlo rally til København\nMonte-Carlo rally til København\nDet berømte rally for klassiske biler starter i Tivoli til vinter\n"Dansk Automobil Sports Union har indgået aftale med Tivoli om en exceptionel åbning af den gamle have, således at starten på Rally Monte-Carlo Historique kan finde sted under Tivolis indgangsportal," siger Dansk Automobil Sports Unions formand Bent Mikkelsen.\n"Dansk Automobil Sports Union bestræber sig på at lave et festligt arrangement og har i den forbindelse indgået aftale med Tivoli om en exceptionel åbning af den gamle have, hvorfra starten vil foregå," siger Dansk Automobil Sports Unions formand Bent Mikkelsen, der selv vil være at finde blandt løbets 330 deltagende rallyhold. Starten sker fra Tivoli den 28. januar næste år.\nEt antal tophold fra Norge har allerede har truffet beslutning om at starte fra København. Danskerne Lars Bækkelund og Arne Pagh, der blev nummer 10 i år i deres Fiat 128 Coupé fra 1972 forventes også at stille til start i Tivoli.\nDen historiske udgave af Rally Monte-Carlo kan være ganske krævende, men samtidig er det også en uforglemmelig oplevelse for nye deltagere, som ofte har opnået gode resultater. Det danske hold Peter Karlsen og Michael Munkholm Jensen, der stillede op som nybegyndere i dette års løb i en Alpine Renault A110, kørte således en imponerende 130. plads hjem blandt 253 fuldførende mandskaber.\nPeter Karlsen og Michael Munkholm Jensen i Alpine Renault A110 blev i år nr. 130 af 253 fuldførende mandskaber i deres første "Monte". Kan andre nye danske hold gøre dem kunsten efter i 2010?\nOtto og Britta Kristensen vandt totalsejren i Rally Monte-Carlo Historique i 2002 i deres Lancia Fulvia. De vil også være til start i Tivoli til vinter.\nFacts om Rally Monte-Carlo Historique\nLøbet er åbent for bilmodeller, der oprindelig deltog i løbet mellem 1955 og 1980.\nBilerne skal være bygget før 1980.\nLøbets startbyer er København, Bad Homburg, Barcelona, Reims og Torino.\nStarter man fra København er løbets længde 3100 kilometer.\nDeltagerne skal to gange over det 1609 meter høje bjergpas Col de Turini, den ene gang i mørke under løbets sidste nat, kendt som De lange knives nat.\nRallyet er ikke et hastighedsrally. Det køres med gennemsnitshastigheder på max 50 km/t, men under De lange knives nat er det umuligt at holde tiden.\nFor hvert sekund, man kommer for tidligt eller for sent til en hemmeligt placeret tidskontrol, straffes man med 10 strafpoint.\nBilen er ikke afgørende. En ganske almindelig VW 1200, Volvo Amazon, MGB, Alfa Romeo eller BMW 2002 vil være velegnet at køre med for nye danske deltagere.\nEt dansk hold har tidligere vundet løbet. Det er Otto og Britta Kristensen, der blev bedst af alle i 2002. De regnes også som sikre deltagere i Tivoli 2010.\nForeløbig tidsplan for starten i Tivoli den 28. januar\nTeknisk inspektion af deltagernes biler samt licenskontrol.\n09:00 - 14:00:\nRallybilerne udstilles nær Tivolis hovedindgang.\nGæster kan gratis komme ind og se de historiske biler.\nStart på det 13. Rallye Monte-Carlo Historique.\nFørste bil sendes af sted fra startrampen under Tivolis hovedindgang og ud på den 3.100 kilometer lange rute til målet i Monaco.