Biologiforbundet - Nyheder\nKaskelot #233: Arktisk natur\nI efteråret 2019 vakte det røre, da flere medier skrev, at den daværende amerikanske præsident Donald Trump ville købe Grønland. Tilbudet blev klart afvist af den danske statsminister Mette Frederiksen, hvilket medførte en mindre diplomatisk krise og et aflyst statsbesøg. Med ét var Arktis blevet et ultra hot emne på den internationale, politiske scene.\nMen også den arktiske natur er af stor international bevågenhed, især set i lyset af klimaet. Arktis er et nøgle-område for klimastudier, og i årevis har danske og grønlandske forskere overvåget effekterne af klimaforandringerne på Grønlands plante- og dyreliv. Men hvad er det, der gør Arktis så specielt i forhold til klimastudier? Og hvad kigger forskerne efter? Det kan du få svar på i artiklen På forkant med klimaforandringerne i Grønland af Marie Frost Arndal, som gør status på 25 års overvågninger af grønlandske økosystemer.\nDerudover kan du læse om nyeste forskning i et af Arktis’ mest ikoniske dyrearter moskusoksen samt om biologiske konsekvenser af ekstreme vejr-events i højarktis, præsenteret i to artikler af Niels Martin Schmidt og Lars Holst Hansen fra Århus Universitet.\nSkulle du have lyst til at tage temaet op med din klasse, kan du hente det spændende undervisningsmateriale Pattedyr ude i kulden på Kaskelots hjemmeside.\nTilpasset det ekstreme: Livet i ørkener - af Aage Kristian Olsen Alstrup & Tobias Wang\nPå forkant med klimaforandringerne - af Marie Frost Arndal\nEt forhistorisk dyr under pres - af Niels Martin Schmidt & Lars Holst Hansen\nBiologiske konsekvenser af en ekstrem hændelse med enorme snemængder i højarktis - af Niels Martin Schmidt & Lars Holst Hansen\nUndervisningsmateriale: Pattedyr ude i kulden\nOmtale 'Qimmeq - Den grønlandske slædehund - af Anne Katrine Gjerløff\nNaturfagsdidaktik: Æstetiske oplevelser i naturfagene - af Preben Olund Kirkegaard\nNaturen er til debat i nyt DR-Skole forløb - af Rikke Weinrich Sørensen\nBogomtale: I naturens tjeneste - af Charlotte Trolle Olsen\nSerie om mikroskopi: Bjørnedyr - af Brian Ravnborg\nDerudover: Lederen, videnskabet m.m.\nKaskelot #232: Katte\nSjældent har et tema forårsaget så meget begejstring i Kaskelot-redaktionen. For uanset om man er katteejer eller ej, kommer man ikke udenom, at kattedyr er fascinerende – såvel de små som de store.\nI dette Kaskelot har vi bedt Professor i bioetik Peter Sandøe om at give os et overblik over kattene i dagens Danmark – både dem med og uden ejer. Er du så heldig at have en kat, kan du blive klogere på dens adfærd og kommunikation i katteekspert Ayoe Hoff’s artikel ’Er jeg mon min egen?’. Du kan også læse om biolog Niels Mogensens arbejde med at bevare løver og geparder i artiklen om to af Afrikas store katte.\nDa katte er velkendte for alle skoleelever og nemme at observere, er de gode at bruge som eksempler i biologiundervisningen. I samarbejde med naturvejleder Jan Kjærgaard Jensen giver vi dig et forslag til, hvordan du kan arbejde praktisk med genetik og evolution ved at undersøge kattes pelsfarver.\nOg skulle du få lyst til at dykke endnu mere ned i genetikken bag pelsfarver, kan du læse artiklen om trefarvede katte og Lyon-hypotesen af Erik Andresen.\nEndelig kan du læse en om en biologilærers store forbløffelse, da hun en dag spurgte sin klasse om verdens sødeste dyr – hvad tror du, eleverne svarede?\nTilpasset det ekstreme: Sådan klarer vekselvarme dyr kulden - af Aage Kristian Olsen Alstrup & Tobias Wang\nEt vildt tamdyr: Katten i dagens Danmark - af Peter Sandøe\nEr jeg mon min egen? - af Ayoe Hoff\nLøver og geparder: To af Afrikas store katte - af Niels Mogensen\nUndervisning i evolution, genetik og kattes pelsfarver - af Anne-Mette Bedsted Carlsson\nEvolution i praksis: Kattes pelsfarver - af Jan Kjærgaard Jensen\nUndervisningsmateriale: Undersøgels af pelsfarver hos katte - af Anne-Mette Bedsted Carlsson & Jan Kjærgaard Jensen\nTrefarvede katte afslører inaktive X-kromosomer - af Erik Andresen\nNaturfagsdidaktik: Standardsituationer i undervisningen - af Preben Olund Kirkegaard\nBoganmeldelse: Biologididaktik, mellem fag og didaktik - Af Charlotte Trolle Olsen\nSerie om mikroskopi: Blod - af Brian Ravnborg\nDerudover: Lederen, videnskabet, klumme, nyt fra Biologiforbundet, kursusopslag m.m.\nVil du fortælle os din mening om Biologiforbundet og Kaskelot?\nBesvar spørgeskemaet og vær med i lodtrækningen om en gratis deltagelse i et af Biologiforbundets arrangementer i 2020 eller to flasker vin!\nSvar på spørgeskemaet her.\nKaskelot #231: Cannabis\nHash, skunk, pot, marijuana, guldtobak, hamp, cannabis – kært barn har mange navne.\nI dette Kaskelot kigger vi nærmere på cannabis fra flere vinkler. Fra planten og dens indholdsstoffer til cannabis som rusmiddel samt fordele og ulemper ved at legalisere cannabis til rekreativt brug. Læs også om den nuværende forskning i anvendelsen af medicinsk cannabis til smertelindring og behandling af sygdomme. Og om hamp som et bæredygtigt materiale, der måske kan erstatte bomuld i fremtiden.\nTilpasset det ekstreme: Et liv i kulde - af Aage Kristian Olsen Alstrup & Tobias Wang\nCannabis: Planten og indholdsstoffer - af Lars Duelund\nCannabis som rusmiddel - af Morten Hesse\nBør cannabis legalieres? - af Peter Preben Ege\nMedicinsk cannabis: Hvad forskes der i? - af Karoline Lichon Hesthaven\nHamp: En super multifunktionel plante - af Bodil Engberg Pallsen\nCannabis mini-ordbog: Hvad betyder de forskellige ord?\nNaturfagsdidaktik: Begreber i naturfag - af Preben Olund Kirkegaard\nMikroforskermetoden: Kan en rygsvømmer svømme på maven? - Af Ulla Hjøllund Linderoth\nAnmeldelse: Økologiens ABC - af Charlotte Trolle Olsen\nSerie om mikroskopi: Mitose - af Brian Ravnborg\nDerudover: Lederen, videnskabet, kursusopslag m.m.\nKaskelot #230: De mange køn\nHvor mange køn findes der egentlig? To, tre eller tusindvis? Det er blot et af de spørgsmål, vi kigger nærmere på i dette Kaskelot, hvor vi belyser kønstemaet fra flere vinkler. Hent også vores undervisningsmateriale Køn, krop og fagbegreber her.\nTilpasset det ekstreme: Kønsskifte - af Aage Kristian Olsen Alstrup & Tobias Wang\nBiologisk køn: og hvorfor det ikke er så enkelt - af Anne Andersen\nNaturens mange køn - af Bjørli Lehrmann\nDrenge- og pigeelever og alle de andre: didaktiske refleksioner over køn i skolen - af Annette Holdebrandt Jensen\nKøn, krop og fagbegreber: hvorfor kan det ikke være lige meget, hvad man kalder det? - af Louise Villekjær Jensen\nUndervisningsmateriale: Køn, krop og fagbegreber - af Louise Villekjær Jensen\nNaturfagsdidaktik: Dialogisk undervisning i naturfag - af Preben Olund Kirkegaard\nFlyt biologi- og naturfagsundervisningen ud i havet - af Michael Hansen\nSerie om mikroskopi: Osmose - af Brian Ravnborg\nDerudover: Lederen, videnskabet, reportager, kursusopslag m.m.\nKaskelot #229: Regnskoven\nI sensommeren 2019 vrimlede medierne med historier om skovbrande i Amazonas, og verdenssamfundet så til med forfærdelse, mens Brasiliens præsident forsvarede skovbrandene med, at de var nødvendige for landets overlevelse og økonomi. Som ved et trylleslag forsvandt historierne, og Amazonas blev glemt. Men hvad er der egentlig sket siden? Fortsætter skovbrandene, og kan regnskoven overleve? Det er blot nogle af de spørgsmål, du får svar på i dette frodige nummer af Kaskelot med tema om regnskoven.\nNy serie om ekstreme tilpasninger - af Aage Kristian Olsen Alstrup & Tobias Wang\nTilpasset det ekstreme: Dykkende dyr - af Aage Kristian Olsen Alstrup & Tobias Wang\nRegnskove: en truet naturtype med stor betydning for klima, biodiversitet og oprindelinge folk - af Karsten Raulund-Rasmussen, Rodrigo Pinheiro Bastos & Inge Stupak\nSkovbrandene truer Amazonas - af Pernille Meier & Nikolaj Lang\nRegnskovens forunderlige verden - af Charlotte Trolle Olsen\nEn visuel rejse til den tropiske regnskov - af Louise Nordbjerg\nBogudrag: Hvis jeg overlever det her bliver det en god historie - af Henrik Egede Lassen\nBrug modeller rigtigt og brug de rigtige modeller - af Thomas Kruse Andersen\nSerie om mikroskopi: Spalteåbninger - af Brian Ravnborg\nKaskelot #228: Naturens lyde\nI dette temanummer indstiller vi frekvensen på naturens lydkanaler. Fra det storstilede Citizen science projekt ’Lyden af Danmark’, som alle kan deltage i, til spændende artikler om regnskovens og havets lydlandskab. Om lyde som uddør, hvis dyrearter forsvinder, og menneskeskabt støj der i stigende grad påvirker både mennesker og dyreliv verden over. Vi tuner også ind på en fortælling om forudsætningen for at høre lyd – mellemørets udvikling – og introducerer til det gratis undervisningsmateriale ’Lydens Verden’ fra DR Skole. Endelig kan du læse en finurlig artikel omkring, hvordan vi mennesker forsøger at beskrive naturens lyde for hinanden – nogle gange med mere eller mindre uheldigt udfald.\nSerie om komparativ fysiologi: Blodets celler og plasma - af Aage Kristian Olsen Alstrup & Tobias Wang\nLyden af Danmark - af Jørn Madsen & Carsten Rahbek\nRegnskovens lyde - af Thomas Bjørneboe Berg\nHavets lydlandskab - af Magnus Wahlberg\nMenneskeskabt støj og fugles kommunikation - af Thorsten J. S. Balsby\nMellemørets udviklingshistorie - af Jakob Christensen Dalsgaard\nGå på opdagelse i Lydens Verden - af Ina Rosdal\nMennesker laver fuglelyde - af Jørn Madsen\nSerie om mikroskopi: Dyreceller - af Brian Ravnborg\nStøt ungdomsoprøret - af Ole Haubo Christensen\nRegnfuld ørnesafari i Lille Vildmose - af Charlotte Trolle Olsen\nKaskelot #227: Kød\nKød, kød og atter kød. Ifølge en artikel fra DTU Fødevareinstituttet spiser hver dansker i gennemsnit 52 kilo kød om året. Vi er et kødelskende folk, og det har vi været siden stenalderen. Vores høje levestandard giver os ydermere mulighed for at spise stort set alt det kød, vi har lyst til. Men hvad er konsekvenserne af vores høje kødforbrug?\nI dette Kaskelot kan du læse forskellige betragtninger omkring kødspisning. Hvilke gevinster giver kødet os rent ernæringsmæssigt, og hvorfor er vi så glade for at spise det? Hvad er konsekvenserne af vores kødforbrug i forhold til klima og bæredygtighed? Hvordan forholder vi os til etikken omkring kødproduktion og dyrevelfærd? Hvordan er vi, med vores kødvaner, med til at sprede grobund for parasitter og vektorbårne sygdomme? Og endelig, kan vi undgå de negative konsekvenser, hvis vi i stedet begynder at dyrke kunstige bøffer i laboratorier? Og er det overhovedet muligt?\nAlt dette og meget mere får du svar på i vores temanummer om ’Kød’, hvor en række forskere og eksperter giver os deres besyv med omkring konsekvenserne af alt det kød, vi ynder at spise.\nSerie om komparativ fysiologi: Musklerne - af Aage Kristian Olsen Alstrup & Tobias Wang\nMennesket har altid spist kød- af Hanne Castenschiold\nKødets klimaaftryk - af Michael Minter\nParasitter i kød: også i Danmark - af Maria Vang Johansen\nDyrene på vores bord - af Mickey Gjerris\nBæredygtige og sunde måltider - af Anne Dahl Lassen, Sisse Fagt, Lenne Møller Christensen & Ellen Trolle\nFremtidens kødproduktion baseret på clean meat - af Niels Oksbjerg & Magrethe Therkildsen\nBoguddrag: 100 myter om fordøjelse og kost - af Sofie Ingdam Halkjær & Andreas Munk Petersen\nSerie om mikroskopi: Planteceller - af Brian Ravnborg\nIndtryk fra årets Biologimarathon\nKaskelot #226: Hvaler\nI Kaskelot redaktionen har vi længe drømt om et hvalnummer. Dels fordi der de senere år har været en stigende mediebevågenhed omkring eksotiske hvalarter på besøg i danske farvande. Men også fordi vi i Danmark har et meget stærkt forskningsfelt inden for hvaler, som er internationalt anderkendt i resten af verden. Dertil har vi overraskende nok et af verdens mest hvalfyldte havområder, nemlig Storebælt, som huser en betydelig population af vores lille hval – marsvinet. I dette nummer har vi fået nogle af landets ypperligste hvaleksperter til at gøre os klogere på hvalernes forunderlige verden.\nSerie om komparativ fysiologi: Lugte- og smagssansen - af Aage Kristian Olsen Alstrup & Tobias Wang\nVaquitaen nær udryddelse - af Jonas Teilmann, Mads Peter Heide-Jørgensen, Jeppe Dalgaard Balle, Mikkel Villum Jensen, Mikkel Holger S. Sinding & Rune Dietz\nHvaler og Vuk´uzenzele - af Katja Vinding Petersen\nMuligheder såvel som farer: Hvalernes Danmarkskort - af Carl chr. Kinze\nOvervågning af Danmarks hval - marsvinet - af Signe Sveegaard & Jonas Teilmann\nDanmark er med i førerfeltet inden for forskning i tandhvaler - af Line A. Kyhn\nLyden af Lillebælt - af Katja Vinding Petersen\nFyn finder marsvin - af Freja Jakobsen\nHvalernes utrolige evolution - af Aage Kristian Olsen Alstrup & Lars Petersen\nHvalsafari på Lillebælt - af Charlotte Trolle Olsen\nDin, min eller vores hval - gratis undervisningsmateriale\nBloom School rykker klasseværelset ud i naturen - af Cecilie Hoelgaard Christensen\nDerudover: Lederen, Videnskabet, Biologiforbundet på Naturmødet i Hirtshals, kursusopslag m.m.\nKaskelot #225: Havørnen\nFå arter kan alene bære et helt Kaskelot tema. Havørnen er en undtagelse, fordi der er så mange biologiske temaer knyttet til den karismatiske rovfugl. I dette nummer har vi allieret os med Dansk Ornitologisk Forening omkring en række artikler, der belyser forskellige sider af den igangværende forskning, forvaltning og formidling omkring havørnen. Så burde vingerne kunne bære.\nSerie om komparativ fysiologi: Hvirveldyrenes fylogeni - af Aage Kristian Olsen Alstrup & Tobias Wang\nHavørnens status og udbredelse i Danmark - af Charlotte M. Moshøj\nResultater fra 12 års redeovervågning og ringmærkning af havørneunger - af Esben Eriksen\nGPS-tracking af danske havørne - af Esben Eriksen\nNatursyn og ørnedrab - af Esben Eriksen\nUndervisningsforløb: Bliv en ørn til havørne - af Mads Kofod & Pernille Rosenkvist\nReportage: Ørne i børnehøjde - af Anne-Mette Høeg Andersen\nTag eleverne med på fuglekig - af Anne-Mette Høeg Andersen\nBoganmeldelse: Hva' nu - dannelse til bæredygtighed i børnehave, folkeskole og ungdomsuddannelse - af Mads Nissen\nBoganmeldelse: Videnskab er lidenskab - af Kristine Lynning Harfeld\nPortræt af en miljøforkæmper - af Flemming Højgaard Madsen\nDerudover: Lederen, Videnskabet, fotoreportage fra Big Bang konferencen, nyt fra Biologiforbundet, kursusopslag m.m.\nKaskelot #224: Dyreadfærd\nI dette Kaskelot har vi tema om dyreadfærd. Først og fremmest fordi vi simpelthen ikke kan begribe, hvorfor denne spændende gren af biologien er så overset i biologiundervisningen. Men også fordi vi mener, at viden om adfærd er helt grundlæggende for vores forståelse af både dyrene og os selv.\nSerie om komparativ fysiologi: Lymfen - kroppens klare væske - af Aage Kristian Olsen Alstrup & Tobias Wang\nAdfærdsforskning - nødvendigt men underkendt - af Bengt Holst\nDyr har personlighed - af Esther Kjær Needham & Sophie Wiese\nDyrs sociale netværk - af Josefine bohr Brask\nRobotfugl afslører tornsangerens kurtiseringsadfærd - af Thorsten Johannes Skovbjerg Balsby\nKunsten at træne dyr - af Anne-Mette Høeg Andersen\nElevaktivitet: Training game - af Anne-Mette Høeg Andersen\nHvor blev adfærdsbiologien af? - af Ulla Didriksen\nEr du humanist eller naturvidenskabelig? - af Camilla Trankjær\nBoganmeldelse: Hver dag kryber jeg op fra havet - af Charlotte Trolle Olsen\nReportage: På besøg hos Hedelam - af Charlotte Trolle Olsen\nDerudover: Lederen, Videnskabet, Nyt fra Biologiforbundet, kursusopslag m.m.\nKaskelot #223: Udeskole\nDe fleste biologilærere kan nok blive enige om, at det er en god idé at tage sine elever med ud i naturen. Men hvad kræver det, hvis man gerne vil gå skridtet videre og kaste sig ud i et længerevarende udeskoleforløb, hvor man arbejder praktisk i uderummet på tværs af flere fag?\nSerie om komparativ fysiologi: De eksokrine kirtler- af Aage Kristian Olsen Alstrup & Tobias Wang\nStatus på udeskole i Danmark - hvad viser forskningen? - af Erik Mygind & Niels Ejbye-Ernst\nOpstart af udskole i praksis - af Marianne B. Simpson & Mads Nissen\nLandbruget er åbent - flyt undervisningen ud - af Ida Binderup\nFeltarbejde i bøgeskoven - med en app og dataopsamlingsudstyr som hjælpeværktøjer - af Pernille Ulla Andersen & Harald Brandt\nNy app genkender blomster - af Erik Rønn & Lars Groth\nPalæontologisk feltundersøgelse i Gram Lergrav - af Aage Kristian Olsen Alstrup & Lars Petersen\nByg en flydende by - engineering for 3. klasser - af Pernille Haugaard Jensen & Benny Mosgaard\nTre elevforsøg til de fællesfaglige fokusområder - af Casper Lohman Jensen\nInspiration til biologiundervisningen fra Hong Kong - af Ulla Hjøllund Linderoth\nBoganmeldelse: Det fælles i naturfagene - af Hanne søgaard Grøn\nDerudover: Lederen, Videnskabet, Nyt fra Biologiforbundet, Find mere viden m.m.\nKaskelot #222: Natursyn\nSerie om komparativ fysiologi: De endokrine kirtler- af Aage Kristian Olsen Alstrup & Tobias Wang\nHvad er et natursyn? - af Karsten Elmose Vad\nNatur og unatur- af Anne Katrine Gjerløff\nNatursyn gennem tiden - af Erik Riis Svendsen\nGod natur er kilo, størrelse og følelse - af Maria Reumert gjerding\nHvilken natur skal vi have i Danmark?- Af Lone Andersen\nNaturen skal være værd at opleve - af Lars Mortensen\nNår vi sætter pris på naturen - af Jesper Sølver Schou, Jørn Jensen og Bo Jellesmark Thorsen\nNATURSYNs Natursyn - af Jens Olesen\nBoganmeldelse: Naturens sprog - af Charlotte Trolle Olsen\nInterview Mickey Gjerris: Lyt til naturen og tal om den - af Anne-Mette Høeg Andersen\nDerudover: Videnskabet, Biologimarathon 2018 i billeder mm.\nKaskelot #221: Mikrobiologi\nTemaet for dette nummer af Kaskelot er uden tvivl et usikkerhedssted for mange biologilærere. Måske ikke så meget teorien, men mere det praktiske. For hvordan fanger man elevernes opmærksomhed omkring organismer, der er så små, at man knap nok kan se dem?\nSerie om komparativ fysiologi: Skelet, knogler og led - af Aage Kristian Olsen Alstrup & Tobias Wang\nBakterier i fødevarer - af Tina Birk\nVirus: Fortidens dræber - fremtidens healer - af Clara Ekebjærg\nBakterier i undervisningen - af Torben Ingerslev Roug\nSkal der drikkes øl i skolen? - af Kjeld Nørgaard\nJagten på de gode bakterier - af Susanne Hjortlund\n6 forsøg om mikrobiologi - Af Charlotte Sørensen\nAnimationer af naturens fænomener - af Helle Kann\nDerudover: Videnskabet, inspiration til undervisning i mikrobiologi, reportage fra marsvinesafari 2018, kursusopslag mm.\nKaskelot #220: Bier\nDette temanummer er dedikeret til de fantastiske bier og deres biologi. En række top forskere introducerer os til de vilde bier i Danmark og giver os deres svar på de vigtigste spørgsmål i debatten omkring vilde bier, honningbier og truslerne imod dem. En tidligere Kaskelot redaktør giver os indblik i biernes naturhistorie, og endelig har et par af Biologiforbundets bestyrelsesmedlemmer været i felten og indsamle inspiration til undervisning om bier. Byg jeres eget bi-hotel-observatorium og byd biernes summen velkommen.\nBiologi og /eller engineering? - af Peer S. Daugbjerg\nSerie om komparativ fysiologi: Øjet og synssansen - af Aage Kristian Olsen Alstrup & Tobias Wang\nVilde bier i Danmark - af Beate Strandberg, Hans Henrik Bruun & Morten D. D. Hansen\nStatus, trusler og bevarelse af vilde bier - af Beate Strandberg, Rasmus Ejrnæs, Jonas Geldmann, Hans Henrik Bruun & Carsten Rahbek\nBierne og blomsterne - af Eigil Holm\nEn tur til den lokale biavler - af Anne-Mette Carlsson\nMr. Bee og kærligheden til humlebier - af Søren Rafn\nGratis bi-hotel-observatorium & Hjælp til de vilde bier\nBoguddrag "Naturhistorier fra bæk og Å" - af Bent Lauge Madsen\nGedved: byen, seminariet og mig - af Eigil Holm\nGiv de små nørder et puf fremad - af Hans Meltofte & Katrine Søbye\nDerudover: Videnskabet, kursusopslag: Marsvinesafari & Biologimarathon 2018 mm.\nKaskelot #219: Parasitter\nFoto: Faiz Bustamente\nDe kan overtage vores hjerne og påvirke, hvem vi har lyst til at have sex med. De kan forårsage trafikuheld og gøre myrer til zombier. De dræber millioner af mennesker hvert år og styrer verden i alt ubemærkethed. Alligevel er de den mest almindelige livsform på jorden: Parasitterne!\nSerie om komparativ fysiologi: Hjertet og kredsløbet - af Aage Kristian Olsen Alstrup & Tobias Wang\nParasitterne har formet og styrer verden - af Peter Nejsum & Sidsel Dahl Andersen\nParasitter og adfærd: på opdagelse hos naturens hjerneforskere - af Brian Lund Fredensborg & Simone Nordstrand Gasque\nLeverikten: en gammel kending i fremgang - af Anna-Sofie Stensgaard, Nao Takeuchi-Storm & Mita Eva Sengupta\nPå vej mod parasitisme: om hajruren, Anelasma squalicola - af Henrik Glenner\nNye blodsugere krydser grænsen - af René Bødker & Kirstine Klitgaard\nIdéer til undervisning om parasitter\nLang vej til fællesfaglighed - af Jan Kaare\nIguanodonen og den mystiske klo - af Liva Alstrup & Aage Kristian Olsen Alstrup\nUddrag fra 'Havbogen - eller kunsten at fange en kæmpehaj fra en gummibåd på et stort hav gennem fire årstider'\nDerudover: Videnskabet, kursusopslag mm.\nKaskelot #218: Vinter\nFor de fleste biologilærere er vintertiden afsat til de indendørs emner som genetik og fysiologi. Men her på de nordlige breddegrader har vi en unik mulighed for at studere årstidsvariationen i naturen. For hvad sker der egentlig derude, når temperaturen falder, og lyset svinder? Det kigger vi nærmere på i dette Kaskelot, som vi håber kan inspirere til at flytte biologiundervisningen ud i naturen om vinteren.\nSerie om komparativ fysiologi: Kønsorganer og fostre - af Aage Kristian Olsen Alstrup & Tobias Wang\nPattedyrene og den danske vinter - af Thomas Bjørneboe Berg\nVinterfugle - af Hans Meltofte\nGaller og miner: Også om vinteren - af Simon Haarder\nMyggen der danser i vintersolen - af Marie Roland\nInddrag primærmaterialer i naturfagsprøven - af Marianne Hald & Christina Frausing Binau\nDet blå guld - af Ole Haubo Christensen\nBrætspil i naturfagsundervisningen: Giver bedre begrebsforståelse og fremmer elevernes modelleringskompetence - af Christel Solholt & Nicolai Munksby\nDerudover: Videnskabet, Find inspiration til cool vinterundervisning, Reportage fra Biologimarathon 2017 m.m.\nKaskelot #217: Jagt\nEr jagt primitiv overlevelse eller ædelt tidsfordriv? Få emner deler vandene så meget som temaet for dette Kaskelot: Jagt! Kalenderen siger oktober, og den store jagtsæson står for døren. Jagt er en kontroversiel hobby, og debatten er ofte præget af følelser og forskellige natursyn. Vi har samlet en række ekspertskribenter, som giver deres meget forskellige syn på jagt. Lad artiklerne inspirere dig til at tage fat på denne spændende diskussion i din undervisning.\nSerie om komparativ fysiologi: Huden: organismens største organ - af Aage Kristian Olsen Alstrup & Tobias Wang\nPå jagt efter menneskeligheden - af Anne Katrine Gjerløff\nJagtforvaltning i Danmark - af Tommy Asferg\nJagt: En problematisk hobby - af Hans Meltofte\nJagt for vildtets skyld - af Steen Andersen\nJagt på sæler? - af Jonas Teilmann\nJagtens natur - af Mickey Gjerris, Sune Borkfelt, Christian Gamborg, Jes Lynning Harfeld & Sara Korndup\nJagt i underviningen - af Franz Holmberg & Marianne Ebbensgaard\nReportage: Marsvin kl. 12! - af Anne-Mette Høeg Andersen\nDerudover: Videnskabet, mere om jagt mm.\nKaskelot #216: Bæredygtighed\nI dette nummer af Kaskelot sætter vi fokus på begrebet bæredygtighed, da det er et af kerneområderne i biologien, samt et begreb vores elever møder, ikke kun i biologitimerne, men også i den offentlige debat. Vi har derfor inviteret en række eksperter til at definere begrebet og give eksempler på hvordan, du kan integrere bæredygtighed i din undervisning.\nSerie om komparativ fysiologi: Fordøjelsen - af Aage Kristian Olsen Alstrup & Tobias Wang\nBæredygtighed: begrebet der til stadighed er under forandring - af Katherine Richardson\nUndervisning i bæredygtig udvikling - af Maiken Rahbek Thyssen & Ole Kronvald\nFremtidens bæredygtige produktion - af Pernille Ulla Andersen & Ulla Hjøllund Linderoth\nByens vilde natur - af Martin Sloth Andersen\nEt nyt syn på en global verden - af Darshika Karunahara & Nina Azoulay\nHøjmosen: i klimaets tjeneste - af Esben Eriksen\nFormidling af bæredygtig udvikling i Københavns Kommune - af Susanne Skavn\nBogomtale: Fisk kan ikke tale - af Flemming Højgaard Madsen\nBeskriv verden: ny app - af Karsten Elmose Vad & Katrine Mindal\nVidenskabet, Kursusopslag, Biologimarathon 2017 mm.\nKaskelot #215: Invasive arter\nI april 2017 udsendte Miljø- og Fødevareministeriet en pressemeddelelse, som forlød, at ministeren vil forbyde salg af invasive arter. Det gælder bl.a. den populære prydplante rynket rose, også kaldet hybenrosen, som truer den danske klitrose. DR Nyheder skrev, at forskerne er bekymerede for den invasive stillehavsøsters, der er ved at kvæle den sidste bestand af danske limfjordsøsters. I skrivende stund er Miljøstyrelsen ved at lægge sidste hånd på en ny handlingsplan, som skal styrke indsatsen mod invasive arter. Kort sagt: invasive arter er et højaktuelt problem, som truer vores natur.\nEmnet er oplagt til biologiundervisningen, da det er nemt at finde eksempler på invasive arter i stort set alle miljøer. Man kan derfor inddrage feltarbejde til naturområder eller haver overalt i landet. Derudover giver emnet anledning til mange, spændede diskussioner omkring arter, naturbevarelse og natursyn. I dette Kaskelot giver vi nogle bud på hvordan, du kan arbejde med invasive arter i din undervisning.\nÅkanden og iltens forunderlige vej til sivbukken - af Bent Lauge Madsen\nSerie om komparativ fysiologi: Hørelsen - af Aage Kristian Olsen Alstrup & Tobias Wang\nInvasive arter: Hvad er det? - af Hans Peter Ravn\nDræbergoplen i danske farvande: 10 år efter - af Hans Ulrik Riisgård, Kathe Rose Jensen & Ole Secher Tendal\nInvasive krabber - af Ole Secher Tendal & Kathe Rose Jensen\nSortmundet kutling: Vi spiser os til løsningen - af Martine Lind Krebs & Jane Behrens\nInvasive skaldyr i Limfjorden - af Jens Kjerulf Petersen, Henrik Glenner, Pernille Nielsen & Jørgen Lützen\nElevundersøgelser af invasive arter - af Kristoffer Preuthun Møller & Ulla Hjøllund Linderoth\nVidenskabet, Hvor finder jeg mere viden?, Biologiforbundet på Big Bang, Kursusopslag: "Ud med naturfagene" & "Biologimarathon 2017" mm.\nKaskelot #214: Vaccine\nDebatten omkring vaccine raser i medierne. Bekymrede forældrer opretter smittegrupper på sociale medier. Tilslutningen til HPV-vaccine mod livmoderhalskræft er faldene. Samtidigt bakker den samlede, etablerede lægevidenskab op omkring vaccinernes gavnlige virkning for bekæmpelse af dødelige epidemier. Men hvorfor er der så stadig så mange tvivlere?\nSerie om komparativ fysiologi: Immunforsvaret - af Aage Kristian Olsen Alstrup & Tobias Wang\nVaccinationens historie: modtagelse og modstand - af Anne Katrine Gjerløff\nHellere forebygge end at helbrede: det danske børnevaccinationsprogram - af Palle Valentiner-Branth\nHPV vaccine mod livmoderhalskræft: hvad ved vi? - af Line Michan\nEpidemier, vaccinationer og museumsbesøg: hvad vedkommer det mig? - af Line Stald & Kamma Lauridsen\nBakterier eller vira? Vacciner eller antibiotika?- af Rasmus Ibsen Dehli\nUndervisningsforløb: Vask dine hænder - af Biotech Academy\nBiologi og den fælles naturfagsprøve - af Ulla Hjøllund Linderoth & Pernille Ulla Andersen\nAnmeldelse: Xplore på tværs 7.-9. kl. - af Anne-Mette Carlsson\nAnmeldelse: Superkryb: med ægte superkræfter af Anders Kofoed - af Anne-Mette Høeg Andersen\nBoguddrag: Et beskedent Geni af Hanne Strager\nVidenskabet, Overblikket, Kursuskalender 2017 mm.\nKaskelot #213: Digital biologi\nI de seneste ti år har der været et voksende marked med tilbud om digitale lærermidler. Der er stor forskel på i hvor høj grad den enkelte lærer eller skole benytter digitale platforme, men det er, i kraft af den seneste ændring af de faglige mål, blevet et fagligt krav, at pensummet inkluderer digitale læremidler. Derfor har dette nummer af Kaskelot valgt at stille skarpt på anvendelsen af digitale læremidler i biologiundervisnigen.\nSerie om komparativ fysiologi: Respirationsorganerne - af Aage Kristian Olsen Alstrup & Tobias Wang\nSivbukken: En bille i to verdner- af Bent Lauge Madsen\nDigital biologi: Hot eller not?- af Anne-Mette Høeg Andersen\nErfaringer med digital biologi - af Rikke Brandt Christensen\nBiologi er mere end udstoppede dyr og plastiktorsoer - af Anne-Mette Høeg Andersen\nAnmeldelse af Teachers TryScience - af Charlotte Trolle Olsen\nSuperalger redder klimaet i klasseværelset - af Marie Blatt Bendtsen\nFølg i elgenes og krondyrenes fodspor- af Camilla Fløjgaard og Mette Vesterhaab Nielsen\nBæredygtig fremtid - af Maiken Rahbek Thyssen og Ole Haubo Christensen\nAnmeldelse af Bæredygtig fremtid - af Charlotte Trolle Olsen\nEksempler på digitale læremidler - Af Anne-Mette Høeg Andersen\nFotoreportage fra dissektionskursus - Af Anne-Mette Carlsson\nKaskelot #212: Plastik\nPlastikforureningen i verdenshavene er et stigende problem, som i det sidste års tid, har fået meget omtale i medierne bl.a. i forbindelse med den nystartede danske NGO Plastic Change, der har til formål at bekæmpe plsatikforureningen. Vi giver status på plastikproblemet og nærsturerer det spændende plastikmateriale, som lægger op til tværfaglig undervisning.\nSerie om komparativ fysiologi: Nyrer og andre ekskretionsorganer - af Aage Kristian Olsen Alstrup & Tobias Wang\nPlastik på menukortet - af Malene Møhl\nPlastikforureningen i verdenshavene - af Julie Juanita Larsen\nHvordan nedbrydes Plastik? - af Yvonne Shashoua\nHavet - en MEGA skraldespand - af Pernille Mølgaard Andersen\nPlastik i fødekæden - af Anders Østerby & Elisabeth Friis-Rødel\nBIOFOS samarbejder med folkeskoler - af Kristian Mandrup\nFotoreportage fra årets Biologimarathon ved Vadehavet - af Charlotte Trolle Olsen\nKaskelot #211: Fysiologi & Dissektion\nI dette nummer afslutter vi en artikelserie om Krogh-princippet og skyder en ny igang om komparativ fysiologi blandt hvirveldyr. I den anledning har vi valgt at dedikere et nummer til det spændende tema Fysiologi og dissektion.\nEr feberen en fjende eller fælle under sygdom? - af Aage Kristian Olsen Alstrup & Tobias Wang\nNervesystemet og hjernen - af Aage Kristian Olsen Alstrup & Tobias Wang\nVirtuelle dissektioner - af Kasper Hansen, Aage Kristian Olsen Alstrup & Tobias Wang\nDissektion i undervisningen - af Hanne Grøn\nRegler og sikkerhed omkring dissektion i undervisningen - af Keld Nørgaard\nDrabets didaktik - af Lasse Thomas Edlev\nAnatomioplevelse i dyrehaven - af Bjarne Christensen\nBlandt knogler og rådne dyr: Interview med Abdi Hedayat - af Anne-Mette Høeg Andersen\nScience der stimulerer hjerte og hjerne - af Camilla Lund Mikkelsen\nNaturfaglig dannelse for de mindste - sådan! - af Charlotte Trolle Olsen\nKaskelot #210: Skov\nForåret er endelig over os, bøgen er sprunget ud, og maj måned er oplagt til at flytte biologiundervisningen ud i skoven. Derfor har dette Kaskelot tema om Skov. Bladet lander samtidigt ned i en aktuel samfundsdebat om at benytte urørt skov i bevarelsen af biodiversitet.\nØrkenrotter, aldrning, død og kræft - af Aage Kristian Olsen Alstrup & Tobias Wang\nDe danske skoves biodiversitet i tid og rum - af Jacob Heilmann-Clausen, Hans Henrik Bruun, Anders Højgård Petersen og Carsten Rahbek\nHvordan bevarer vi bedst biodiversiteten i de danske skove? - af Anders Højgård Petersen, Jacob Heilmann-Clausen, Hans Henrik Bruun, Thomas Hedemark Lundhede, Niels Strange, Bo Jellesmark Thorsen & Carsten Rahbek\nSådan kommer vandet op i høje træer - af Bent Lauge Madsen\nRold Skov - af Helge Qvistorff\nLær eleverne at bedømme naturkvalitet - af Nikolaj Lang\nArtskendskab i skoven - af Ane-Mette Carlsson\nKaskelots Trækanon - af Anne-Mette Carlsson\nUndersøg skovens nedbryder-fødekæde - af Erik Riis Svendsen\nFind vej i Danmarks Skove - af Anders Bachhausen & Anne Marie V. Kamilles\nHolder myterne om hajer vand? - af Rikke Maria Nielsen\nNaturmødet i Hirtshals - af Karin Krogstrup\nBiologiforbundet på Big Bang - af Anne-Mette Høeg Andersen\nASE - The Association for science educators conference - af Charlotte Trolle Olsen\nIndkaldelse til Biologiforbundets generalforsamling 2016.\nGeneralforsamlingen afholdes i år fredag d. 20. maj kl. 20.00 på\nFeddet Camping, Feddet 12, 4640 Faxe\n4. Fremlæggelse af regnskab ved kassereren\n5. Fastsættelse af næste års kontingent. Bestyrelsen foreslår følgende: uændret.\nRikke Rask, Asbjørn Holm, Erik Riis Svendsen og Kim Froulund Gøttler er på valg\nKaskelot #209: Ulven og hunden\nDet store rovdyr ulven er tilbage i Danmark efter næsten 200 års fravær. Det rejser selvfølgelig en masse spørgsmål. Hvad ved vi egentlig om de ulve, som har fundet vej til Danmark? Hvilken livsførelse kan vi forvente, at ulvene vil have? Og ikke mindst spørgsmålet, som optager medierne og en stor del af befolkningen: Skal vi frygte ulven?\nI forhold til undervisning er der mange biologiske og tværfaglige temaer, som kan indgå i et forløb om ulven. Udover at ulven er et fascinerende dyr, er den oplagt at bruge til undervisning om fx DNA, biodiversitet, økologi, natursyn og naturforvaltning. Og dertil kommer hele det kulturhistoriske perspektiv. Her er det nærliggende at inddrage ulvens nære slægtning hunden, som fx beskrevet i artiklen Ulven i undervisningen.\nUd over en masse inspiration til spændende elevaktiviteter om ulve og hunde byder dette nummer på en række fagartikler, som belyser den nuværende status på ulveforskningen i Danmark. Endelig kan du læse om, hvordan vores bedste ven hunden tidligere blev brugt som forskningsdyr samt få et overblik over hunden i et kulturhistorisk perspektiv.\nPavlovs hunde - af Aage Kristian Olsen Alstrup & Tobias Wang\nUlvens genindvandring i Danmark - af Thomas Secher Jensen\nDNA-spor afslører de danske ulve - af Liselotte Wesley Andersen & Magnus J. A. Brandbyge\nUlvens effekt på økosystemet - af Camilla Fløjgaard & Peter Sunde\nEr ulven farlig? - af Peter Lyhne Højberg\nMenneskets bedste ven - af Katrine Gjerløff\nUlven i undervisningen - af Martin Sloth Andersen\nInspirationseftermiddag på Statens Naturhistoriske Museum - af Anne-Mette Høeg Andersen\nKaskelot #208 - Citizen science\nKaskelot #207: Krop og bevægelse\nKaskelot #206 - Det strømmende vand\nKaskelot 205 - Sæd\nKaskelot 204 - Malaria\nKaskelot 203 -\nKaskelot 202 - Hud, hår og overflade\nKaskelot 201 - Økosystemer og bynatur\nKaskelot 200 - Køn\nMan definerer en hun som én der producerer store kønsceller, og dermed investerer meget i afkommet. En han er én, der producerer små kønsceller (men ofte mange) og dermed har en mindre investering pr. afkom. Mennesker er også kønnede og har mange niveauer kønnet viser sig på. Kønnet viser sig udover kønscellerne at omfatte genetisk køn, sekundære kropslige kønskarakterer og kønsidentitet. De mange niveauer spiller ikke altid sammen på den enkle måde. Nogle gange stemmer det genetiske køn og det kropslige køn ikke overens. Andre gange stemmer kønsidentitet og kropsligt køn ikke overens. I dette nummer af Kaskelot ser vi på forskellige aspekter af køn.\nKøn og kønskarakterer. Af Jakob Damgaard\nGenet SRY og en lille mutation. Af Sidsel Sangild\nKan en giraf være homo? Af Sidsel Sangild\nLæs mere om køn. Af Sidsel Sangild\nKøn betyder noget! Af Sex og Samfund\nKønsrollerne er ikke fastlåste. Af Sidsel Sangild\nForundringsskabet. Af Charlotte Carøe\nElever tager kampen op mod rynket rose. Af Lone Bøye Thuesen\nArvelighedsforskeren Vilhelm Johannsen. Af Aage Kristian Olsen Alstrup, Michael Winterdahl & Tobias Wang\nKaskelot 199 - Mutanter\nVi er alle mutanter. Nogle af os har bare nogle mutationer, der er værre end andres – eller bedre. Dette nummer af Kaskelot har tematet Mutanter. I dette nummer er der mest fokus på de tilfælde, hvor mutationerne er negative. Men mutationer kan også være gavnlige; som den mutation det betyder, at en del folkeslag kan tåle at drikke komælk, eller mutationer, der beskytter mod HIV eller andre livstruende sygdomme.Det er dybt fascinerende, hvad selv en lille ændring af DNA kan gøre af forskel, og den tilfældighed, hvormed de tildeles, er grum men uretfærdig.\nBlødersygdommen i de europæiske kongehuse. Af Jacob Damgaard\nMutanter på film. Af Katrine Minddal\nMutanter og håbefulde monstre udvikler sig i spring. Af Jørn Madsen\nSpil om transskription. Af Helena Borland Madsen og Torben Ingerslev Roug\nMutationsleg. Af Sidsel Sangild\nMeiose og baseparringsprincippet. Af Anne-Mette Carlsson\nPdf til øvelsen\nAlfred Wallaces evolutionsteori. Af Aage Kristian Olsen Alstrup, Michael Winterdahl & Tobias Wang\nGrønlands første koralrev opdaget. Af Helle Øvlis Jørgensbye og Ole Secher Tendal\nLæring i naturen styrker hukommelse og selvværd. Af Ero Lund\nKaskelot 198 - Kartoflen\nDette temanummer handler om kartoflen, som har spillet en vigtig rolle i Danmark, men ikke længere er så velkommen i det danske køkken.\nForædling af kartofler. Af Hanne Grethe Kirk\nSpis kartofler - eller hvad? Af Anna Klöcker Jepsen\nDe danske bønder og kartoflen. Af Christina Folke Ax\nKartofler i banken. Af Lena Ansebo\nFra kartoffel til kartoffelmel. Af Rikke Rask\nRonald Fischer forenede gener og evolution. Af Aage Kristian Alstrup, Michael Winterdahl og Tobias Wang.\nKlæd lærerne ordentligt på. Af Susanne Hjortlund\nNaturfag - hvordan kommer vi videre? Af NTS-centeret\nNaturfag i samarbejde - forløb på tværs. Af Christina Frausing Binau, Henrik Nørregaard og Ole Haubo Christensen\nEt hav af liv - hent en pdf her\nDet populære Kaskelot-nummer "Et hav af liv" kan nu hentes ganske gratis her på hjemmesiden - Klik her. Det har været udsolgt et stykke tid, men vi ved det bruges flittigt flere steder. Filmen følger desværre ikke med.\nVi håber I får glæde af det!\nKaskelot 197 - Søen\nEn sø er et klassisk udflugtsmål i biologi og natur/teknik. I dette nummer af Kaskelot vil vi gerne inspirere til at bruge den lokale sø. Der er mange naturoplevelser at hente og arbejdet med levende dyr er motiverende for de langt de fleste.\nFrøægget – en forvandlingskugle. Af Lars Bøgh.\nFrøens udvikling. Af Sidsel Sangild\nUndersøg en sø. Af Erik Riis Svendsen og Asbjørn Holm\nVandets arkitekter. Uddrag fra "Livet under overfladen". Af Martin Macnaughton, Jonas Thormar og Martin Kielland. Gyldendals forlag, 2012.\nMikroliv i fokus. Af Pernille Mølgaard Andersen\nSøen med natur/teknik. Af søren mikkelsen\nMendels ærteforsøg. Af Aage Kristian Olsen Alstrup, Michael Winterdahl & Tobias Wang\nKan man bruge iPad i biologiundervisningen? Af Mads Remvig\nUlven. Af Mogens Trolle\nKaskelot 196 - Alder\nDet er mærkeligt at blive gammel. Grå hår og rynker og en krop, der kræver langt mere vedligeholdelse og reparation. Heldigvis følger der også mindre forvirring og usikkerhed med – måske endda visdom eller bare kynisme.\nVores egen levetid er til at forstå, men hvis man ser på artens levetid begynder det straks at knibe mere, og hvis man prøver at forestille sig hvor længe siden det er, at dinosaurene levede, eller hvor gammel Jorden er, begynder det for alvor at blive svært. I dette nummer af Kaskelot ser vi på temaet ”Alder” fra flere sider.\nHvor længe lever en døgnflue? Af Jakob Damgaard\nHistorien om menneskets syn på Jordens alder. Af Fedor Steeman\nHvor gammelt er et fossil? Af Bent Erik Kramer Lindow\nEn øvelse i tid. Af Sidsel Sangild\nPalæontologiens grundlægger blev saligkåret. Af Aage Kristian Olsen Alstrup, Michael Winterdahl og Tobias Wang\nVampyrmumierne fra mosklumpen. Af Torben Roug\nBurgess shale-dyrene – genskabt. Af Erik Riis Svendsen\nSkal naturfagene slås sammen? Af Christina Frausing Binau\nI skole med Nørd-akademiet. Af Ole Haubo Christensen\nKaskelot 195 - respiration\nDette temanummer handler om respiration og er det sidste nummer i Kaskelot-trilogien om kulstofs biologiske kredsløb. Det første nummer var 193, der handlede om fotosyntese, det andet var 194, hvor emnet var råddenskab. Dette sidste nummer i trilogien handler om den del af kredsløbet, hvor dyr, planter og andre organismer nedbryder organiske forbindelser og derved danner energi og CO2 – den proces vi kalder respiration.\nMød dine mitokondrier. Af Jon Ambæk Durhuus\nPust balloner op med gær. Af Sidsel Sangild\nRespiration og brug af datalogger i undervisningen. Af Benny Lindblad Johansen\nIlt, O2 eller oxygen? Af Brian Ravnborg, Anne-Mette-Carlsson, Anders V. Thomsen og Pernille Ulla Andersen.\nNye kløverstier til motion, frisk luft og oplevelser. Af Johanne Leth Nielsen\nGeorges Cuvier og de uddøde dyr. Af Aage Kristian Olsen, Michael Winterdahl og Tobias Wang.\nKaskelot 194 - Råddenskab\nUmiddelbart føler man afsky alene ved ordet råddenskab. Lugten af rådnende kød, brød eller frugt er ækel og kvalmen står i halsen. Men det er ikke desto mindre temaet for dette nummer af Kaskelot. God fornøjelse!\nRåddenskab giver liv. Af Hans Henrik Bruun, Jacob Heilmann-Clausen og Rasmus Ejrnæs\nRådplanter. Af Hans Vilhelm Hansen\nEksperimenter med muggent brød. Af Sidsel Sangild\nDet er menneskeligt at fejle. Af Kasper Gade\nDigitalt museum - digital dannelse. Af Pernille Mølgaard Andersen\nForbered eleverne på fælles naturfagsprøve. Af Anette Gjervig Pedersen og Keld Nørgaard\nJohan Boas - ugleset blandt zoologer. Af Aage Kristian Olsen Alstrup, Michael Winterdahl & Tobias Wang\nFotosyntesekursus i Botanisk Have. Af Sidsel Sangild\nKaskelot 193 - Fotosyntese\nNår man skal eksperimentere med fotosyntese, er der flere forskellige faktorer i denne fotosynteseligning, som man kan variere. Det kan være forbruget af CO2 – som man kan registrere med en pH-indikator. Det kan være produktion af ilt, som man kan se som bobler i vand og som kan få tændstikker til at gløde op. Man kan også måle på opbygning af organisk stof, men det er en mere langsommelig proces. Udover den eksperimentelle tilgang er der den mere undersøgende tilgang. Det kan være spørgsmål som: Hvordan ser kloroplaster ud? Hvordan ser spalteåbninger ud?\nDen udfordring man kan møde i undervisningen i fotosyntese, er en meget udbredt hverdagsforestilling om, at planter lever af jord og vand. Det er svært at forestille sig at kunne leve uden ”mad” i form af organisk stof. Lys som energikilde virker meget fremmedartet.\nDen måde didaktikere foreslår, at man arbejder med hverdagsforestillingerne, er at få dem frem i lyset. At de bliver bragt på banen i biologiundervisningen enten af eleverne selv eller af læreren og uden at blive hånet. Samtidig præsenteres, hvad videnskaben mener. Årsagerne til, at videnskabens forklaring er bedre, kan med fordel underbygges med eksperimenter.\nRETTELSE: Der står i Kaskelot 193 at du kan se øresvin på den kommende hvaltur ved Middelfart. Der er dog ikke set øresvin her siden 1975. Så man skal altså være meget heldig... redaktørens fejl, jeg beklager.\nFotosyntese - progression i undervisningen. Af Suzie Auener\nHvem vil ikke gerne være grøn? Af Sidsel Sangild.\nFlydende blade. Af Sidsel Sangild\nUndersøgelse af planteceller. Af Sidsel Sangild\nArchaeopteryx og englevinger. Af Aage Kristian Olsen Alstrup, Michael Winterdahl & Tobias Wang.\nUndersøgende eller eksperimenterende? Af Anders V. Thomsen.\nFra fagtekst til fagsprog i biologi. Af Ulla Hjøllund Linderoth\nKaskelot 192 - Biologiske modeller\nModeller har man brug for, når noget er meget småt, meget stort eller på anden vis svært tilgængeligt. Nogle modeller af virkeligheden kan komme til at stå så stærkt i bevidstheden, at de kommer til at overskygge virkeligheden selv. Derfor kan det være godt at blive bevidst om modellernes kraft og deres begrænsninger.\nI dette nummer af Kaskelot kan du få indblik i de processer en professionel modelbygger går igennem. Du kan læse om Ernst Haeckel, der var en så fænomenal illustrator, at hans modeller af verden var bedre end virkeligheden. Du får også forslag til, hvordan du kan arbejde med modeller i undervisningen.\nFra modelbyggerens værksted. Af Esben Horn\nHaeckel - svindler og pionér. Af Aage Kristian Olsen Alstrup, Michael Winterdahl & Tobias Wang\nModellering i undervisningen. Katrine Minddal\nDet kreative element. Erik Riis Svendsen\nBesøg på troldmandens værksted. Af Sidsel Sangild\nFloratjek. Af Steffen Elmose\nKaskelot 191 - Proteiner\nDette nummer af Kaskelot handler om proteiner – et spændende og i mange sammenhænge særdeles vigtigt tema. Det er et tema, som eleverne i folkeskolen bliver præsenteret for i mange forklædninger: I hjemkundskab får eleverne at vide, at proteiner er vigtige næringsmidler, vi skal have til opbygning af vores muskler. I geografi hører eleverne om manglen på protein i ulandene. I fysik/kemi lærer eleverne om de kemiske forbindelser og den kemiske industri. I vores fag – biologi – arbejder vi hovedsageligt med proteinerne i forbindelse deres virkemåder i organismerne og i forbindelse med genetik og proteinsyntese.\nUdforskningen af proteinet. Af Johan G. Olsen\nHent proteinmodel af alkoholdehydrogenase: Dimer, Monomer\nFra DNA til protein. Af Sidsel Sangild\nHelt elevarket til øvelsen: Fra DNA til protein\nElevtekst: Proteiner. Af Sidsel Sangild\nFælles naturfagsprøve på to skoler. Af Christina Frausing Binau og Karin Lilius\nForsøg med fælles naturfagsprøve. Af Keld Nørgaard\nHar du nogle dygtige elever? Så kan de dyste om 225.000 i kontanter og rejser til\ninternationale konkurrencer. Tilmeldingen til Unge Forskere er startet.\nUnge Forskere er talentkonkurrencen for naturfaglige talenter fra grundskoler og gymnasiale uddannelser i Danmark. Der er konkurrencer og præmier for alle aldersgrupper. Tilmeldingen er startet på www.ungeforskere.nu\nHar dine grundskoleelever lavet et spændende naturvidenskabeligt projekt, eller har de lyst til at gå i gang med det? Er dine gymnasieelever i gang med et fedt studieretningsprojekt, eller går dine htx’ere og nørder med en god idé hjemme i garagen?\nUnge Forskere er chancen for at få sit naturfagsprojekt ud over rampen og muligheden for at vinde en plads ved finalen, hvor ligesindede mødes og dyster om store præmier.\nMeld jer til Unge Forskere 2012 på www.ungeforskere.nu senest den 1. februar 2012\nKaskelot 190 - Variation\nI dette nummer af Kaskelot udforsker vi emnet variation og kommer med bud på, hvordan man kan arbejde med begrebet i undervisningen. Grunden til at dette begreb er vigtigt, er at det er en hjørnesten i forståelse af evolutionsteori. Variationen er arbejdsmaterialet for selektionen – og variation og selektion tilsammen fører til evolution.\nAnita Wallin er biolog og didaktiker og ansat ved Göteborg Universitet. Hendes forskning i elevers læring af evolution viser, at mange ikke tager højde for begrebet variation, når de skal forklare, hvordan evolution foregår. Det fører dem på afveje, så de ender med at bruge ikke-videnskabelige forklaringsmodeller. Anita Wallin foreslår, at man i undervisningen lægger langt mere vægt på netop variation end det traditionelt sker, for at hjælpe læringen af evolutionsteori. Derfor dette tema.\nMyten om gepardens lave genetiske variation. Af Sidsel Sangild\nSpækhuggeren: Flere arter eller bare stor variation? Af Carl Christian Kinze\nVariation – evolutionens byggesten. Af Karsten Elmose Vad\nVariation og døde mus. Af Pia Kannegaard\nVariation i klasseværelset. Af Sidsel Sangild\nHvorfor er vi ikke lige høje? Af Jesper Givskov Sørensen\nLamarck – ikke blot ham med giraffen. Af Aage Kristian Olsen Alstrup, Michael Winterdahl & Tobias Wang\nKaskelot 189 - Fordøjelsen\nDet er ikke et populært emne ved middagsbordet, men vigtigt er det. kaskelot sætter denne gang fokus på passagen fra mund til anus. God fornøjelse med fordøjelsen.\nMød din tarmflora. Af Sidsel Sangild\nUndervisningsideer. Af Sidsel Sangild\n3 slags tarmflora. Af Sidsel Sangild\nKort over tarmfloraen. Af Sidsel Sangild\nEn rigtig lorteartikel. Af Charlotte Trolle\nViden på WC. Af Randers Regnskov\nByg dit eget tarmsystem. Af Sidsel Sangild\nEigil Holm får Kaskelotprisen 2011. Af Asbjørn Holm\nFaglig læsning i biologi. Af Susanne Arne-Hansen\nFaglig læsning er ikke nok. Af Anne-Mette Carlsson\nLæserkommentar til artiklen "Faglig læsning i biologi". Af Troels Holm.\nKlummen: Den følende gulerod.\nKaskelot 188 - Gift\n“Alt er giftigt og intet er ugiftigt. Kun dosis bestemmer om et stof er giftigt eller ugiftigt.”\nDette nummer af Kaskelot handler om gift. Der er fokus på giftige planter og på elevaktiviteter om gift.\nGiftens botanik. Af Ole B. Lyshede\nGiften og karsen – elevaktivitet. Af Sidsel Sangild\nBakterier og bakteriegift – elevaktivitet. Af Christian Bendix Terp\nBrug en datalogger i fysiologi. Af Benny Lindblad Johansen\nPå felttur i Bøllemosen. Af Sidsel Sangild\nKaskelot 187 - Sociale insekter\n”Gak til myren og bliv vis” lyder et gammelt ordssprog. I det her nummer af Kaskelot kan man blive klogere på myrer og andre sociale insekter.\nKommunikation hos sociale insekter. Af Volker Nehring\nMyrer holder husdyr, slaver og har logerende. Af Henrik Hjarvad Fine de Licht\nMyrer er røde og violer er blå. Af Bjørli Martha Lehrman (kan hentes som pdf)\nAggression og slægtskab hos myrer. Af Henrik Hjarvad Fine de Licht\nMårhunden — en syndebuk. Af Søren Østergaaard Gertsen, Gorm Pilgaard Jørgensen, Morten Larsen, Kristian Mandsberg Nielsen og Per Christiansen\nMårhundens rolle i spredning af sygdomme. Af Anne Sofie Hammer, Trine Hammer-Jensen og Jakob Harslund\nX-factor for forskerspirer. Af Sidsel Sangild\nForsøg med fælles naturfagsprøve. Af Christina Frausing Binau\nKaskelot 186 - Koen\n”Koen har et dejligt yver”.\nShu-bi-dua: Danmark (1978)\nKoen er kendt og elsket. Både for dens brune øjne, dens mælk og kød. I dette tema kommer vi rundt om koen på forskellig vis. Én artikel beskæftiger sig med koens familieforhold. En anden handler om det, der kommer ud af yveret, og om, hvordan det har påvirket menneskets evolution. Der er også en artikel om det, der kommer ud af bagenden - og om de dyr, der ynder kolort som levested. Koens rolle i landbruget kommer vi heller ikke udenom, og således kan man se en ko fra mange sider.\nKolort - et fremragende levested. Af Morten DD Hansen\nØvelsesvejledning: Uddrivning af gødningsdyr i kolort. Af Morten DD Hansen\nFra Søerne til køerne. Af Miriam Lykke Schultz\nPortræt af den danske malkeko. Af Lone Sylvest Søgaard\nKoens familiehistorie. Af Jesper Wøhlk Bøttcher, Jens Christian Lundgaard og Per Christiansen\nMælkedrikningens historie og genetik. Af Sidsel Sangild\nElevark – mælkeintolerans og arv. Af Sidsel Sangild\nKaskelot 185 - Cellen\nDet er kendetegnende for alle celler, at de er afgrænset mod omverdenen af en membran, cellemembranen. Derudover kan de være endog meget forskellige.\nInde i cellen kan være forskellige organeller. Mitokondrier og kloroplaster er velkendte for de fleste. Men hvor kommer de fra? Den fascinerende historie bliver fortalt på s. 8.\nAlt liv består af celler. Bortset selvfølgelig fra undtagelserne som f.eks. virus. Forskere forsøger at forstå livets oprindelse og at skabe ny levende teknologi ved at skabe en kunstig celle helt fra bunden. Læs mere på s. 12.\nDet er dybt fascinerende at se på celler i mikroskop. Det er en ny verden, der åbner sig foran øjnene. Få hjælp til nemme succeser med celler og mikroskoper på s. 18.\nBakterierne i vores celler Af Øjvind Moestrup\nOm at skabe en celle fra bunden Af Pernille Lykke Pedersen og Steen Rasmussen\nLav selv en protocelle - elevaktivitet\nSe på celler (inkl. elevark) Af Sidsel Sangild og Michael Vogt\nByg en model af en celle Af Erik Riis Svendsen\nFaglig læsning på nettet Af Mette Fredslund Pedersen\nNy bynke bliver en hård nyser Af Karen Rasmussen\nKaskelot 184 - De andre dyr\nVores forhold til de andre dyr er konfliktfyldt og ambivalent. Dyr er ikke bare dyr. Dyr er kæledyr, vilde dyr,\nskadedyr, underholdningsdyr, forsøgsdyr osv. Nogle gange kan det samme dyr indgå i flere kategorier, hvilket\nbare understreger, at kategoriseringen handler om mennesket og ikke om de andre dyr.\nI dette temanummer udforsker vi menneskets billeder af de andre dyr.\nDyrekategorier. Af Katrine Minddal og Karsten Elmose Vad\n3 øvelser om forholdet til dyr. Af Anne-Mette Carlsson og Sidsel Sangild\nDe værste dyr - de bedste dyr. Af Rikke Rask\nNår dyr hjælper. Af Galina Plesner\nKend dit kæledyr. Af Galina Plesner\nGenskabninger. Af Karsten Elmose Vad\nClementin eller mandarin? Af Bente Eriksen\nBørns ideer om kroppen. Af Gunnhildur Óskarsdóttir, Birgitte Stougaard,\nAne Fleischer, Britta Lohmann og Finnur Lützen.\nHvalsafari til Azorerne. Af Erik Riis Svendsen\nNy fagkonsulent. Af Keld Nørgaard\nKlummen: "Men er det en sensation?" Af Eline Lorenzen\nKaskelot 183 - Tænder\nTænder er til at tygge med. Men historien slutter bestemt ikke der. Tænder kan have mange forskellige former og funktioner, og tænder kan med stor fordel bruges i undervisningen. Tænderne kan fortælle evolutionshistorie, om tilpasninger, konvergent udvikling og seksuel selektion.\nLæs om tændernes historie på s. 8, om elefanternes tandsæt på s. 14, og om hvad tænder kan bruges til udover at tygge på s. 18.\nMange skoler har en række kranier til at stå og samle støv i skabene. Benyt lejligheden til at få dem støvet af og brug skemaet på s. 21 til at sortere kranierne i grupper efter antal tænder eller efter fødespecialisering på s. 22.\nTændernes historie af Jørn Madsen\nElefanters tænder af Jens Frederik Brock\nEj blot til mad af Carl Kinze\nTæl tænderne af Karsten Elmose Vad\nVis mig dine tænder... af Sidsel Sangild\nMultiple choice – hvad er konsekvenserne? Af Esben Lund Hokland og Louise Askhim\nIBSE – på opdagelse i biologien Af Jens Hagelskjær og Ulla Hjøllund Linderoth\nLærerstuderende arbejder med IBSE i biologi Af Jens Hagelskjær og Ulla Hjøllund Linderoth\nKaskelot 182 - Et hav af liv\nBeklager, dette nummer er udsolgt, men du kan hente en pdf af bladet ved at klikke her (2,4 MB)\nUnder havets overflade er en verden af liv, som stadig er ukendt for de fleste, fordi den ikke er umiddelbart tilgængelig. Dette nummer af Kaskelot kompletteres af en film om livet i de danske farvande. Indholdet i bladet er fokuseret på feltarbejde ved havet, men der er også artikler om de frygtindgydende og fascinerende hajer. God fornøjelse!\nEt hav af liv — en nødvendig filmproduktion af Bent Yde Jørgensen\nEkskursion til havnen af Michael Vogt og Benny Lindblad Johansen\nLivet på Egå marina af Michael Vogt og Benny Lindblad Johansen\nMit vadehav af Sanne Balslev\nStrandkrabber og ånding af Benny Lindblad Johansen\nHajen – et toprovdyr på godt og ondt af Rune Kristiansen\nEr hajer farlige for mennesker? af Jørgen Lund Møller\nHajer for retten af Sidsel Sode og Lars Hagelskjær Wieland, Kattegatcenterets skoletjeneste (pdf)\nTag med ud og fisk af Willy Dannevang\nFiskedissektion i et uformelt læringsmiljø af Charlotte Bie Thøstesen og Asbjørn Holm\nKaskelot 181 - Biodiversitet\nI anledning af Biodiversitetsåret 2010 har vi sammensat et mangfoldigt temanummer om netop biodiversitet.\n- Biodiversitet: Er det en kagedåse? Af Henning Adsersen - en grundlæggende artikel om hvad biodiversitet er, hvordan det måles osv.\n- Biodiversitetsjagt. Af Sidsel Sangild - en elevaktivitet med fokus på diversitet og systematik (hent elevark som pdf her).\n- De danske øer og pattedyrene. Af Tine Stausholm Christiansen. Om øbiogeografi.\n- Undersøg selv øbiogeografi. Af Sidsel Sangild\n- Etik og biodiversitet. Af Peder Agger\n- Værdiøvelser - biologiens bløde side. Af Karsten Elmose Vad. Arbejd med etik og stillingtagen i klassen.\n- Fiasko for biodiversiteten. Af Hans Meltofte. Om Danmarks natur 2010.\n- Oplev livets mylder. Af Pernille Mølgaard Andersen.\n- Svampe - en mangfoldig gruppe. Af Pernille Mølgaard Andersen. Undervisningsaktiviteter for alle klassetrin om svampe.\nKaskelot 180 - Frugt og grønt\nDette nummer handler om planter med fokus på de dele af planten, som vi spiser.\nDet spiseliges botanik. Af Ole B. Lyshede. Kort introduktion til planters morfologi.\nHvad er det dog vi spiser? Af Ole B. Lyshede. Botanisk gennemgang om frugter og grøntsager.\nElevaktivitet med frugter og grøntsager. Af Sidsel Sangild. Gør planters morfologi mere interessant med en hands-on oplevelse.\nKommer planter i puberteten? Af Michael Gjedde Palmgren. Artikel om plantehormoner.\nElevaktivitet om modne frugter. Af Sidsel Sangild. Ethylens virkning på bananers modning. Simpelt eksperiment og træning af naturvidenskabelig metode.\nElevaktivitet - kælebønner. Af Sidsel Sangild. Simpelt plantedyrkningsforsøg der viser at planter ændrer vækstform, hvis man kæler med dem.\nDissektion af blomst. Af Sidsel Sangild og Pernille Ulla Andersen.\nKaskelot 179 - virus\nVirus forbindes mest med sygdom og computernedbrud, men hvis man dykker dybere ned blandt dem, får man indblik i en del af verden, der peger på livets begyndelse og fremtidens medicin.\nEr virus liv? Af Sidsel Sangild.\nElevark om virus og celler. Af Pernille Ulla Andersen.\nDe gode, de onde, de grusomme. Af Sidsel Sangild.\nSygelig skønhed. Af Elisabeth Johansen. Artikel om plantevirus og tulipankrakket i Holland i 1600-tallet.\nE-bug. Af Jette Holt.\nDin helt egen pandemi. Af Jeppe August Sand Hørning. Artikel om onlinespillet Pandemic.\nElevaktivitet: Spredning af virus. Af Ulla Hjøllund Linderoth.\nHIV i 2010. Af Lars Peters. Status for en af verdens mest frygtede virus.\nFlåter overfører hjernebetændelsesvirus. Af Kåre Mølbak.\nNational test, et evalueringsredskab til biologi. Af Kjeld Nørgaard.\nNy evolutionsdug på vej. Af Benny Lindblad Johansen.\nKaskelot 178 - Naturfagsdidaktik\n- Frugtbart partnerskab mellem museum og skole. Af Sidsel Sangild. Interview med Simon Høegmark om læringsprojekt med rollespil.\n- De nationale test i biologi. Af Pernille Ulla Andersen\n- Spil en rolle og lær noget nyt. Af Line Stald. Artikel om rollespil i undervisningen.\n- Faglig læsning i biologi. Af Ulla Hjøllund Linderoth.\n- Lotusplan - et didaktisk redskab. Af Anne-Mette Carlsson\n- Animer det og forstå det. Af Pernille Ulla Andersen. Simpel metode til at bruge animation i fx genetikundervisningen.\nEksempel på stopmotion-film (ppt)\nEksempel på stopmotion-film (wmw)\n- Goplerne kommer. Af Hans Ulrik Riisgård og Ole Secher Tendal. Artikel om goplernes biologi med fokus på de seneste års masseforekomster.\n- Lær om gopler. Af Eigil Holm. To elevaktiviteter med gopler.\n- En uge i klimaet tegn på Østerbro-skole. Af Sidsel Sangild. Reportage fra temauge om klima.\nKaskelot 177 - Evolution\nSom det nok ikke har undgået nogens opmærksomhed er det i år 150 år siden Charles Darwins bog Arternes oprindelse udkom og derudover har Darwin 200 års fødselsdag. Kaskelot handler denne gang om den største biologiske teori: evolutionsteorien. Midt i bladet finder du et indstik om Forskningsstationen Zackenberg i Nordøstgrønland. Indstikket er venligst betalt af Aage V. Jensens fonde. Klassesæt kan rekvireres fra DMU, Aarhus Universitet, Afd. for arktisk miljø, Postboks 358, 4000 Roskilde, så længe lager haves. I bladet kan du desuden finde undervisningsmateriale om arktiske dyrs og planters levevilkår.\n- Sproget afslører vores forståelse af evolution. Af Jørgen Balslev Hansen.\n- Darwin nu. Af Eva Elmstrøm.\n- Evolutionsteori bruges i praksis. Af Jesper Givskov Sørensen og Bodil Ehlers.\n- Spil om seksuel selektion. Af Anne-Mette Carlsson. Selektionspil om svaler. Inkl. spilleplade, spillebrikker, begivenhedskort osv.\n- Haren og den naturlige selektion. Af Pernille Ulla Andersen og Benny Lindblad Johansen. Selektionsspil.\n- Pattedyr ude i kulden. Af Mikkel Stelvig og Sidsel Sangild. Artikel om pattedyrs tilpasninger til kulde.\n- Hvordan kan havpattedyr holde varmen? Af Sidsel Sangild. Elevaktivitet.\n- Hvorfor har polarræven så små ører? Af Sidsel Sangild. Elevaktivitet.\n- Modstrømsprincippet. Af Sidsel Sangild. Elevaktivitet.\n- Planter i Arktis har en kort, intens sommer. Af Malene Hedegaard Pedersen.\n- Hvad nu hvis det blev lidt varmere? Af Malene Hedegaard Pedersen. Elevaktivitet.\nSupplement til svalespillet\nKaskelot 176 - Rovfugle\n- Ørnemanden. Af Poul Henrik Harritz\n- Rød glente - en succes. Af Per Bomholt\n- Rovfugle - tilpasning og udvikling. Af Frank Jensen\n- Master i naturfag. Af Poul Henrik Harritz\nRettelsesblad til artiklen Kamuflage og selektion\nKaskelot 175 - Krybdyr\nDanmarks krybdyr. Af Jan Kjærgaard\nEr hugormen farlig? Af Jan Kjærgaard\nHedetur for de varmblodede. Af Bjørnar Kensli\nJAAH! - vi vandt. Af Poul Henrik Harritz\nTerrarier og formidling. Af Lars Brøndum\nGrønt flag, Grøn skole. Af Eigil Larsen og Jannik Olsen, Friluftsrådet\nFælles Mål II - i naturfag. Af Peter Norril\nKaskelot 173 - Darwin\nDarwin - et unikt liv. Af Peter C. Kjærgaard\nDarwin - myterne. Af Peter C. Kjærgaard\nDarwin i bøgerne. Af Poul Henrik Harritz\nVelkommen på Beagle. Af Pernille Hjort og Louise Holst Hemmingsen\nTag på tur rundt om Darwin. Af evolution.dk\nEt liv blandt kaskelotter. Af Poul Henrik Harritz\nKaskelot 172 - Sex\nMand og kvinde - to livsstrategier. Af Hans Meltofte\nEt hus fyldt med lyster. Af Anette Rosehr Alsner og Rikke Møller\nSex - med Sex&Samfund. Af Mette Gundersen og Michael Gjølby Madsen\nFå eleverne på banen - om procesorienteret seksualundervisning. Af Casper Aaen\nJeg - en sexløber. Af Louise FIeld\nFælles Mål II. Af Henrik Nørregaard\nKaskelot 171 - Doping\nDen store krig på kilo. Af Poul Henrik Harritz\nNyeste hit: Gen-doping. Af Peter Schjerling\nVæksthormoner - nye og farlige\nVandremuslingen i Danmark. Af Frank Jensen\nMagi, forførelse og iscenesættelse. Om Naturama\nSkema til blodsukker\nKaskelot 170 - Biokrimi\nFluen og liget. Af Boy Overgaard NIelsen\nMr. Schiønnemann bryder blodets spor. Af Poul Henrik Harritz\nKvinden på græsset. Af Poul Henrik Harritz\nMord og maddikker. Af Jes Aagaard\nKaskelot 169 - De invasive arter\nBioinvasionens Danmarkshistorie. Af Hans Erik Svart\nGå selv på jagt efter de invasive arter. Af Jesper Bønløkke\nØstersøen - et hav af dræbergopler. Af Line Ree\nLæringsspil - de invasive arter. Af Biologforbundets undervisningsudvalg\nBiologien med den gode historie. Af Juliana Jovanikic og Ane Nina Ethelberg\nKaskelot 168 - Tabt og vundet natur\nTredje gang tager vi dig. Af Kjeld Hansen\nSmerteligt tab for maturens mangfoldighed. Af Kjeld Hansen\nHen til kommoden. Af Poul Henrik Harritz\nNaturvidenskabsfestival fylder 10 år i år. Af Pernille Vils Axelsen\nUndervisning i det fri. Af Elisabeth Kolerus Vind\nLandskabet dengang og i dag. Af Anne Herskind. Undersøg landskabet i dag og diskuter fremtidens landskab. Sammenligning af mark og hegn.\nLandskabet nu - naturgenopretning. Af Erik Riis Svendsen. Lav tredimensionale modeller.\nKaskelot 167 - Ungdommens Galathea\nGalathea gjorde mig til biolog. Af Rie Dybboe Olsen\nI Darwins fodspor - en stærk oplevelse. Af Mads Ole Jensen\nFør gymnasieelev - nu forskerspire. Af Susannah Keller Finn\nVictor og vædderen. Af Victor Hvingel\nForsker for en dag. Af Signe Søndergaard og Pernille Ulla Andersen\nJeg var der i god tid. Af Poul Henrik Harritz\nKaskelot 166 - Skoven\nHvad ved du om ved? Af Marian Ørgaard, Johannes Kollmann og Andreas Bergstedt\nFra gevinstmaksimering til klorofylromantik. Af Carsten Ørnsholt\nMed hænderne i skovens biologi. Af Malene Bendix.\nMændene fra skoven. Af Henrik Staun\nTræ med mening. Af Loa Worm. Om FSC-mærket\nKend dit træ. Af Jasmina Malkoc. Illustrationer af danske træer\nEn strålende udstilling. Af Signe Søndergaard og Line Stald\nPisa retter op. Af Anders V. Thomsen. Interview med Annemarie Møller Andersen\nLær skovens træer at kende (temahæfte fra Natur og Ungdom) PDF - 5MB\nKlinometer - 6 aktivitetssider om højdemåling af træer (PDF - 6 MB)\nNøgle til træer (PDF - 5MB)\nSyv gode links\nDanmarks træportal: www.trae.dk\nSkov og Naturstyrelsen: www.sns.dk\nDansk Skovforening: www.skovforeningen.dk\nSkoven i Skolen: www.skoveniskolen.dk\nKaskelot 165 - Biobrændsel\nBiobrændstoffernes ABC. Af Susanne Wittrup\nBrak - natur & energi. Af Lisbeth Nielsen, Anna Bodil Hald og Henrik B. Møller\nBioetanol vigtigt skridt på vejen. Af Claus Felby\nGreven med de gyldne dråber. Af Poul Henrik Harritz\nBiobrændstoffer – ikke lutter lagkage. Af Sara Vinzentzen, det Økologiske Råd\nBiobrændstoffer over landegrænserne. Af Jakob Sterling, WWF\nMultiplechoice test - biobrændstoffer (pdf)\nForsøg med fremstilling af biogas (pdf)\nKaskelot 164 - Linné 300 år\nDen dag vi aldrig troede ville komme. Af Poul Henrik Harritz\nFra Linné til stregkeder. Af Gitte Petersen og Ole Seeberg\nDanske dyr - danske navne. Af Søren Breiting\nVi fandt nye arter!\nFloravogterne. Af Bo Antberg\nUddybning af artiklen ””Fra Linnés lup til stregkoderne” (pdf)\nBlomster med farve\nKaskelot 163 - Danmark under overfladen\nDanmark svigter havet. Af Poul Henrik Harritz\nHavet og klimaet. Af Poul Henrik Harritz\nDanmark - et delfinland. Af Carl Christian Kintze\nDøden i Ellebæk Vig. Af Poul Henrik Harritz\nDu vil derudover i Kaskelot kunne læse indlæg fra Kystdirektoratet og Danmarks Fiskeriforening.\nKaskelot 162 - Frøer og tudser\nPadder forsvinder fra hele Kloden. Af Jos Kielgast\nMit vandhul er væk - jeg forstår ikke et kvæk! Af Kåre Fog\nUdfordringer i paddeforvaltningen. Af Kåre Fog\nBevar padderne. Af Kåre Fog\nPadderne går deres egne veje. Af Lars Christian Adrados\nNettets edderkoppejæger. Af Poul Henrik Harritz\nTre gange om ugen i fem måneder. Af Poul Henrik Harritz\nForældertanker med tre håb. Af Ole Laursen\nKaskelot 161 - Udepædagogik\nI dette nummer af Kaskelot ser vi nærmere på begrebet ”ude-pædagogik”. Det bliver mere og mere udbredt, og det kære barn har mange navne: Ude-skole, ude-undervisning og - you name it. Undervisning alle andre steder end klasseværelset bliver mere og mere populært.\nTal aldrig om noget, der ikke er der. Af Marianne Hald\nEn anden vej til læring, faglighed og dannelse. Af Erik Mygind\nFra kloge-onkel til engageret formidler. Af Stephan springborg\nUd i biologien. Af Malene Bendix\nPå udkig efter indsigt. Af Ole Laursen\nLegen med leret. Af Tove Stockmarr\nHede, mus, fantasi og leg. Tre forfattere fortæller konkret hvordan musefælder, hedepleje, leg og fantasi i udeundervisningen kan realiseres. Læs artiklerne i Kaskelot 161. Alle legene har et fagligt omdrejningspunkt og de kan forsvares i forhold til ”Fælles Mål”. De fleste af legene er bedst egnede til de mindre klasser i natur-og tekniktimerne, men enkelte af legene kan også benyttes i de ældste klasser.\nKaskelot 160 - Sex i naturen\nDer er gode grunde til at beskæftige sig med sex og forplantningsstrategier hos dyr og planter i naturen. Sex er noget af det mest grundlæggende i biologien. Det indgår i selve definitionen af et levende væsen, at det skal kunne formere sig ved egen eller en artsfælles hjælp. Sex har også betydning for variation i populationerne og den deraf følgende selektion og dermed evolution. Den seksuelle fantasifuldhed og mangfoldighed mangler heller ikke noget. Og der er en mystisk tiltrækningskraft hos såvel børn, unge som voksne for dette emne. Motivationen hos eleverne er i top fra første sekund.\nHvem har den største. Af Bent Jørgensen\nDen er ladt skat. Af Sidsel Sangild\nNår blomster elsker. Af Bodil Ehlers\nSex bag hækken. Af Allan Guido Nielsen\nSvampenes hemmelige sexliv. Af Christoffer Bugge Harder\nEn mand af usædvanligt format. Af Poul Henrik Harritz\nBiologi - mange muligheder. Af Henrik Nørregaard\nKaskelot 159 - Moderne planteforædling\nDet kan let gå galt, når man forsøger at formidle de nyeste bioteknologiske landvindinger inden for biologien. Man forfalder hurtigt til stereotype sensationsskabende billeder af, hvad vi forestiller os, forskerne kan finde på af uhyrligheder: Klonede menneskefostre en masse, Frankenstein-uhyrer og golde marker. Virkeligheden ser meget anderledes ud, når man får lov til at kigge forskerne over skuldrene.\nBierne og blomsterne – og GMO'erne. Af Christina Løjtnant Hent en revideret udgave af artiklen her (pdf - 32KB)\nGensplejsning – sådan gør forskerne. Af Lars Jensen\nKassava-kloner på KVL. Af Nanna Heinz\nGMO, risiko – og biodiversitet\nBiologi som prøvefag. Af Henrik Nørregaard\nKaskelot 158 - Evolution: Mennesket\nMenneskets udviklingshistorie er en dragende og fascinerende indgangsvinkel til at arbejde med evolution. Hvem er vi, og hvor kommer vi fra? De spørgsmål søger vi alle svar på. Og de kan med mennesket i fokus bruges som afsæt til at få sat evolutionsbegreberne på plads.\nHvem var neandertalerne? Af Peter K.A. Jensen\nDanmarks urbefolkning. Af Pia Bennike\nDe første fortidsmennesker. Af Peter K.A. Jensen\nKig på kranier. Af Rasmus Elvekjær & Nanna Heinz\nKig på kranier - øvelser i morfologi (pdf - 296KB)\nØvelser til - Hvem var neandertalerne? (pdf - 1,07MB)\nSkab orden i kaos - klassificer og systematicer! Af Laila Gdowski & Marco Brodde\nKlassificér et dyr (pdf - 67KB)\nKort til evolutionsdug (pdf - 57KB)\nMultiple choice som pædagogisk værktøj. Af Jørgen Haagen Petersen\nKaskelot 157 - Biologi på havnen\nHavnens nye rotter. Af Sidsel Bie Meier. Om mink i de danske havne.\nGå på jagt efter havnens dyreliv. Af Rasmus Elvekjær og Mads J. Birkeland\nØkologi for bådejere. Af G. Høpner petersen\nTag dine elever med på fisketur. Af Willy dannevang\nUdforsk havnens undersøiske planter. Af Mads J. birkeland 0g Rasmus Elvekjær\nÅrscyklus i havet – en multiple-choice test. Af Anders V. Thomsen\nSe svarene her: C A B D S, F, F, S, F, F, S, S, S, S, F, S\nKlassens havne-akvarium. Af Rasmus Elvekjær og Mads J. Birkeland\nMågesjov på havnen. Af N. Asbjørn Holm\nHavneformidling på Øresundsmiljøskolen. Af Jonas Peter Jørgensen, Naturvejleder på Øresundsmiljøskolen Læs her om en 8. klasses besøg på Øresundsmiljøskolen (pdf - 3,53 MB)\nGemmer din skole sjældne danske fugle? Af Jørgen Staarup Christensen Har du kigget i din skole samling af fugle og måske stødt på et eksemplar der kunne være kandidat til registreringen af fugle i Danmark? Så følg denne korte vejledning i hvordan du indsender dokumentation for dit fund (pdf - 21,6 KB)\nKaskelot 156 - DNA\nDeoxyribonukleinsyre - bedre kendt som DNA - er temaet for dette nummer af Kaskelot.\nDet er dog ikke biokemi, der står på menuen i denne omgang, snarere kigger vi nærmere på nogle af de ting, man kan bruge DNA til idag.\nBlandt andet fortæller professor Tom Fenchel om, hvordan man har kunne bruge DNA til at få et mere præcist stamtræ for det levende liv på jorden - i alle tilfælde det vi kender til.\nMorten Allentoft beretter derimod om hvordan man kan bruge DNA til at bevare og forvalte vores natur. Han arbejder med særlig fokus på strandtudsen.\nDNA kan være vanskeligt at få hold på rent begrebsligt for eleverne. Derfor bringer vi en artikel om hvordan man kan bruge deres "hverdagstanker" aktivt i undervisningen.\nHvor artiklerne i bladet koncentrerer sig om resultater og ikke så meget teknik, går undervisningsmaterialet til biddet hvad angår DNA-molekylets mystik.\n"Fremtidens naturfag i folkeskolen" (pdf - 81 KB) Anbefalinger fra Udvalget til forberedelse af en handlingsplan for naturfagene i folkeskolen, 31. januar 2006\nSkema til evaluering i naturfag (pdf - 51 KB)\nKaskelot 155 - Natursyn\nDette nummer af Kaskelot er lidt atypisk. Vi skal nemlig ikke have biologien mellem hænderne - vi skal derimod have den ind i hovedet. Ja, dette tema er lidt et tænke-tema.\nDet handler om hvordan vi forholder os til naturen omkring os - og om hvordan en række foreninger forholder sig til den. Hvilke begrundelser har de for at betragte planterne, dyrene, vandet, skovene osv. på lige præcis deres måde?\nNatursyn er kodeordet, og med det kommer vi langt omkring. Det er et meget stort emne som vi kun kradser lidt i overfladen af. Håbet er at give dig blod på tanden til at gå i dybden med det i klasserne.\nPå de kommende sider lægger vi ud med at invitere på en dannelsesrejse med biolog Peder Agger som har grundet over sin livslange udvikling af sit natursyn. Vi byder også børnene op til dans, og forsøger at indkredse hvordan deres natursyn udvikles - og hvordan man som lærer bedst ansporer dem til det. Der ligger naturligvis også inspiration til undervisning i natursyn i tilknytning hertil.\nDen historiske begrundelse for hvordan vi ser på naturen i dag har vi også kigget nærmere på.\nNatursyn er ikke en simpel størrelse som kan finde simple svar på. Det er en stor og meget spændende diskussion som ikke mindst foregår i de mange naturfaglige foreninger i Danmark. Vi har forsøgt at tage pulsen på natursynet i foreningsdanmark. Måske kan det inspirere dig til at sætte ord på det? God læsning!\nKaskelot 154 - Liv med is og is med liv\nI kulden er selektionspresset stort og tilpasningerne mange. Frostvæske hos bl.a. fisk og insekter er en af de tilpasninger som gør et liv i det iskolde polarhav muligt. Lektor Hans Ramløv fortæller om torskefisk med iskrystaller i blodet og insekter der anvender glycerol som anti-frost væske.\nI laboratoriet kan eleverne selv undersøge hvad der sker med vands smeltepunkt når man mætter det med glycerol eller frostvæske.\nDitte Mikkelsen befinder sig netop nu på Grønland hvorfra hun bringer os beretningen om liv i isens matrix. Det er nemlig ikke kun dyrene der har fundet nicher i kulden til artens overlevelse. Gemt i den grønlandske havis finder man et rigt og forunderligt liv. Her finder særligt kiselalger bo i de små kanaler og gange inde i isen.\nOgså for mennesket har kulden nødvendiggjort opfindsomhed, ikke mindst når maven har knurret. Islandsk kruslav har stillet sulten hos mange nordboere i tidens løb og findes i dag både i de polare områder og i Danmark. Med Simon Jeppesen ved hånden kan du læse om lavens biologi og tage eleverne med på ekskursion ud i landskabet. Her kan de på egen hånd stifte bekendtskab med denne særegne skabning og lave lindrende te og varme kruslav-boller.\nSom konserveringsmiddel er kulden uforlignelig. Det har Eske Willerslev ved selvsyn konstateret. Siden 1998 har hun studeret såkaldt fossilt DNA fra borekerner fra Grønland og Sibirien. Han giver os fantastiske indblik i fortidens dyre- og planteliv, om bisoner, mammutter, moafugle, græsstepper og meget mere. Samt en lille afstikker til den røde, forførende planet Mars.\nGod god fornøjelse i kulden!\nFacitliste til multiple choice om polarbiologi:\nCamouflage: D Spæk: A og C Allens regel: B Bergmanns regel: A Migration: D Tungmetaller: C Nedbrydning: D (Mikroorganismerne kan dog leve der, og træet nedbrydes meget langsomt, så det rigtige ordvalg vil være ”ikke kan leve i det kolde og tørre klima”, men derimod ”trives dårligt i det kolde og tørre klima” og i varmere og fugtigere perioder vil der være langsom, men målbar nedbrydning.) Tilpasning: B og E Tilpasning: B og C\nKaskelot 153 - Sportsfysiologi\nDette nummer af Kaskelot skulle gerne give lidt sved på panden - hos både lærer og elever. Vi kigger nemlig nærmere på hvordan kroppen fungerer når man dyrker sport.\nVores kroppe formes af de aktiviteter vi udsætter dem for - eller ikke udsætter dem for. Fra forskellige vinkler bliver der kigget nærmere på dette fænomen - både hos eliteudøvere og hos ganske almindelige børn og unge.\nPuls og kredsløb e udgangspunkterne for vores forslag til hvordan du kan tage håndfast fat i dine elevers fysiologi og kondition. Og det er der meget mere inspiration at hente om på hjemmesiden.\nDer er også nyt om afgangsprøverne i folkeskolen - og hvordan Biologforbundet er med til at præge fremtiden.\nTag pulsen på dine elever (pdf - 51KB)\nKaskelot 152 - Svampene omkring os\nDenne gang tager Kaskelot på svampejagt - men ikke kun i naturen omkring os. Vi sætter særligt fokus på mikrosvampene: De svampe vi finder i hjemmet - og de svampe der ynder at leve på menneskets krop.\nDu kan også stifte bekendtskab med en af de svampe der angriber og dræber fyrretræer.\nInden da går vi i dybden med svampene som livsform og deres utrolige tilpasningsformer. Svampesex er bl.a. på programmet.\nDu finder også en hel mængde spædende øvelser du kan lave med dine elever: Lav en svamp, dyrk en hestepære eller lad dine elever lege museumsformidlere for en dag. Der er masser af gode muligheder for at gøre svampene populære i din klasse. Rigtig god læselyst!\nFremstilling af oste - en biologiaktivitet (pdf - 1,69MB)\nMikroorganismer og hygiejne (pdf - 1,97MB)\nSvampesuppe (pdf - 632KB)\nSvampe i biologilokalet, Kaskelot PS nr. 57, 1986 (pdf - 1,45MB)\nKaskelot 151 - Naturligt tegnsprog\nNaturen taler ikke volapyk - men den taler i koder!\nDet er netop de koder - eller tegn - der er temaet for dette nummer af Kaskelot.\nHvordan afslører man en løgn?\nHvordan løser kommunikationsdetektiverne naturens gåder?\nKan vi hente hjælp hos solsorten til at komme nærmere på tegnene?\nEller har Jesper Hoffmeyer, lektor og biosemiotiker, svaret?\nKaskelot stiller skarpt på tegnene og prøver at afkode dem.\nDer er også spændende og inspirerende idéer til undervisningen at hente inde i bladet.\nKaskelot 150 - På dybt vand\nDenne gang inviterer Kaskelot dig med på en rejse ned i dybet. Her kan du bl.a. stifte bekendtskab med en kæmpeblæksprutte, der gik i en fiskers trawl i Skagerrak og endte på Zoologisk Museum i København. Og læse om den eksotiske fauna i dybhavet med kæmpemunde og lysorganer i mørket.\nVi dykker mod bunden med fridykker Stig Åvall Severinsen, og ser på menneskets tilpasningsevne i det noget uvante element. Du kan også læse om kaskelothvalens mystiske næse, og hvordan forskere mener den fungerer.\nTryk, ilt, tilpasningsevne og sære skabninger er temaet for dette nummer af Kaskelot.\nKaskelot 149 - Stamceller\nStamceller er et hot emne inden for den biologiske forskning i dag. Forskningen lover næsten ufattelige resultater inden for sygdomsbehandling og tilsyneladende vil denne forskning kunne ændre vores samfund inden for overskuelig fremtid.\nKaskelot vil i dette nummer kigge nærmere på forskningen i stamceller. Hvad er det egentlig forskerne arbejder på? Leger de Gud i laboratorierne? Hvor kommer stamcellerne fra og hvorfor er de så interessante for forskerne? Hvordan skal vi som samfund forholde os til det - og hvad med moralen?\nDet er blot nogle af de spørgsmål dette nummer af Kaskelot forsøger at finde svar på.\nKaskelot 148 - Edderkopper\nEdderkopper er dyr som mange er bange for. Men der er også mange der fx. under efterårets edderkoppejagt har opdaget at det er smukke dyr med en interessant levevis.\nI dette nummer at Kaskelot udforsker vi edderkoppernes spændende verden og giver ideer til aktiviteter i undervisningen om edderkopper.\nLæs blandt andet om araknofobi, edderkoppers sanser, vandrehistorier, hippieedderkopper og gode grilltips!\nDen store edderkoppejagt - Undervisningsforløb i 2. klasse\nKaskelot 147 - Evolution og skabelse\nEr det tyranni at der kun bliver undervist i evolution i Danmark og ikke i fx den kristne skabelsesberetning? Det mener nogle kreationister. Kreationister er folk der tror på at det levende er blevet skabt. Ikke nødvendigvis som i en bestemt skabelsesmyte fra den ene eller den anden religion, det kan også være en idé om en særlig 'intelligent kraft' der har skabt verden.\nDa biologi er et videnskabeligt fag, skal der kun undervises i videnskabelige teorier. Kreationisme - skabelsestro - er ikke en videnskabelig teori og hører derfor ikke hjemme i biologiens verden. I dette nummer af Kaskelot vil vi beskæftige os med kreationismens udvikling og historie og besvare kreationisternes indvendinger mod evolutionsteorien.\nKaskelot 146 - Substralregn\nI dette nummer af Kaskelot kigger vi nærmere på ammoniakdampe og deres betydning for naturen.\nI de næringsfattige naturtyper som fx heder og højmoser vokser planter, der kan klare sig med meget lidt kvælstof, eller som har løst deres næringsproblem på en helt særlig måde. Som lyngen der samarbejder med en svamp om at optage næring fra jorden, eller som soldug der fanger og fortærer insekter og derigennem får adgang til næringsstoffer.\nFra landmandens gylle damper ammoniakken, og den lander på jorden og planterne - meget af det ganske tæt ved kilden. Det betyder, at naturområder i nærheden får tilført næring gennem luften - substralregn. Den lettere adgang til næring i de før så næringsfattige naturområder gør, at de særligt specialiserede planter ikke længere kan klare sig i konkurrencen med andre, mere næringskrævende planter. Og det kan betyde et farvel til de særlige, næringsfattige naturtyper.\nKaskelot 145 - Trækfugle\nFuglenes træk er et af denne verdens store vidundere. Tre til fem milliarder palæarktiske ynglefugle trækker hvert år gennem europa til deres overvintringssteder i Afrika.\nTakket være blandt andet den danske opfindelse ringmærkningen og mange forskeres ihærdige arbejde, kender vi nu meget mere til hvor fuglene flyver hen, hvordan de finder vej og hvad der styrer deres trækrytme. I dette nummer af Kaskelot er temaet trækfugle – fugle i flugt.\nLæs om hvordan fuglene finder vej på deres træk på side 8\nAbdims storks træk er blevet kortlagt ved hjælp af sattelitsendere – side 12\nTrækfuglene kommer tidligere til Danmark pÂ grund af klimaforandringen – side 18\nLæs om ringmærkning på side 20-23\nHvordan får man en frustrationsfri fugletur med en skoleklasse? – få svaret på side 24\nTest af fire håndbøger til havens fugle på side 26\nGod fornøjelse med trækfuglene!\nKaskelot 144 - Vandløb\nVand der løber. Å, bæk, flod, grøft, kanal og vandløb. Her i bladet ser vi på vandløbene fra flere forskellige vinkler:\nHormoner i spildevandet får fisk til at skifte køn - s. 8.\nSkjern Å blev genslynget. Det skriver Svend Auken om på s. 10.\nKun få danske vandløb huser de tre sjældne vandtæger dybvandstæge, stor skøjteløber og bækbugsvømmer, de kan fortælle om ferskvandsfaunaens indvandringshistorie efter istiden - s. 14.\nVandløbets tilstand bedømmes ud fra de dyr der lever der. Læs om vandløbsbedømmelse i undervisningen på s. 18.\nFlere ideer til undervisningen i vandløb på s. 21-23.\nVandløbsrestaurering i undervisningen kan give gode resultater på flere planer - s. 24.\nUndervisningsforløbet omkring naturgenopretning af vandløb omtalt på s. 24-27 kan hentes her: Undervisningssider til vandløb (pdf - 87,7KB)\nKaskelot 143 - Snyltere\nSelv den mest fanatiske dyreelsker vil nok betakke sig for at give en bændelorm et godt hjem. Snyltere eller parasitter er nok de mest uvelkomne af alle dyr. Og det kan der være god grund til. Malariaparasitten slår hvert år omkring 40 millioner mennesker ihjel, og en stor del af de danske børn har børneorm og lus, så der er ingen tvivl om at parasitter spiller en stor rolle i mange menneskers liv. De spiller også en stor rolle i mange dyrs og planters liv.\nI dette nummer af Kaskelot fokuserer vi på snyltere.\nDen velkendte vandrehistorie om edderkoppen der lægger æg i huden på folk er nok i virkeligheden inspireret af Tumbu-fluen, som er en af de fluer man kan læse om på side 8. En meget eksotisk parasit man kan finde herhjemme, har en meget kompliceret livscyklus der involverer både fugle og snegle. Den kan man læse om på side 12. Snyltehvepse er kendt som nyttige skadedyrsbekæmpere og ny viden om den måde de finder og udnytter deres vært på, kan man læse om på side 18.\nDet er ikke kun dyr der får parasitter, planter har en del snyltere og ofte dannes der smukke galler som man kan læse om på side 22.\nEn kort introduktion til snylternes verden for begyndere kan findes på side 21.\nKaskelot 142 - Skeletter\nNår man ser på menneskets skelet, ser man tydeligt at vi er pattedyr. Alle pattedyr er så at sige bygget op af det samme byggesæt af knogler. Giraffen med den lange hals har ikke flere halshvirvler end vi selv har - hvirvlerne er bare væsentligt længere. Mellem flagermusens fingre er der udspændt hud som gør at den kan flyve, men opbygningen af hånden er ellers fuldstændig den samme som vores egen. Udviklingen af de mange forskellige typer af skeletter er foregået efter 'det forhåndenværende søms princip' - der er ikke nogle hvirveldyr der lige pludselig har fået et ekstra sæt ben eller øjne, men der er dyr hvis forben er omdannet til effektive graveredskaber, til vinger og der er dyr som går på hele foden eller kun på den yderste tåspids, dyr med lange ben, korte ben eller helt uden ben. Knogler kan både være uhyggelige og smukke, men mest af alt er de praktiske at have! Skelettet afstiver legemet, beskytter vitale organer og i knogle marven dannes de røde blodlegemer. Forskningen samler på knogler og bruger dem blandt meget andet til at lære mere om fortidens dyreliv. Ved at sammenligne med nulevende dyr kan man sige noget om hvordan de bevægede sig og hvad de åd. Hvirveldyrenes skelet er temaet for dette nummer af Kaskelot.\nLæs om hvordan man skeletterer en strandet hval og få svar på, hvordan en slange kan sluge et bytte der er kæmpestort i forhold til slangens hoved.\nLæs om sabelkatte og kortsnudede bjørne - imponerende, uddøde pattedyr.\nDer er ideer til, hvordan man kan bruge knogler i undervisningen og til sidst en lille julehistorie om nissens skelet.\nKaskelot 141 - Dyrevelfærd\nEn god dag i Zoo\nForsøg med eller mod dyr?\nDyrevelfærd - en objektiv vurdering?\nDyrevelfærd - også et spørgsmål om etik\nKampen om dyrene\nUndervisning i dyreetik\nBag om Naturpatruljen\nHvordan opstod Naturpatruljen\nKaskelot 140 - Farver\nDe iriserende farver hos påfugle, sæbebobler og spyfluer\nDyrs farver – om camouflage, advarselsfarver og meget andet\nFlamingoernes flygtige farver\nUndervisningsidéer til emnet farver med guppyer, brug af den naturhistoriske samling og flade sæbebobler\nObservationsskemaer til forsøg med guppyers farver og adfærd (læs forklaringen i Kaskelot nr. 140):\nSkema 1 (pdf - 615KB)\nSkema 2 (pdf - 617KB)\nKaskelot 138 - Vegetationen i Gudenåen\nGudenåen er Danmarks længste vandløb. Den udspringer midt inde i landet ved Tinnet Krat og løber derfra i nordøstlig retning indtil udløbet i Randers Fjord.\nDet har ofte været diskuteret, om vi i Danmark har vandløb, der kan karakteriseres som floder, og spørgsmålet kan stadig ikke betragtes som endelig afklaret.\nSer man på vegetationen i den nedre del af Gudenåen, finder man både arter og en vegetationsudvikling, som ikke eller kun sjældent ses i andre danske vandløb. Og på den baggrund kan den nedre del af Gudenåen med rimelighed karakteriseres som stedet, hvor å bliver til flod.\nMed dette hæfte om Gudenåens planter er det hensigten dels at fortælle, at vegetationen i Gudenåen har det overraskende godt og dels at indføre læseren i de mest almindelige, men også nogle af de mere specielle vandløbsplanter. Hæftet vil kunne bruges som en lille felthåndbog, der dog ikke dækker alle planter, man finder i danske vandløb.\nAf Bjarne Moeslund


Mit Dating indfører nu, som den første datingside i Danmark valgfri betaling. Vi håber du kan bruge vores liste til noget, om ikke andet så bare for at få inspiration I takt med at din partner bliver mindre interesseret i at være derhjemme og . så sørg for at planlægge en date midt på dagen og lav en aftale med en ven eller. se billeder, flirte og meget mere. Find ny kæreste på Danmarks største gratis dating side. Jeg kan ikke huske min adgangskode kan i sende den til mig? Mangler: blive  gravid. kvinder der er gravide er da lige så velkommen som alle andre Det er op til kvinderne selv, om de vil være på dating sider, når de er gravide. I mit tilfælde er faren inde i billedet, som far til begge børn, men kan godt nogen gange tænke Jeg ved ikke om jeg ville turde henvende mig til en der er gravid.\nMy Friend Irma: Memoirs / Cub Scout Speech / The Burglar Selvom de er er frække på scenen, er det ikke alle kendisser, der har travlt Simpson er for tiden gravid med parets andre barn, så hun har tydeligvis til dig, der også synes, at dating -livet i kan være op ad bakke! LÆS OGSÅ Zac Efron kunne ikke få en date på Tinder Prøv en måned gratis >. Mit Dating indfører nu, som den første datingside i Danmark valgfri betaling. Vi håber du kan bruge vores liste til noget, om ikke andet så bare for at få inspiration I takt med at din partner bliver mindre interesseret i at være derhjemme og . så sørg for at planlægge en date midt på dagen og lav en aftale med en ven eller. Hvorfor skulle en 'rigtig iransk pige' ikke være cool og frigjort? Jeg ved, at det er noget, der sker for alle kvinder, men for nogle af os der ikke ser Og nej, selvom det kan lyde positivt at blive opfattet som sexet, Artiklen er bragt i samarbejde med xtinafans.netman. dk . Mere fra Prøv gratis i 30 dage.\nHvorfor kan jeg ikke blive gravid endate dk gratis dating for alle - vil\nDet kan potentielt betyde at din partner sammenligner dig med sin affære. Mens du fortæller dig selv, at de ting du undrer dig over ved din partners underlige opførsel kan forklares, kommer vi her med en liste over ting som du skal være særlig opmærksom på. Med udgangspunkt i ovenstående, ønsker vi derfor ikke længere, at tilbyde dig en profil på Graviditet ægløsning elskerinde. Hvordan stopper jeg mit bonus abonnement?\nHar: Hvorfor kan jeg ikke blive gravid endate dk gratis dating for alle\nKan jeg blive gravid når jeg har menstruation farmerdating Kundeservice er sød og rar og svare på dine spørgsmål meget hurtigt. Lars oluf larsen uforpligtende dating vil vare uger at få overblik over London-dødsbrand. Din partner er ekstra følsom overfor sin telefon. Tusind tak for de 5 stjerner og held og lykke med kærligheden Og så ligger det jo lige ved metroen, så flugtmulighederne er mange. Men hvis man virkelig presser datingeksperten, fortæller han, at han generelt synes, en café er det bedste sted at mødes. Der kan i den forbindelse være meget at vinde ved at vende blikket indad, da man jo selv er ansvarlig for ovenstående ting\nKan man blive gravid når man ikke har ægløsning dating sider for gifte Få kontakt til tusindvis af andre singler. Vær dog ærlig og sig på forhånd, at du har en aftale efterfølgende, så personen ikke står tilbage, som et stort spørgsmålstegn. Jeg er super tilfreds med siden og ville gerne give den 5 stjerne, men der ryger en af pga de har fjernet debatten efter en masse ballade med den. Stereo er et af mit fortrukne steder at svinge træbenet hvis der skal danses. Brug eventuelt en af de mange muligheder for at konvertere dit billede gratis på nettet. Er du til kvinder? Denne blev dog desværre lukket, da alle har ret til ligestilling Tønder mente, der skete for meget skidt.\nKan man godt blive gravid uden at han kommer trans dating sider Svaret bør ikke være et, vi giver dig, men et du giver dig selv Hvis du er i tvivl om du kysser godt, kan du med fordel spørge dem du før har kysset, hvordan du kysser og om der er noget du kan gøre bedre. Livsfarlig trend breder sig til hele landet: Nu beder politiet offentligheden om hjælp. Den er nem at finde rundt i. Dem jeg har datet eller senere er kommet i forhold med har aldrig talt om ældre mænd som en trussel.\nHvorfor kan jeg ikke blive gravid endate dk gratis dating for alle Æl sugardaters dk\nHvorfor kan jeg ikke blive gravid endate dk gratis dating for alle 925\n0 responses to “Hvorfor kan jeg ikke blive gravid endate dk gratis dating for alle”


Miljø og sundhed | Spar\nHos din lokale SPAR\nI SPAR har vi fokus på at forbedre vores klima og minimere de skadelige effekter fra vores butikker. Det sker gennem løbende optimeringer i butikken med henblik på et mindre energiforbrug, mindre forbrug af plastik og mindre madspild. Vi fortsætter arbejdet i SPAR, men vil samtidig gerne give lidt inspiration videre til vores kunder.\nDer findes nemlig mange idéer om, hvordan vi kan leve sundt og samtidig passe på vores klode. Det kan godt være en jungle at finde rundt i, og derfor har vi i SPAR samlet syv råd, som både bidrager til din sundhed og til klimaet.\nVi udvider og tilpasser også hele tiden vores sortiment i SPAR, så det matcher tendenserne i markedet, og så du kan få dækket dine behov. Læs mere om de varetemaer og mærkninger, som du møder i vores butikker her. Du finder også en guide til vores mest brugte miljømærkninger.\nVi holder naturen ren\nAt passe på miljøet handler ikke kun om de produkter, vi indtager. Det er også vigtigt at tænke på det aftryk, vi sætter i verden. Derfor er SPAR gået ind i kampen om et rent lokalmiljø i samarbejde med organisationen Hold Danmark Rent. Fra april til oktober afholdes ca. 400 lokale affaldsindsamlinger rundt om i landet. Du kan læse mere om Ren Natur her.\nPlastikposerne i SPAR er produceret af genbrugsplast i en kvalitet, som kan bruges flere gange. Samtidig tilbyder vi også at du kan købe et af vores flotte nylonnet. Du kan læse mere om vores plastikposer her.\nGrøn Balance er en serie af økologiske, miljøvenlige eller allergivenlige produkter, som du kan finde i SPAR. Produkterne er produceret med omtanke for dig og miljøet, og serien indeholder bl.a. fødevarer, babypleje og bleer, produkter til personlig pleje, vask og rengøring. Læs mere om Grøn Balance her.\nSPAR på madspild\nJo bedre vi bliver til at planlægge vores indkøb, jo mindre mad smides ud. Det samme gælder for SPAR. Vi har derfor udviklet 5 ugers madplaner, som du kan bruge helt som de er eller krydre med dine egne opskrifter. Find vores madplaner her. Læs også om, hvordan vi sparer på madspild her.


Alle restauranter i Anzio Restauranter i nærheden af Enoteca del Gatto\nAlle aktiviteter i Anzio Aktiviteter i nærheden af Enoteca del Gatto\nEuropa›Italien›Lazio›Province of Rome›Anzio›Restauranter i Anzio› Enoteca del Gatto\n66 anmeldelser Nr. 43 af 231 Restauranter i Anzio Udmærkelsescertifikatet $$ - $$$\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning Via Giuseppe Mazzini 9, 00042, Anzio, Italien +39 06 984 6269\nI dag 4:45 pm - 8:45 pm\nAnzio, Province of Rome 1.573 anmeldelser Vittorio al Porto\nAnzio, Province of Rome 279 anmeldelser Osteria Contro Corrente\nAnzio, Province of Rome 864 anmeldelser Il Corallo\nAnzio, Province of Rome 205 anmeldelser da Alceste al Buon Gusto\nAnzio, Province of Rome 629 anmeldelser Fraschetta del Mare\nAnzio, Province of Rome 1.234 anmeldelser Mere Baia di Ponente\nAnzio, Province of Rome 1.030 anmeldelser Il Grecale\nAnzio, Province of Rome 279 anmeldelser Se alle tilgængelige restauranter\nRyd alle Begynd din anmeldelse af Enoteca del Gatto Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på Enoteca del Gatto, kiggede også på\nHar du været i Enoteca del Gatto? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\nVia Giuseppe Mazzini 9, 00042, Anzio, Italien Placering:\nHar du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Enoteca del Gatto og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af Enoteca del Gatto Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 354 anmeldelser Porto di Anzio\n12 anmeldelser Chiesa dei Santi Pio e Antonio\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 686 anmeldelser Capo d'Anzio\n254 anmeldelser Ristorante Il Riccio\n279 anmeldelser Vittorio al Porto