Mediernes Valgkamp - Et forsknings- og formidlingsprojekt om folketingsvalget i PDF\nMediernes Valgkamp - Et forsknings- og formidlingsprojekt om folketingsvalget i 2005\nDownload "Mediernes Valgkamp - Et forsknings- og formidlingsprojekt om folketingsvalget i 2005"\n1 Mediernes Valgkamp - Et forsknings- og formidlingsprojekt om folketingsvalget i 2005 Af Peter Bro, Rasmus Jønsson, Søren Schultz Jørgensen og Poul Anders Pedersen Marts 2005\n2 Om projektet Mediernes Valgkamp er et forsknings- og formidlingsprojekt om folketingsvalget Det er udviklet og gennemført af forskningsadjunkt Peter Bro fra MODINET-centeret/Syddansk Universitet ekstern lektor Rasmus Jønsson fra RUC, udviklingsdirektør Søren Schultz Jørgensen fra Huset Mandag Morgen og journalist Poul Anders Pedersen fra Ugebrevet Mandag Morgen. Projektet havde dog ikke været muligt uden medvirken fra en lang række mennesker, der på forskellige måder har bidraget med afdækningen af valgkampen. Først og fremmest har en række studentermedhjælpere fra Huset Mandag Morgen foretaget et kolossalt arbejde med at analysere medieindholdet under valgkampen ud fra en række prædefinerede analyse-parametre. Søren Bertram Andreasen, Andreas Brunsgaard-Jørgensen, Simon Strange, Martin Musil, Nynne- Cecilie Schmidt, Morten Skjoldager, Niels Christian Alberg Nielsen og Marie Brunsvik Heinskou har således i fællesskab analyseret mere end fire tusinde nyhedsartikler og -indslag. Samtidig har de haft overskud til løbende at bidrage med gode råd til såvel forsknings- som formidlingsindsatsen. Derudover har projektlederne anvendt et rådgivende panel som sparringspartnere. Panelet bestod af professor Anker Brink Lund fra CBS, professor Kim Schrøder fra RUC og Niels Krause-Kjær fra SDU, som hver især havde særlige faglige forudsætninger for at bidrage til analyserne af mediernes indhold, mediernes påvirkning fra politikere og deres indvirken på vælgernes holdninger. Endelig har forskningsprogrammet MODINET (Medier og Demokrati i Netværkssamfundet) og Huset Mandag Morgen bidraget med mandskab, materiel og ikke mindst økonomiske midler, uden hvilke forsknings- og formidlingsvisionerne ikke var blevet omsat til virkelighed. På disse to bidragsyderes hjemmesider findes mere materiale om projektet (www.mm.dk / Ansvaret for analyserne i denne rapport - udgivet i marts 2005, præcis to måneder efter valgets udskrivelse - påhviler dog alene de fire projektledere bag Mediernes Valgkamp. Og i denne rapport har vi koncentreret indsatsen om at præsentere datamaterialet fra projektet i en lettilgængelig form i håbet om, at rapporten kan vække interesse for en bredere kreds med interesse for medier og politik. 2\n3 Indholdsfortegnelse 1. Projekt Mediernes Valgkamp Metoden bag Mediernes Valgkamp Formidlingen af Mediernes Valgkamp 6 2. Mediernes valg Nyhedsformidlingens omfang og præmisser Nyhedsformidlingens emner og fokus Nyhedsformidlingens arke-aktører Nyhedsformidlingens politikere og partier Opsamlende betragtninger om mediernes valgkamp Mediernes vilkår og virkning Presserådgivere og politiske redaktørers opfattelse af mediernes valgkamp Befolkningens opfattelse af mediernes valgkamp Emnerne under valgkampen De enkelte sager under valgkampen Vælgernes vurdering af mediernes arbejde under valgkampen Vælgernes vurdering af den medialiserede valgkamps relevans Mediedækningens betydning for vælgernes syn på politik Mediedækningens oplevede underholdningsværdi blandt vælgerne Bilag A - Kodeskema Kodeskemaets enkelte variabler Beskrivelse af kodeskemaets variabler Bilag B - Survey-analyse Spørgsmål i survey-analysen 58 3\n4 1. Mediernes Valgkamp I takt med at antallet af danskere, som er medlem af et politisk parti, falder, og at deltagerlysten ved de politiske møder i forsamlingshusene synes at svinde, har nyhedsmedierne fået en nærmest monopolstatus som formidlingsled mellem folkevalgte og vælgere. I dag taler man derfor om tre nøgleaktører i forbindelse med folketingsvalg: Politikere, medier og borgere. Set i det perspektiv kan det dog synes paradoksalt, at danske valgkampe indeholder masser af nyheder og analyser om politikernes gøren og laden, og om vælgernes vandringer mod snart den ene partiblok, snart den anden. Hvorimod vi sjældent hører særligt meget om nyhedsmedierne, og om deres betydning for politikernes og vælgernes holdninger og handlinger. De få analyser, der bliver foretaget, strækker sig ofte ikke længere end til forholdsvis simple konstateringer af hvilke sager, der har sat den politiske dagsorden, eller også bliver analyserne først færdiggjort flere måneder eller år efter folketingsvalgene er afgjort. Hvorfor de først afføder refleksion blandt politikere, redaktører, journalister, forskere og andre aktører efter valgkampens afslutning. Denne problematik har forsknings- og formidlingsprojektet Mediernes Valgkamp forsøgt at råde bod på under folketingsvalget Ideen har kort fortalt været at foretage analyser af nyhedsmediernes virke under valgkampen - og ligeledes at publicere analyserne under valgkampen. Formidlingen skete bl.a. via samarbejde med Ugebrevet Mandag Morgen, dagbladet Politiken og Danmarks Radio, der alle bragte dele af analyserne, mens valgkampen var i gang. Projektets motiv, metode og samlede datamateriale er i denne rapport beskrevet i en kort og kontant form. Rapporten er disponeret således, at den resterende del af dette første kapitel beskriver den metodiske tilgang i ultrakort form. En mere udførlig gennemgang af metoden findes i det vedlagte bilagsmateriale. Rapportens andet kapitel beskriver de væsentligste forhold omkring mediernes dækning af folketingsvalget. Endelig beskriver tredje kapitel, hvordan de politiske partiers pressechefer, de politiske 4\n5 redaktører og ikke mindst et repræsentativt udsnit af danskerne oplevede forholdet mellem medier og politik, mens valgkampen udspillede sig Metoden bag Mediernes Valgkamp Afdækningen af mediernes valgkamp har taget afsæt i valgkampens politiske input, dens journalistiske output og outputtets effekt over for vælgerne. Tre faser, som er sammenfaldende med, hvad der i andre sammenhænge er blevet beskrevet som journalistikkens eksterne faktorer - svarende til produktions-, publikations- og perceptionsfasen. Figur 1. Forholdet mellem politikere, medier og borgere i Mediernes Valgkamp Politikere Medier Borgere I første fase har journalister kontakt til en række forskellige kilder i forbindelse med produktionen af artikler og indslag. Det redaktionelle resultat af denne kontakt bliver syn- og hørligt for læsere, lyttere og seere i publikationsfasen, hvor artiklerne og indslagene bliver offentliggjort og - afhængig af vælgernes perception - kan påvirke alt fra holdninger til handlinger på valgdagen. Disse tre faser er blevet afdækket med en række forskellige metoder i Mediernes Valgkamp: Produktionsfasen blev belyst gennem en række daglige semi-strukturerede interviews med partiernes kampagneledere (typisk pressechefer) og daglige semistrukturerede interviews med nyhedsmediernes kampagneledere - det vil sige politiske redaktører. Analyserne af publikationsfasen byggede på den daglige behandling af valgkampen i Jyllands- Posten, Berlingske Tidende, Politiken, Ekstra Bladet, B.T., Information, Urban og metroxpress, TV Aviserne kl og kl på DR1, Nyhederne kl og på TV 2 samt Radioaviserne kl og på DR. Endelig blev to roterende regionalaviser også analyseret dagligt. Af afgrænsningsmæssige årsager blev der alene anvendt artikler og indslag, som specifikt refererede til valgkampen - og var at finde i forbindelse med nyhedsmediernes egen prioritering af ny- 5\n6 heds- eller indlandsstoffet. Det vil sige, at artikler på eksempelvis avisernes udlands- eller kultursider ikke blev inddraget i analysen. Analyserne af det ikke desto mindre ganske omfattende materiale skete på baggrund af et såkaldt kodeskema, som er vedlagt i rapportens bilagsmateriale (Bilag A), hvor der også findes en nærmere beskrivelse af, hvordan mediematerialet blev analyseret i forhold til en række variabler, såsom genre, form, fokus, præmisleverandør, nøgleaktører, dominerende partier mv. Endelig blev vælgernes perception af nyhedsmediernes valgdækning løbende afdækket. Det skete ved daglige interviews med gennemsnitligt 120 repræsentativt udvalgte danskere, der blev stillet spørgsmål om, hvilke nyheder de havde hæftet sig ved, hvilken betydning nyhederne havde for dem, og hvordan valgkampen påvirkede deres generelle syn på forholdet mellem medier og politik. Disse tre faser blev afdækket simultant, efterhånden som folketingsvalget 2005 skred frem. Samlet set blev seks faste politiske pressechefer interviewet 21 gange, fire faste politiske redaktører blev interviewet 21 gange, ligesom danskere i alt blev interviewet. Disse interviews blev suppleret med analyser af flere end artikler og indslag i nyhedsmedierne under valgkampen. De seks politiske pressechefer og fire politiske redaktører blev i den forbindelse alle bedt om at forholde sig til, hvad der havde været det foregående døgns vigtigste politiske begivenhed - og hvad der ville blive den vigtigste sag i det kommende døgn. Metoden bag befolkningsanalysen er - ligesom metoden bag medieanalysen - beskrevet mere fyldestgørende i bilagsmaterialet (Bilag B) Formidlingen af Mediernes Valgkamp Det omfattende materiale til trods var det fra første færd målet at mindske den tidsmæssige forskydning mellem forskningsprocessen og formidlingsprocessen, så analyserne løbende kunne afrapporteres. Til det formål var der fra starten indgået mere eller mindre formaliserede formidlingsaftaler med Dagbladet Politiken, Danmarks Radio og naturligvis også Ugebrevet Mandag Morgen Hver uge under valgkampen blev resultater fra projektet således offentliggjort i form af artikler i Ugebrevet Mandag Morgen, analyser på Politikens analysesider hver tirsdag og torsdag, samt et par 6\n7 ugentlige interviews til Danmarks Radio, der primært blev bragt på P1 (P1 Morgen og P1 Eftermiddag) samt i Deadline på DR2. Den løbende publicering har naturligvis baseret sig på foreløbige analyseresultater, og nærværende rapport rummer derfor første samlede præsentation af datamaterialet (medieanalyser og interviews med politiske pressechefer, politiske redaktører og borgere) fra hele valgkampen. Afrapporteringen af forsknings- og formidlingsprojektet slutter dog ikke med denne udgivelse. Udover en række planlagte udgivelser i videnskabelige sammenhænge (såsom videnskabelige artikler og antologibidrag) bliver materialet fra Mediernes Valgkamp også gjort tilgængeligt for nyhedsformidlere, forskere og andre som kunne være interesseret i at foretage egne analyser med afsæt i de analyserede artikler og indslag. Rapporten med resultaterne af Mediernes Valgkamp bliver således med tiden suppleret med en CDrom og / eller en internet-tilgængelig database, hvor de kvantitative data bliver stillet til rådighed for alle, som kunne være interesserede i at foretage egne analyser med afsæt i det indsamlede datamateriale. Udover at datamaterialet kan anvendes til at generere ny viden til brug for forskning eller nyhedsformidling, kan det således anvendes i studiesammenhænge - på eksempelvis landets journalist- og statskundskabsuddannelser. Datamaterialet bliver tilgængeligt via hjemmesiderne hos Huset Mandag Morgen (www.mm.dk) og MODINET (www.modinet.dk) fra 1. august\n8 2. Mediernes valg Mediernes dækning af folketingsvalget 2005 var på flere fronter overvældende. I kvalitativ forstand kom den overvældende nyhedsformidling til udtryk gennem nyhedsmediernes og -formidlernes anvendelse af mange nye metoder og virkemidler - såsom dagsordensættende meningsmålinger og forskellige borgerpaneler, der var med til at påvirke alt fra valg af historier og kilder til vinklinger Nyhedsformidlingens omfang og præmisser Men også i kvantitativ forstand var mediernes dækning af valget overvældende. I løbet af den 21 dage lange valgkamp - fra udskrivelse af folketingsvalget den 18. januar til valgdagen den 8. februar producerede de nyhedsmedier, som Mediernes Valgkamp valgte at analysere, mere end artikler og indslag om valgkampen. Figur 2. Mediernes dækning af valgkampen fra den 18. januar til den 8. februar 2005 Dækning af valgkampen Artikler og indslag Procent Politiken Jyllands-Posten Berlingske Tidende Ekstra Bladet BT Information Urban metroxpress Regionale (2 dgl. i rotation) Kl Radioavisen 70 2 Kl Radioavisen 93 2 Kl TV-Avisen Kl TV-Avisen Kl Nyhederne Kl Nyhederne 71 2 Samlet Det er i den forbindelse vigtigt at bemærke, at tabellen alene viser antallet af artikler og indslag om valgkampen, og ikke længden målt i forhold til spaltemillimeter og indslagsekunder. Selv om det eksempelvis fremgår af tabellen, at TV Avisen kl har haft næsten halvanden gang så mange indslag som TV 2 Nyhederne kl , kan de med andre ord godt have sendt lige mange sekunder. 8\n9 På samme måde gælder det, at der ganske vist kan være betydelig forskel mellem antallet af valgartikler i dagbladene i valgperioden - eksempelvis mellem Politiken, Jyllands-Posten og Berlingske Tidende. Men deres respektive produktion målt i spaltemillimeter kan give et andet billede af, hvilke medier der har været mest produktive i valgkampen. For alle nyhedsmedier, der er analyseret i Mediernes Valgkamp - hvad enten man ser på elektroniske eller skrevne - gælder dog, at de stort set har fulgt de samme publiceringsfrekvenser henover folketingsvalgets 21 dage. Det kommer blandt andet til udtryk ved, at der bliver produceret flest nyhedsartikler og -indslag om valget på hverdage, hvorefter omtalen daler lidt i weekenden. Denne tendens gælder for alle tre uger af valgkampen. Om end man naturligvis skal gøre sig bevidst, at nyhedsmedierne rykker dele af omtalen over i andre programsegmenter og sektioner eksempelvis ved at have flere artikler i kultursektionerne og indslag i søndagsmagasiner. Sammenligner man valgkampens første og anden halvdel var omtalen næsten identisk for begge medietyper. Mest omtale af valget havde de elektroniske medier på valgets første dag, og den mindste dækning på valgets 12. dag, mens de skrevne medier havde mest omtale på valgkampens tredje dag og mindst på valgets 13. dag. Endelig har de skrevne medier i Mediernes Valgkampen i gennemsnit produceret omkring fem gange så mange enheder hver dag som de elektroniske medier. Samlet set har der således været en række fællestræk ved nyhedsformidlingens omfang, når man på baggrund af det analyserede datamateriale i Mediernes Valgkamp ser på forhold som, hvornår der har været mest og mindst dækning af valgkampen, hvordan dækningen fordeler sig henover en uge, og hvordan størrelsesforholdet har været mellem skrevne og elektroniske medier. Med tanke på den omfattende nyhedsformidling under valgkampen, er det oplagt at se nærmere på, hvem eller hvad der initierede de mange artikler og nyhedsindslag. Her viser opgørelserne, at det i mere end halvdelen af de godt artikler og indslag var nyhedsformidlere, der leverede præmissen for den enkelte nyhedshistorie. 9\n10 Denne præmis har pressen blandt andet leveret ved at få foretaget meningsmålinger, som leder dem til eksempelvis at lave nyhedshistorier om nye vælgervandringer eller interviews med valgforskere. Politikerne kan dog også selv fungere som præmisleverandører. Sådan som det eksempelvis kan ske, når de fremlægger nye udspil eller i pressemeddelelser kommenterer andre politikeres udspil. I den forbindelse skal naturligvis gøre sig klart, at det ikke i alle tilfælde vil fremgå klart, hvorvidt nyhedsformidlerne rent faktisk har leveret præmissen til en historie. I nogle tilfælde kan nyhedsformidlerne således være blevet kraftigt tilskyndet af eksempelvis partiernes presserådgivere, som har forsynet dem med velegnet materiale. Med det forbehold for øje viser analyserne af artiklerne og indslagene om valgdækningen, at politikerne under ét har igangsat nyhedshistorier i hvert tredje tilfælde. Endelig viser analyserne også, at eksterne begivenheder (såsom naturkatastrofer) og andre aktører (såsom virksomheder eller forskningsinstitutioner) kun i ringe grad har initieret nye historier. Figur 3. Præmisleverandører i forhold til valgkampsdækningen i skrevne og elektroniske medier Præmisleverandør Artikler og indslag Procent Pressen Politikere Andre aktører Eksternt forløb 40 1 Andet 13 0 Samlet Analyserer man forskellene mellem præmisleverandørerne i de skrevne og elektroniske medier er der ikke umiddelbart de store forskelle. I hvert fald ikke så længe man bare ser på de overordnede præmisleverandører. Sådan som de er præsenteret ovenfor. Men ser man nærmere på, hvad der mere konkret har leveret præmissen, fremstår et par interessante forskelle. Andelen af nyhedshistorier, hvor pressen har fungeret som præmisleverandør, er stort set identiske for de skrevne og elektroniske medier. Men nærmere analyser viser, at den elektroniske presse fungerer som selvstændig præmisleverandør hvert 10. indslag, mens det i den skrevne presse sker i hver 20. artikel. 10\n11 En anden forskel mellem de skrevne og elektroniske medier er, at politikere med egne udspil også i højere grad fungerer som præmisleverandører i de elektroniske medier end i de skrevne medier. Til gengæld er de skrevne medier bedre til at lave opfølgninger på nye politiske udspil, hvor andre politiske aktører får mulighed for at blande sig i debatten. Dette kommer konkret til udtryk ved, at de skrevne medier i højere grad starter nye historier på baggrund af politiske reaktioner på udspil i eget parti, udspil i andre partier og udspil fra andre aktører - såsom virksomheder, organisationer, myndigheder, borgere mv. I forhold til udspil fra andre aktører er forskellene mellem de skrevne og elektroniske medier dog mindre Nyhedsformidlingens emner og fokus Opgørelserne over de emner, som blev behandlet i nyhedsmedierne, viser, at der var mange sager og temaer fremme under folketingsvalget. Men analyserne viser samtidig, at det stort set ikke er nogle politiske sager og temaer, som bliver fastholder over længere tid eller i noget større omfang. Figur 4. Nyhedsmediernes dækning af prædefinerede emner under folketingsvalget Dækning af valgkampen Artikler og indslag Procent 1: Arbejdsløshed : Arbejdsmarked i øvrigt : Skatter og afgifter : Økonomi i øvrigt : Sundhed : Sygehuse : Daginstitutioner : Folkeskolen : Ældre : Uddannelse og forskning : Velfærd i øvrigt : Udlændinge : Retspolitik : Miljø : Etik og moral : Ulandsbistand : International politik : EU : Politik og personer : Kommunalreform : Andet Samlet\n12 Under de tidligere folketingsvalg har der ofte været nogle få emner, der har formået at præge nyhedsformidlingen. Eksempelvis var udlændingespørgsmålet et stort emne under valgkampen i Men under 2005-valgkampen var nyhedsformidlerne nok med til at sætte dagsordenen, men de havde sjældent held til at fastholde den i længere tid ad gangen. Emner som Irak-krigen og kommunalreformen, som havde præget nyhedsmedierne inden valget, kom således kun til at spille en marginal rolle, idet kun tre ud af fire artikler og indslag om international politik handlede specifikt om Irak-krigen. De væsentligste emner, der blev behandlet under valgkampen, var således valgkampen selv - og de personer og partier, der optrådte i den. Denne tendens fremgår også af figur 5. Tabellen viser, hvordan nyhedsformidlerne valgte at frame eller fokusere deres nyhedsartikler og -indslag i forhold til tre definerede journalistiske rammer. Af tabellen fremgår det, at journalisterne under folketingsvalget i 2005 fokuserede mest på de processer, som omgiver politikken. Det vil typisk sige historier, som tager afsæt i et hvorfor - spørgsmål - eksempelvis hvorfor et parti eller en politiker har spillet ud med et konkret forslag. Artikler og indslag som i højere grad handlede om, hvad partierne ville gøre altså spørgsmål om det politiske indhold - prægede kun en tredjedel af artiklerne og indslagene. Spørgsmålet om hvem - altså den person-fokuserede nyhedsformidling - udgjorde knapt hver femte artikel og indslag. Figur 5. Nyhedsmediernes fokus under folketingsvalget Fokus Artikler og indslag Procent Proces Person Politik (indhold) Samlet Sammenligner man de elektroniske medier og de skrevne medier (de regionale aviser fraregnet) fremgår det, at de elektroniske medier fokuserer betydeligt mere på politiske processer end de skrevne. 52 pct. af indslagene i de elektroniske medier handler således om processerne bag politikken, mens det drejer sig om 45 pct. for de skrevne medier. 12\n13 Til gengæld fokuserer de elektroniske medier mere på det politiske indhold (39 pct.) end de skrevne medier (34 pct.) og mindre på enkeltpersoner. For de landsdækkende skrevne medier gælder således, at lidt mere end hver femte artikel (21 pct.) handler om enkeltpersoner, mens det kun er omkring hver tiende hos de elektroniske medier (8 pct.) Nyhedsformidlingens arke-aktører Den megen fokus på de politiske processer i folketingsvalget kommer også til udtryk i forhold til brugen af kilder - herunder både dem, som bliver citeret, og dem, som blot bliver omtalt. Mens knap syv ud af ti kilder er politikere og hver tiende er en borger, kæmper eksperter og medierepræsentanter en hård kamp om tredje- og fjerdepladsen i forhold til flest henvisninger. Figur 6. Nyhedsmediernes omtale og citat af fremtrædende aktør-grupper Arke-aktører Artikler og indslag Procent Politikere Borgere Eksperter Medierepræsentanter Myndigheder Organisationer Virksomheder Kulturpersoner Andet Samlet Når medierepræsentanterne - som tæller journalister, redaktører mv. - fylder så meget, hænger det ikke mindst sammen med, at de har særlige forudsætninger for at deltage som aktører i artikler og indslag i en medievalgkamp, hvor der er megen fokus på politiske processer. Her er de nemlig daglige observatører i forhold til spillet på Christiansborg og partiernes interne og eksterne opgør. Denne tendens til procesjournalistik bliver endnu tydeligere, når man ser nærmere på kategorien af eksperter. Kategori indeholder nemlig ikke kun universitetsansatte forskere, men også andre grupper, som ikke henter deres ekspert -prædikat gennem forskning. Som det fremgår af figur 7 er det således mindre end hver tredje ekspertkilde (28 pct.), der rent faktisk kommer fra et universitet. 13\n14 Figur 7 viser i den forbindelse, at der er stor forskel mellem, hvor universitetsfolkene kommer fra. Københavns Universitet kommer ind på en første plads, ikke mindst takket været valgforskere, der også ofte optræder som kommentatorer i procesjournalistikken, mens Ålborg Universitet, når en anden plads på grund af forskere inden for bestemte politikområder - ikke mindst velfærd. Figur 7. Nyhedsmediernes brug af universitetskilder under folketingsvalget Universitet Artikler og indslag Procent Københavns Universitet Aalborg Universitet 51 5 Aarhus Universitet 50 4 Roskilde Universitetscenter 29 3 Syddansk Universitet 19 2 Copenhagen Business School 18 2 Handelshøjskolen i Århus 9 1 Danmarks Pædagogiske Universitet 8 1 Samlet For universiteter som Syddansk Universitet og Roskilde Universitet gælder det endvidere, at flere af de mest anvendte kilder end ikke er deciderede forskere, men har journalistisk baggrund eller indsigt og hører under institutter for medier, kommunikation og journalistik, med titler som journalistiske lektorer, eksterne lektorer mv. Mens fastansatte universitetsforskere - som en tommelfingerregel - optræder som hver 10. kilde i nyhedsmediernes hverdagsdækning, figurerer de kun som én ud 100 kilder i valgkampsdækningen. Og mange af de mere klassiske universitære discipliner - såsom økonomi - er svagt repræsenteret på kildelisten i forbindelse med folketingsvalget Sammenholder man i den forbindelse arke-aktørerne med nyhedsformidlernes valg af fokus fremgår det klarere hvilke faggrupper, der optræder i hvilke sammenhænge. Den yderste højre kolonne i Figur 8 viser den samlede andel, som de enkelte arke-aktører udfylder, mens de tre kolonner til venstre for denne angiver, hvordan denne samlede andel fordeler sig. 14\n15 Figur 8. Brug af udvalgte kilde-grupper fordelt i forhold til nyhedsmediernes fokus Arke-aktører Proces Person Politik (indhold) Samlet andel Politikere Borgere Eksperter Medierepræsentanter Myndigheder Organisationer Virksomheder Kulturpersoner Andet Samlet Af tabellen fremgår det, at politikernes fordeling mellem de tre fokusområder svarer meget godt til den samlede fordeling af nyhedsformidlingen i forhold til proces, person og politisk indhold (jf. figur 5), mens der for andre aktører er tydelige tendenser i forhold til den ene, anden eller tredje af kategorierne. Når medierepræsentanter optræder i artikler eller indslag vil det således i mere end seks ud 10 tilfælde være i forbindelse med en proceshistorie, og andelen er næsten den samme for eksperterne. Hvilket er et vidnesbyrd om de mange forskellige former for eksperter, der blev anvendt under folketingsvalget i Omvendt fremgår det, at når myndigheder, organisationer og virksomheder optræder i nyhedsmedierne, sker det i omkring halvdelen af tilfældene som led i en artikel eller et indslag med et politiskindholdsmæssigt fokus. Ligesom det fremgår af tabellen, at når kulturpersonligheder - såsom skuespillere, sportsfolk mv. - optræder, så er det ofte for at sige noget om politikerne som personer Nyhedsformidlingens politikere og partier Når politikere optræder som kilder under folketingsvalget i syv ud af 10 indslag eller artikler, dækker det over store udsving. Dels i forhold til hvilke partier de enkelte politikere kommer fra, dels i forhold til hvor meget forskellige politikere inden for hvert parti bliver omtalt eller citeret. Under folketingsvalget skilte to politikere sig særligt ud i forhold til andelen af omtale. 15\n16 Samlet set henviste næsten gange direkte til navngivne politikere. Sammenholder man de henvisninger til Anders Fogh Rasmussen med det samlede antal artikler og indslag på mere end 4.000, svarer det til, at han blev omtalt eller citeret i knapt hver tredje nyhedshistorie, analyser, leder mv. i nyhedsmedierne. Figur 9. De mest omtalte politikere under folketingsvalget Person-omtale Artikler og indslag Procent 1. Anders Fogh Rasmussen Mogens Lykketoft Marianne Jelved Pia Kjærsgaard Bendt Bendtsen Jens Rohde Frank Jensen Bertel Haarder Connie Hedegaard Lars Løkke Rasmussen Claus Hjort Frederiksen Holger K. Nielsen Svend Auken Lene Espersen Martin Geertsen Thor Pedersen Søren Pind Pia Gjellerup Henriette Kjær Peter Skaarup 67 1 Samlet Den næstmest omtalte politiker under folketingsvalget var Mogens Lykketoft, der til sammenligning blev omtalt eller citeret i knap hver fjerde-femte artikel eller indslag. I den forbindelse gælder det i øvrigt for begge politikere, at andelen mellem omtale og citat ligger på omkring en tredjedel - svarende til ca. 33 pct. citat og 67 pct. omtale. Derefter er der et kraftigt fald i henvisningerne til de næste politikere på top 20-listen. Fælles for personerne på listen er, at de er partiledere, ministre i den siddende regering, eller toneangivende politikere i de største partier. Kun to politikere bryder billedet - de Københavnske V-borgmestre Søren Pind og Martin Geertsen - der fik omtale som følge af et internt partiopgør i valgets slutfase. 16\n17 For politikerne længere nede af listen er det karakteristisk, at de har en højere citatandel end de to øverste på listen. Pia Kjærsgaard har en citatandel på 56,0 - svarende til at hun for hver to omtaler har lidt over et enkelt citat - Bendt Bendtsen har en citat-andel på 56,7, Marianne Jelved på 67, 7 og Holger K. Nielsen på 130,0, idet han er mere citeret end omtalt. Der er dog også andre interessante forskelle mellem måderne, hvorpå de mest omtalte medievante politikere under valgkampen indgår i nyhedsformidlingen. Hvis man således sammenholder omtalen og citaterne med de seks førnævnte toppolitikere med nyhedsformidlernes fokus fremgår det, hvornår de hver især indgår i artikler om henholdsvis processer, personer og politisk indhold. Figur 10. Fokus på toppolitikere under folketingsvalget Fokus på toppolitikere Proces Person Politik (indhold) Omtale / citat Anders Fogh Rasmussen 50,9 18,6 30, Mogens Lykketoft 54,0 22,4 23,6 953 Marianne Jelved 57,9 19,4 22,7 332 Pia Kjærsgaard 53,7 23,3 23,0 270 Bendt Bendtsen 42,7 17,8 39,5 257 Holger K. Nielsen 42,2 23,5 31,3 115 Tabellen viser, at der var en betydelig forskel mellem, hvilket fokus nyhedsformidlerne valgte at anlægge på henholdsvis Anders Fogh Rasmussen og Mogens Lykketoft. Førstnævnte fik lov at forholde sig mere til substans-politiske problemstillinger og mindre til personspørgsmål og til procesjournalistikken med dens fokus på f.eks. meningsmålinger og interne magtkampe. Bendt Bendtsen var i den forbindelse den toppolitiker af de seks partiformand, som i størst omfang blev omtalt eller citeret i forbindelse med politisk-indholdsmæssige problemstillinger. Et fokus, som ikke mindst skyldes dankortgebyr-sagen, hvor ministeren på et tidligere tidspunkt i valgkampen valgte at annullere en tidligere indgået aftale omkring gebyrer på betalingskortet. Nyhedsformidlingens tendenser mod, hvad der er blevet beskrevet som et præsidentvalg, gælder dog ikke kun i forhold til omtalen af enkeltpersoner, hvor to personer - næsten svarende til to præsidentkandidater - modtager mærkbart mere medieopmærksomhed end andre politikere. Den samme tendens gør sig gældende på partiplan. 17\n18 Denne tendens fremgår af to forskellige opgørelser. I den første, Figur 11, kan man alene se på andelen af omtale og citatet fra politikere fra de forskellige partier (her er også medtaget henvisninger til folk fra partiorganisationerne). Heraf fremgår det, at Venstre og Socialdemokraterne i overvældende grad er de to partier, som er blevet citeret og omtalt mest. Figur 11. Henvisninger til partier under folketingsvalget Omtale / citat af parti Aktør-andel Aktør-antal Omtalt Citeret Venstre Socialdemokraterne Konservative Det Radikale Venstre Dansk Folkeparti SF Enhedslisten Kristendemokraterne CD Minoritetspartiet Samlet Dernæst er der - som det var tilfældet i omtalen af enkeltpolitikere - et kraftigt fald ned til de næste partier. Her er der endvidere en række forskelle i forhold til listen over de mest omtalte enkeltpolitikere. På politiker-hitlisten lå Marianne Jelved nummer tre, efterfulgt af henholdsvis Pia Kjærsgaard og Bendt Bendtsen. Placeringerne for deres partier er lidt anderledes. Samlet set er de konservative ministre således med til at sikre, at partiet kommer længere op ad listen over de mest omtalte partier. Analyserne af mediehenvisningerne til partierne viser endvidere, at det ikke kun er Holger K. Nielsen, der relativt får mest omtale, men også at SF er det af partierne, der får den højeste andel af citater. Dansk Folkeparti har her den laveste andel. Som nævnt fremgår tendensen til to meget omtalte partier dog også på anden måde: Nemlig når ikke bare man analyserer, hvor meget partierne (kvantitativt) har optrådt i de skrevne og elektroniske nyhedsmedier, men også når man analyserer hvilke partier, der har været dominerende i de enkelte artikler og indslag. I mange artikler og indslag bliver der således henvist til flere partier, mens det kun er et enkelt og to eller tre partier, som har en dominerende rolle i artiklen eller indslaget. Eksempelvis, fordi det 18\n19 handler om et opgør mellem to partiers syn på en given problematik, og hvor der i forbifarten bliver henvist til andre partier. Figur 12. Dominerende partier under folketingsvalget Dominerende partier Artikler og indslag Procent Venstre Socialdemokraterne Konservative Dansk Folkeparti Det Radikale Venstre SF Enhedslisten Kristendemokraterne CD 81 2 Minoritetspartiet 61 1 Samlet Denne opgørelse over dominerende partier afviger en smule fra den foregående opgørelser over omtalen og citaterne fra partierne, men tendensen er ikke desto mindre den samme. To partier skiller sig kraftigt ud i forhold til andre partier - om end man naturligvis kan indvende at dækningen ikke adskiller sig forfærdeligt meget i forhold til den endelige mandatfordeling efter valget Opsamlende betragtninger om mediernes valgkamp Analyserne af nyhedsmediernes valg under folketingsvalget 2005 har afsløret en række interessante forhold. Blandt de vigtigste er, at der på mange måder var tale om en omfattende valgkamp. Dels kvantitativt, hvor mange medier producerede betydeligt mere end under foregående folketingsvalg, dels kvalitativt, idet nyhedsmedierne afprøvede en række nye journalistiske metoder og virkemidler. Et andet vigtigt forhold har været, at nyhedsmedierne har været dagsordensættende, om end de ikke har haft held til at fastholde dagsordener. I mere end halvdelen af artiklerne og indslagene har journalisterne selv leveret præmissen, men analyserne viser også, at nye emner hurtigt er kommet til. Hvilket ifølge nogle nyhedsformidlere skyldes manglende medspil fra politikere og eksperter. Et tredje vigtigt forhold har været atomiseringen af autoritet. Forskere har således spillet en meget lille rolle under valgkampsdækningen i forhold til hverdagsdækningen, mens andre eksperter - pri- 19\n20 mært mediernes egne folk eller folk med tidligere erfaring i forhold til presserådgivning for partierne - har spillet aktive roller i mediebilledet. Denne udvikling hænger sammen med et fjerde vigtigt forhold under folketingsvalget i 2005: At nyhedsformidlingen i høj grad har fokuseret på politiske processer snarere end på det politiske indhold. I proceshistorierne har det således været mere oplagt at anvende kilder med nært kendskab til de politiske processer på Christiansborg og partiorganisationerne. Det har betydet, at Christiansborg-journalister og tidligere pressechefer har spillet en stor rolle som kilder, og at de forskere, som er kommet til orde, har været dem som beskæftiger sig med de mere processuelle sider af politikken, som f.eks. valgforskerne, der kan fortolke bevægelserne i vælgerbefolkningen. Forskningskilder med viden om de politiske sagområder og økonomi har derimod været fraværende. Endelig har et femte vigtigt forhold været, at nyhedsmedierne har dækket valgkampen som et præsidentvalg. Dette er både kommet til udtryk ved et stærkt fokus på to politiske kandidater, som har bejlet til statsministerposten, og til de to partier, som står bag repræsentanterne til kampen om statsministerposten. 20\n21 3. Mediernes vilkår og virkning Det publicerede indhold er ikke det eneste, som er blevet analyseret som led i Mediernes Valgkamp. I forløbet, der går forud for selve offentliggørelsen af artikler og indslag - i produktionsfasen - er journalister og redaktører afhængige af kontakten til kilderne. Og efterfølgende er medieindholdet også i større eller mindre omfang i stand til at påvirke holdninger og handlinger blandt vælgernes. Disse produktions- og perceptionsfaser er også blevet genstand for analyser. Analyserne af produktionsfasen har taget afsæt i daglige, semi-strukturerede interviews med seks politiske presserådgivere og fire politiske redaktører. Perceptionsanalysen tager udgangspunkt i en omfattende, internetbaseret survey-undersøgelse blandt et repræsentativt udsnit af vælgerbefolkningen. (jf. Bilag B) Analyserne af produktionsfasen - med de politiske redaktører og pressechefer - og af perceptionsfasen - med et repræsentativt udsnit af vælgerne - bliver beskrevet i det følgende i to separate afsnit. Og i første omgang handler det om, hvordan pressecheferne og redaktørerne opfattede medievalgkampen, som den skred frem Presserådgivere og politiske redaktører Under selve valgkampen blev pressecheferne fra Dansk Folkeparti, Venstre, De Konservative, De Radikale, Socialdemokraterne og SF dagligt interviewet ud fra en målsætning om at få deres syn på: 1) Hvad der har været de vigtigste temaer i valgkampens seneste 24 timer, og 2) Hvad der bliver de vigtigste temaer i valgkampens næste 24 timer. I de seks pressechefers løbende vurdering af valgkampen går en række af konklusionerne fra indholdsanalysen igen (jf. kapitel 2.). En samlet gennemgang af pressechefernes vurderinger af, hvad der har været det vigtigste tema i valgkampens sidste døgn, viser, at der stort set ikke er nogen temaer, der holder mere end to døgn. Som vist i figur 13 skifter de politiske pressechefers syn på, hvad der er vigtigt, stort set hver eneste dag under valgkampen. Kun beskæftigelsesproblematikken - med udgangspunkt i slagterifyringerne 21\n22 i Hjørring - samt de interne kriser i henholdsvis Socialdemokraterne og Venstre får lov at køre i mere end et døgn. Figur 13. Temaer som pressecheferne anser for de vigtigste under folketingsvalget Dag Tema ifølge pressecheferne 19. jan. Børnefamilien 20. jan. Lukning af slagteri i Hjørring 21. jan. Lukning af slagteri i Hjørring, Gebyr på Dankort 22. jan. Beskæftigelse, V- overbud 23. jan. Finansministeriets beregninger af S udspil 24. jan. Connie Hedegaards udtalelser om valgkampen, Vismændenes kritik af V udspil 25. jan. Vismændenes kritik af V udspil 26. jan. Duel i Brøndby mellem Fogh og Lykketoft 27. jan. Ældre og stregkoder 28. jan. Offentliggørelse af ledighedstal 29. jan. Interne problemer i S (Svend Aukens udtalelse) 30. jan. Interne problemer i S (Svend Aukens udtalelse) 31. jan. Intet gennemgående tema 1. feb. Intet gennemgående tema 2. feb. Duel mellem Fogh og Lykketoft 3. feb. Ingen gennemgående temaer 4. feb. Intern uro i V (Geertsen/ Rohde) 5. feb. Intern uro i V (Geertsen/ Rohde) 6. feb. DF udspil om regeringsgrundlag 7. feb. Partilederrunder 8. feb. Ingen gennemgående temaer Pressecheferne fremhæver stort set dagligt under valgkampen nye temaer som de vigtigste, hvilket underbygger konklusionerne fra indholdsanalysen om, at valgkampens dagsordener var meget omskiftelige. Der er i pressechefernes vurdering derfor ingen temaer i valgkampen, der holder sig mere end et par dage. 22\n23 Som vist i ovenstående tabel fylder de to statsministerkandidater og deres to partier en del i pressechefernes optik. Der bliver både lagt vægt på de formelle begivenheder, som f.eks. topmøderne og Tv-duellerne mellem Mogens Lykketoft og Anders Fogh Rasmussen, og på de konflikter og begivenheder, som er relateret til de to statsministerkandidater og deres partier. Udover interviews med pressecheferne blev der hver dag under hele valgkampen foretaget interviews med fire politiske redaktører fra henholdsvis DR, Ekstra Bladet, Berlingske Tidende og Fyns Stiftstidende. Målet var også her at få deres syn på: 1) Hvad der har været de vigtigste temaer i valgkampens seneste 24 timer og 2) hvad der bliver de vigtigste temaer i valgkampens næste døgn. Figur 14. Temaer som de politiske redaktører anser for de vigtigste under folketingsvalget Dag Tema ifølge politiske redaktører 19. jan. Børnefamilie 20. jan. Beskæftigelse 21. jan. Beskæftigelse 22. jan. Beskæftigelse 23. jan. Intet gennemgående tema 24. jan. Connie Hedegaards kritik af valgkampen 25. jan. Intet gennemgående tema 26. jan. Duellen mellem Fogh og Lykketoft 27. jan. Intet gennemgående tema 28. jan. Overfaldet på Fogh 29. jan. Intern splid i S 30. jan. Intern spild i S 31. jan. Intern spild i S 1. feb. Intet gennemgående tema 2. feb. Duellen mellem Fogh og Lykketoft 3. feb. Intet gennemgående tema 4. feb. Intern splid i V 5. feb. Intern splid i V 6. feb. Intet gennemgående tema 23\n24 7. feb. Meningsmålinger- udsigt til spænding 8. feb. Meningsmålinger- udsigt til spænding I de fire redaktørers vurdering af valgkampen er der generelt stor overensstemmelse med indholdsanalysen og spindoktorernes syn på valgkampen. I redaktørernes vurdering kan der heller ikke spores dagsordener, der holder i længere perioder. Beskæftigelsestemaet med afsæt i slagterifyringen i Hjørring er som det eneste tema på redaktørernes dagsorden i 3 døgn. Ellers er det de interne kriser i Socialdemokratiet og Venstre og de sidste dages spænding i meningsmålingerne som redaktørerne fremhæver henover mere end et døgn. Redaktørernes generelle vurdering af valgkampens temaer understreger endnu engang de manglende gennemgående temaer i valgkampen. Samtidig er der stor lighed mellem pressechefernes og redaktørernes vurdering af, hvad der bliver døgnets vigtigste temaer. Hvilket understreger den fælles forståelse blandt aktørerne i produktionsfasen. Konklusionerne fra indholdsanalysen og pressechefernes vurderinger om, at de procesrelaterede temaer fylder mere end de substansrelaterede temaer, går også igen hos de politiske redaktører. Også i deres svar er der fokus på duel-møderne mellem Fogh og Lykketoft, de interne stridigheder i S og V, og spekulationer om meningsmålinger og mandatfordeling Generelt set gælder således, at både blandt partiernes pressechefer og de politiske redaktører er der gennemgående et stort fokus på valgkampens processer, som f.eks. partiernes indbyrdes forhold, interne stridigheder i partierne, kontroversielle udmeldinger, og nye meningsmålinger om større eller mindre vælgervandringer. Sammenholder man samtlige svar, pressecheferne afgav gennem hele valgkampen, fylder de procesrelaterede temaer 44 pct., personrelaterede temaer 15 pct., mens det politiske indhold udgør 41 pct. Blandt de politiske redaktører er der et endnu større fokus på de procesrelaterede temaer (58 pct.), nogenlunde det samme fokus på personer (14 pct.), mens politiske indholdsspørgsmål kun fylder 28 pct. 24\n25 Figur 15: Presserådgivere og redaktørers fokus i hele valgkampen. Fokus Presserådgiver Redaktør Proces 44 % 58 % Person 15 % 14 % Politik (indhold) 41 % 28 % Set ud fra pressecheferne og de politiske redaktørers udtalelser tegner der sig et klart billede af, at det specielt er i valgkampens sidste halvdel, at procestemaerne fylder meget (jf. figur 16 og figur 17). Hele 73 pct. af de temaer som pressecheferne fremhæver i den sidste del af valgkampen handler om spil og processer. Samme tendens kan ses hos de politiske redaktører, der fremhæver 68 pct. procesrelaterede temaer i den sidste del af valgkampen. Figur 16. Presserådgivere og redaktørers fokus i første del af valgkampen. Fokus Presserådgiver Redaktør Proces 19 % 45 % Person 19 % 34 % Politik (indhold) 62 % 21 % Figur 17. Presserådgivere og redaktørers fokus i anden del af valgkampen. Fokus Presserådgiver Redaktør Proces 73 % 68 % Person 11 % 17 % Politik (indhold) 16 % 15 % Omvendt ligger hovedparten af de indholdsorienterede politiske temaer i den første del, hvor 62 pct. af pressechefernes svar drejer sig om politisk substans, mens de politiske redaktørers svar udgør 21 pct. De personrelaterede temaer fordeler sig jævnt gennem hele valgkampen, dog har redaktørerne i første del af valgkampen et lidt større fokus på personerne (34 pct.) Befolkningens syn på mediernes valgkamp Som en del af Mediernes Valgkamp blev der hver dag via analyseinstituttet Zapera stillet en række faste spørgsmål til et repræsentativt udsnit af vælgerbefolkningen. I alt blev der henover valgkampen fra den 18. januar til den 8. februar indsamlet svar fra respondenter, hvilket svarer til gennemsnitligt 112 respondenter om dagen. (se bilag B for den nærmere metode) 25\n26 Metoden gør det muligt dels at få et billede af befolkningens samlede vurdering af mediernes valgkampsdækning, dels at efterspore, hvordan vælgerbefolkningens vurdering eventuelt har udviklet sig i løbet af valgkampen, dag for dag, uge for uge. De spørgsmål og udsagn, respondenterne blev bedt om at forholde sig til, falder i fem hovedgrupper: 1) Spørgsmål om de overordnede emner og sager under valgkampen, 2) spørgsmål om karakteren af mediernes valgkampsdækning, 3) spørgsmål om den oplevede relevans af mediernes valgkampsdækning, og 4) spørgsmål og udsagn om mediernes påvirkning af respondentens syn på politik. Endelig handlede 5) en gruppe af spørgsmål og udsagn om den oplevede underholdningsværdi i valgkampsdækningen. Sådan som den kom til udtryk både i forhold til valgkampen og i forhold til synet på den valgaften, som for TV-kanalerne stod som kulminationen på flere ugers dækning af folketingsvalget. Svarene på disse fem hovedområder gennemgås i det følgende Emnerne under valgkampen Vælgerbefolkningen blev hver dag bedt om at angive, hvilket tema der optog dem mest under valgkampen. Respondenterne blev præsenteret for en liste med 20 prædefinerede emner og måtte kun sætte et kryds. Resultatet af denne survey-analyse viser, at der hos befolkningen har været en højere grad af emne-mæssig sammenhæng, end der har været i medierne. Opgjort uge for uge viser svarene således, at befolkningens emnemæssige orientering har været relativt stabil under valgkampen. De fire emner, som flest respondenter udpegede som vigtigst i den første uge - skatter, ældre, arbejdsløshed og udlændinge - lå også øverst på prioriteringslisten hos befolkningen i både uge 2 og uge 3. Valgkampen, som den udspillede sig i medierne, formåede altså ikke i nævneværdig grad at ændre befolkningens opfattelse af, hvilke politiske emner der var vigtigst. Der er dog enkelte marginale forskydninger i forhold til denne del af befolknings-analysen, som er værd at hæfte sig ved lidt mere indgående: 26\n27 Skattespørgsmålet var i alle valgkampens tre uger det tema, som flest respondenter fandt vigtigst. Og opmærksomheden på dette tema ser ud til at være vokset, efterhånden som valgkampen skred frem. Skattespørgsmålet kulminerede i uge 2, hvor 16 pct. af respondenterne i gennemsnit udpegede det som vigtigst. Ældre-temaet var det næststørste tema i befolkningen i valgkampens første uge, hvor 11 pct. af respondenterne udpegede det som vigtigst. Opmærksomheden på dette tema faldt i valgkampens to sidste uger, til henholdsvis 9 og 7 pct. En lignende dalende opmærksomhed er der omkring arbejdsløshedsspørgsmålet, som i uge 1 blev udpeget som vigtigst af 10 pct. af respondenterne, men som faldt til 8 pct. i både uge 2 og 3. Udlændinge- og integrationstemaet undergik den modsatte udvikling blandt de adspurgte. 9 pct. havde dette tema som det vigtigste i uge 1, 11 pct. i uge 2 og 12 pct. i uge 3. I valgkampens første uge var udlændinge det fjerde højest prioriterede tema i vælgerbefolkningen - i uge 2 og 3 var spørgsmålet det næsthøjest prioriterede. Disse små forskydninger til trods er det generelle billede, at befolkningens prioriteter ikke er præget af de store forskydninger henover folketingsvalgkampen. Temaer som børn og daginstitutioner, folkeskole, uddannelse og forskning samt sygehuse ligger under hele valgkampen og varierer mellem 4 og 7 pct. Befolkningens lavest prioriterede emner under valgkampen er EU, u-landsbistand, retspolitik, miljø, etiske og moralske spørgsmål og til dels kommunalreformen. Blandt de spørgsmål, som vælgerne prioriterer lavest, er dermed flere såkaldt ny-politiske emner. De højest prioriterede emner er, med undtagelse af udlændinge- og integration, orienteret mod klassiske velfærdspolitiske spørgsmål. 27\n28 Figur 18. Befolkningens opfattelse af de vigtigste temaer under folketingsvalget De vigtigste temaer for befolkningen Uge 1 Uge 2 Uge 3 Arbejdsløshed 10% 8% 8% Arbejdsmarkedet i øvrigt 2% 3% 4% Skatter og afgifter 13% 16% 14% Økonomi i øvrigt 2% 2% 2% Sundhed 2% 2% 3% Sygehuse 7% 5% 4% Daginstitutioner og børn 6% 5% 5% Folkeskolen 6% 5% 5% Ældre og hjemmepleje 11% 9% 7% Uddannelse og forskning 4% 5% 5% Velfærd i øvrigt, sociale ydelser m.v. 6% 7% 7% Udlændinge og integration 9% 11% 12% Retspolitik 2% 2% 3% Miljø 2% 2% 2% Etik og moral 3% 4% 2% Ulandsbistand 1% 3% 1% International politik, f.eks. Irak, NATO 3% 3% 3% EU 1% 1% 1% Politik og personer 6% 5% 5% Kommunalreform 4% 2% 4% Andet 2% 2% 1% Ingen af de ovenstående 2% 2% 2% Ved ikke 1% 3% 3% De enkelte sager under valgkampen Udover de prædefinerede emnekategorier blev respondenterne hver dag bedt om - i et åbent svarfelt - at anføre den nyhed, de havde hæftet sig mest ved det seneste døgn. Svarene skulle gøre det muligt dels at se, hvilke konkrete politiske sager og begivenheder, som vælgerne hæftede sig ved, dels at se, i hvilken udstrækning vælgerne - uhjulpet - fokuserede på de samme emner. De åbne svar viser, at befolkningens opfattelse af valgkampes vigtigste nyheder var ganske omskiftelige. De sager, der i længst tid var i fokus hos vælgerne, var henholdsvis spillet om fjernelsen af Dankort-gebyret og den interne splid i partiet Venstre omkring Martin Geertsens opstilling i Sdr. Storkreds. Begge lå de øverst på listen over sager i vælgernes opmærksomhed i tre dage. Generelt er billedet imidlertid ganske fragmenteret. Kun på fire ud af valgkampens 21 dage har mere end en femtedel af vælgerne hæftet sig ved samme sag. Mest opmærksomhedssamlende var 28\n29 Dankort-gebyr-sagen, som i valgkampens tredjedøgn blev fremhævet som den vigtigste nyhed af hele 32 pct. af de adspurgte. Figur 19. De emner, befolkningen hæftede sig ved dag for dag De vigtigste emne under valget ifølge vælgerne pct. af de adspurgte Dag 1: Børnefamilier 17 Dag 2: Børnefamilier 22 Dag 3: Dankortgebyr 32 Dag 4. Dankortgebyr 21 Dag 5: Dankortgebyr 15 Dag 6: Beskæftigelse 11 Dag 7: S-krise 11 Dag 8: Brøndby-møde 16 Dag 9: Radikal video 13 Dag 10: Svendborg-demonstration 27 Dag 11: S mister (kvindelige) stemmer 16 Dag 12: S mister (kvindelige) stemmer 11 Dag 13. Foghs påstand om "hemmelig" SR-aftale 14 Dag 14: Duel ml. Fogh og Lykketoft 5 Dag 15: Duel ml. Fogh og Lykketoft 8 Dag 16: Radikal fremgang 5 Dag 17: V-opgør i Kbh. 19 Dag 18: V-opgør i Kbh. 13 Dag 19: V-opgør i Kbh. 12 Dag 20: Fornyet spænding om valgresultatet 18 Hverken over tid eller på enkeltsager har valgkampen således været præget af fælles opmærksomhed. I alt 13 nyheder præger listen over de sager, som befolkningen samlet set hæftede sig mest ved gennem valgkampens tre uger. Iøjnefaldende er det, at det kun er i valgkampens første seks døgn, at de største enkeltnyheder i befolkningens øjne er politiske substans-spørgsmål: Løfterne til børnefamilierne, Dankort-gebyret samt beskæftigelsen. I de efterfølgende to uger er de nyheder, der erobrer størst opmærksomhed, sager om det politiske spil, kriser i de enkelte partier, bevægelser i meningsmålingerne, en venstreorienteret demonstration mod statsministeren i Svendborg samt debat-duellerne mellem Anders Fogh Rasmussen og Mogens Lykketoft Vælgernes vurdering af mediernes arbejde under valgkampen Respondenterne i befolkningsundersøgelsen er hver dag blevet bedt om at forholde sig til en række udsagn om karakteren af mediernes dækning af valgkampen. Det er først og fremmest sket i såkald- 29\nAnalyseinstitut for Forskning er et nyoprettet sektorforskningsinstitut under Forskningsministeriet.\nAnalyseinstitut for Forskning er et nyoprettet sektorforskningsinstitut under Forskningsministeriet. Analyseinstitut for Forskning skal bl.a.: gennem egen forskning og udredning styrke grundlaget for det


Hvad er de bedste midler til behandling af bihulehovedpine? - Nyheder\nAlle bihulebetændelse syge er godt opmærksom på, at det allerbedste middel til at tage sig af en bihule hovedpine ville være at dræne slimen fra hinanden. Når slimen er drænet, forsvinder den ubehagelige hovedpine i løbet af få sekunder. Ikke desto mindre er det ikke så let. Øvre øjenbryn, siderne af næseområdet og kan forværres ved bøjning, normalt bihulebetændelse udløse fra typiske forkølelser eller virale bakterielle infektioner.\nDet vil være værre specielt om morgenen på grund af den massive mængde slimophobning for evigt. Traditionel behandling for at helbrede bihule hovedpine indebærer brug af antibiotika for at helbrede irritationen. I nogle tilfælde anbefales patienterne også at gennemgå en kirurgisk operation på grund af et problem i deres næsehulestruktur.\nNaturlige behandlinger anses for at være meget effektive til behandling af bihulehovedpine, fordi de ikke udgør nogen risiko, som f.eks. negative konsekvenser og uønskede virkninger, som andre lægemidler og antibiotika kan medføre. Her er nogle enkle, nemme, men effektive midler til at tage sig af sinus hovedpine.\nTilstrækkelig hvile hjælper betydeligt med at behandle hovedpine. Sørg derfor for at slappe af og få en god nattesøvn.\nIndånde pebermynte dampe, fordi de kan være ret effektive.\nAnvendelse af frostkomprimering på panden kan formodes at mindske smerten.\nTør luft kan være en af de ting, der donerer til bihule hovedpine. Så det er muligt at placere en luftfugter for at holde det rette fugtniveau i dit område.\nUndgå irriterende stoffer som f.eks. faste parfumer og røg.\nForrige artikelHvordan man helbreder hovedpine hjemme?\nNæste artikelHvordan helbreder man sinusrelateret hovedpine?\nHudens sundhed Hud Naturlig pleje Hjem Retsmidler Eksem Selvhelbredelse Hudpleje Eksem Rensning af huden sport Eksem naturlig helbredelse Kosmetisk pleje


Programforslag NAFA Kina Juli PDF\nProgramforslag NAFA Kina Juli 2009\nDownload "Programforslag NAFA Kina Juli 2009"\n1 Programforslag NAFA Kina Juli 2009\n2 Forslag til rejseplan 1: 17. juli: Afrejse fra Ålborg med SAS kl. 18:40 Ankomst til København kl. 19:25 Afrejse fra København med SAS kl. 20: juli: Ankomst til Beijing kl. 11: juli: Afrejse fra Beijing med SAS kl Ankomst til København kl Afrejse fra København med SAS kl Ankomst Ålborg kl Alle tider er lokaltider. Program: * * * * * 17. juli: Afrejse Afrejse fra Ålborg kl. 18:40 med SAS til København med ankomst kl. 19:25. Videre mod Beijing med SAS kl. 20:55 med ankomst efterfølgende dag kl. 11: juli: Ankomst og Lama Templet I møder jeres lokalguide og chauffør efter ankomsten til Beijing. Lokalguiden, der følger jer under hele opholdet i Beijing, venter på jer uden for bagageområdet. Herefter fortsætter I mod Lamatemplet. På vej mod Lamatemplet uddeler lokalguiden sandwiches og drikkevarer. Der er således tid til at spise frokost i bussen på vej ind mod byen. Lamatemplet blev opført i 1694 som residens for den daværende kejsers førstefødte søn. Da kronprinsen selv blev kejser og flyttede til Den Forbudte By, stod paladset pludselig tomt. Det kejserlige palads blev derfor i 1744 indrettet som tempel for lamaismen, en særlig tibetansk fortolkning af den buddhistiske lære. Templet slap på forunderlig vis næsten uskadt gennem Kulturrevolutionen og er i dag hjem for omkring 70 munke fra Den Gule Hats sekt. Lokalguiden giver en kort introduktion til Lamatemplet, hvorefter der er afsat tid til på egen hånd til at se nærmere på de smukke bygninger. Glem ikke den 18 meter høje Maitreya Buddha, der er skåret ud af ét eneste stykke sandeltræ og placeret i bygningen langs den templets bagerste mur. Sidst på eftermiddagen går turen til jeres hotel, der ligger centralt placeret i byen. Senere mødes i med jeres lokalguide igen for at spise middag. Aftenen er til fri disposition. 19. juli: Himlens Tempel, Den Forbudte By og Pekingopera Dagen begynder med et besøg i Himlens Tempel. Tidligt om morgenen samles folk fra nær og fjern i parken omkring templet for at dyrke forskellige former for sport. Her er tai-chi udøvere, der med sværd, vifte eller de bare næver dyrker en af Kinas ældste kampsportsformer. Der er også undervisning i engelsk vals, fløjtespil og sangundervisning. På bænkene langs den lange korridor, der fører op til parkens hovedtempel, sidder folk og spiller mahjong, en særlig form for kinesisk brætspil, kortspil og domino. Hovedattraktionen er dog Himlens Tempel, som kejseren besøgte to gange årligt for at bede til de himmelske guder. Årets første besøg blev aflagt for at\n3 bede guderne og forfædrene om en god høst. Ingen andre end Himlens Søn Han, der regerede på gudernes mandat havde mulighed for at sikre en god høst. Hændte det, at høsten slog fejl, faldt ansvaret derfor tilbage på kejseren. Rigtigt kritisk blev det dog først, hvis ulykkerne gentog sig flere år i træk. Det kunne befolkningen tolke som et tegn på, at Himlens Søn var faldet i unåde hos guderne, hvilket i sidste kunne føre til kejserens fald og begyndelsen på et nyt dynasti. Når kejseren for anden gang besøgte templet var det derfor med lettelse omkring hjertet og for at takke guderne for en god høst. Efter frokost går turen videre mod Den Himmelske Freds Plads, der med sine 44 hektar er en af verdens største. Da Mao Zedong døde den 9. september 1976 samledes op imod en million mennesker på pladsen for at vise formanden den sidste respekt. Den Himmelske Freds Plads ligger syd for Den Forbudte By, stedet hvor 24 af Kinas kejsere gennem næsten 500 år regerede deres mægtige rige. Den Forbudte By dækker et areal på m 2 og er omgivet af en 10 meter høj, dybrød mur. Bag portene til Den Forbudte By ligger Den Højeste Harmonis Hal, hvorfra Himlens Søn udstedte de dekreter og love, der havde gyldighed i de mindste af rigets flækker. Bag de store haller ligger konkubinernes beboelses område passende tæt på kejserens private gemakker. Den Forbudte By er således et fascinerende sted med masser af beretninger om stærke og svage kejsere, intrigante eunukker, mord på konkubiner og meget mere. Sidst på dagen skal I opleve den berømte Peking Opera, der er en forunderlig blanding af sang, dans, mimik, skuespil og akrobatik. Der er flere operahuse i Beijing, og vi har besluttet, at I skal besøge et af de smukkeste. Gennem næsten 200 år har netop dette hus lagt scene til nogle af landets mest populære operastykker. Tidligere lod tilskuerne sig her underholde med en opiumspibe i den ene hånd og en varm kop jasminte i den anden. I må nøjes med en kop te og lidt mundgodt. 20. juli: Fly til Wuhan, Provinsmuseet og udkigstårn Afgang mod lufthavnen og fly til Wuhan, hvor I bliver modtaget af jeres nye lokalguide og chauffør på turen. Første punkt på programmet er Provinsmuseet, der byder på en flot samling kulturhistoriske fund. Senere skal I se det gamle udkigstårn, der før lå tæt på Yangtze floden og gav militæret mulighed for at kontrollere indsejlingen til Wuhan. I dag har floden flyttet sig, men der er fortsat en flot udsigt over byen og den fjerntliggende flod. Tårnet er bygget i klassiske stil og er med sine svungne tage og smukt dekorerede træværk en udsædvanlig smuk oplevelse. Efter middag er det blevet tid til at tjekke ind på hotellet. 21. juli: Søområdet I dag går turen til byens smukke søområde, der strækker sig over et område på intet mindre end 87 kvadratkilometer. Søens bredder flytter sig hele tiden og skaber nye små vandsteder med fugleliv og ny vegetation. Området kaldes derfor søen med de 99 bugter. Søen er den største af sin slags og fem gange større en den berømte Vestsø i Hangzhou. Området er særdeles smukt og et fantastisk sted at se solformørkelsen. I får lejlighed til at udvælge lige præcis det sted, hvor I vil se solformørkelsen. Både frokost og middag finder sted på lokale restauranter. 22. juli: Solformørkelse I dag er dagen endelig kommet for turens højdepunkt og formål, nemlig at se solformørkelsen. Da solformørkelsen finder sted først på formiddagen, er der tidlig afgang fra hotellet. Der skal selvfølgelig også være god tid til at stille fotoudstyret op, og derfor bedes alle være klar til afgang på det aftalte tidspunkt. Turen går herefter mod søområdet og gårdsdagens udvalgte solformørkelsessted. Efter frokost er der afsat tid til et besøg i endnu et buddhistisk tempel. Guiyuan Templet er særdeles velholdt og bliver hver dag besøgt af troende buddhister, der kommer for at bede til de himmelske guder. Munke i gule og brune dragter bor og arbejder i templet, og mod en skilling eller to lægger de gerne et godt ord ind for hos de buddhistiske guder. Samtidig sørger for at\n4 stille friske offergaver i form af frugt og grønt frem på de små altre. I de store røgelseskar brænder de troende papirmodeller af mobiltelefoner, fjernsyn og biler for på den måde at sende de materielle goder videre til forfædrene i ånderiget. Efter templet venter et spændende besøg på Wuhan Stenmuseum, der byder på en samling af mere end 1300 forskellige sten, herunder en del jade. Langt de fleste sten er fundet i Kina og indeholder grimme, smukke, spektakulære, mærkelige og særligt store sten. Der synes faktisk ikke at være nogen grænse for, hvad man vælger at udstille her. Som altid finder middagen sted på en af byens bedste restauranter. 23. juli: Afgang mod Beijing og Silkemarkedet Afgang mod lufthavnen og fly til Beijing, hvor I bliver modtaget af jeres nye lokalguide og chauffør på resten af turen. Der bliver også tid til et besøg på Silkemarkedet, hvor der er mulighed for at gøre de sidste indkøb. Silkemarkedet byder på et stort udvalg af kopivarer, herunder tøj, sko og tasker. Vær i øvrigt opmærksom på regler angående køb af kopivarer. Sidst på dagen er det tid til afskedsmiddag på en af byens bedste restauranter. 24. juli: Muren, Minggravene og Pekingand I dag skal I besøge området, hvor 13 af de 16 Ming-kejsere ligger begravet. Gravene er omkranset af bjerge mod nord, øst og vest, hvilket gør det nærmest umuligt for de onde ånder - der kommer med vindene fra nord at trænge ind og forstyrre kejsernes gravfred. Den sydgående vej ind i området, den såkaldte Åndevej, er tilmed bevogtet af en æresgarde af stenfigurer. Nogle forestiller generaler. Andre embedsmænd. De har selskab af løver, kameler, elefanter og kinesiske fabeldyr. I skal først gå en tur langs Åndevejen, før I besøger kejser Yong Les grav. Kejser Yong Le var den tredje kejser af Ming-dynastiet og manden, der gjorde Beijing til hovedstad. Det var på hans befaling, at Den Forbudte By og Himlens Tempel samt mange andre berømte bygningsværker blev opført. Langs ydersiden af de røde mure, der omgiver mausoleet, hviler 16 konkubiner, der valgte at lade sig levende begrave for derved at følge kejseren i døden. Mens konkubinerne gik i graven uden meget andet end det tøj, de havde på kroppen, blev kejseren begravet sammen med ufattelige værdier. Der er i dag mulighed for at se en udstilling med overdådige silkerober, jadesmykker og fine porcelæn fundet i en anden kejsers grav. Efter frokost kommer turen endelig til Den kinesiske Mur. Kinas berømte fæstningsværk består af flere separate mure med en samlet længde af km og var tænkt som et forsvarsværk mod blandt andet mongolske nomadestammer. Byggeriet blev påbegyndt i år 221 f.kr., efter kongen af Qin havde underlagt sig alle nabostater. Qin Shi Huangdi udråbte sig som kejser af det forende rige og befalede de tidligere staters forsvarsmure koblet sammen til én lang mur. En konstant arbejdsstyrke på omkring mand knoklede dag og nat i 10 år på projektet. Nogle var soldater. Andre var tvangsudskrevne bønder. Langt de fleste var politiske fanger og kriminelle, der var dømt til slaveri på livstid. Tusindvis af arbejdere bukkede under for det hårde arbejde. De sled sig simpelthen ihjel - og det forstår man. På ti år formede de 180 millioner kubikmeter jord til en km lang, stampet jordvold, som de bagefter beklædte med sten eller træ. Det gør indtryk, når man står her mellem de bølgende bjerge ved Mutianyu og ser, hvordan muren kilometer efter kilometer følger den stejle bjergryg. Køreturen ud til Muren er lang, og I er derfor først tilbage i Beijing sidst på dagen. I aften venter et festmåltid, når I skal smage Pekingand på en af byens gode restauranter. Mange timers forberedelse er gået forud, før det sprøde andeskind og -kød kan serveres med små, tynde pandekager, hoisinsovs og forårsløg.\n5 25. juli: Antikmarked og Sommerpaladset Første stop er Beijings største loppemarked. Her er der mulighed for at købe mangt og meget, og der burde være noget for enhver smag. Fra boderne sælges vaser, malerier og små dåser, der engang indeholdt den fineste snustobak. Der er også en stor sektion med klassiske møbler, og så er der alt det andet, der skal ses og opleves. Efter frokost fortsætter turen mod Sommerpaladset, der stod færdig omkring slutningen af 1880 erne. Den enorme park, der omgiver paladset, er et af Kinas smukkeste eksempler på nordkinesisk havekunst. Fra toppen af de fyrretræsklædte bjerge knejser kejsertidens, klassiske pagoder med deres svungne, gule tegltage. Pagoderne udgør en smuk kontrast til havens buddhistiske tempel med dets dybrøde mure og guldbemalede porte. Enkekejserindens private gemakker er forbundet med resten af haven af en lang korridor dekoreret med farverige, klassiske landskabsmotiver og scener fra kinesiske fabler og eventyr. Korridoren gjorde det muligt for enkekejserinden at gå en skyggefuld tur i haven, mens hun drømte sig væk i lofternes forførende fortællinger. Enkekejserinde Cixi var Kinas reelle hersker i 47 år og sad gemt bag et forhæng og hviskede i kejserens øre, hvad han skulle befale. Da hendes mand døde i 1861, fik hun indsat sin seksårige søn på dragetronen. Sønnen drømte om politiske reformer og blev derfor sat i husarrest, hvor han endte sine dage kun 19 år gammel. Enkekejserinden døde kun få dage efter sin søn, men nåede inden da at udpege en efterfølger til tronen, sin kun treårige nevø, der blev Kinas sidste kejser. Sidst på dagen er det igen blevet tid til middag på en af byens lokale restauranter. 26. juli: Hutongerne og shopping I dag går turen til Beijings ældste boligkvarter, hvor de smalle gader er flankeret af lav bebyggelse. Kvarteret huse er fra dengang, Kublai Khan var kejser af Kina og den venetianske købmand Marco Polo gæst ved det kejserlige hof. Ordet»hutong«stammer da også fra det mongolske ord»hottog«, der betyder brønd, og det giver faktisk god mening. De gamle huse er nemlig bygget op omkring de brønde, som mongolerne gravede for at skaffe vand til deres heste. Udsmykningen af husenes døre afslører, hvem der boede hvor. En tromme i marmor fortæller, at her boede en general, mens en bog i marmor afslører en civil embedsmands bolig. I kører først en tur i rickshaw gennem kvarterets gader og besøger også områdets børnehave. Senere er der indlagt et besøg hos en af kvarterets familier, og der bliver også tid til lidt shopping. Vi har bestilt en dejlig frokostrestaurant i nærheden af det gamle kvarter, hvor I skal smage en af de retter, der er typisk for Nordkina. Retten hedder hotpot og blev introduceret i Kina for mere end år siden af de nomadestammer, der frekventerede landets nordlige grænse og senere underlagde sig det kinesiske rige. Retten består af kød og grønsager, der koges i en let bouillon. Alle får tildelt deres egen gryde med bouillon, således at man selv kan bestemme suppens indhold. På vej tilbage til hotellet går turen forbi Beijings berømte hovedstrøg, Wangfujing. På begge sider af gaden ligger store shoppingcentre af international standard, og her er der mulighed for at købe næsten alt, hvad hjertet kan begære. For de, der ikke har lyst til at shoppe, er der kun få minutters gang til Den Himmelske Freds Plads. Her kan man besøge Folkets Store Hal og se, hvor kommunistpartiet afholder sine kongresser. Folkets Store Hal har et auditorium med plads til personer og en spisesal med plads til 5000 gæster. Det var her den amerikanske præsident, Richard Nixon, som det første udenlandske statshoved nogensinde i 1972 spiste pekingand sammen med Formand Mao. Vær dog opmærksom på, at hallen kun er åben på udvalgte dage. Kinas Nationalmuseum ligger på modsatte side af Den Himmelske Freds Plads og giver et spændende indblik i landets historie. Sidst på dagen er det tid til at spise middag på en af byens lokale restauranter.\n6 27. juli: Formiddagen er til fri disposition inden afgang til lufthavnen. Herefter fly hjem til Danmark. Pris per person ved minimum 15 personer: * * * * * Per person i delt dobbeltværelse: Kr Tillæg for enkeltværelse: Kr ,- Priserne inkluderer: - Flyrejse på økonomiklasse med SAS Ålborg København Beijing t/r - Flyrejse på økonomiklasse Beijing Wuhan t/r - Alle kendte skatter og afgifter - 9 nætters ophold på gode turistklasse hoteller i Wuhan og Beijing - Helpension med et glas øl/vand til hvert måltid - Udflugter og transporter som nævnt i program - Lokale engelsktalende guider Priserne inkluderer ikke: - Visum til Kina - Yderligere måltider og drikkevarer - Personlige udgifter - Drikkepenge til guider og chauffører - Afbestillingsforsikring - Rejseforsikring (det gule sygesikringskort gælder ikke udenfor Europa) Bemærk: Hannibal & Marco Polo kan være behjælpelig med visum for kr. 350,- pr. person. Alle pas med visumansøgning og billede skal dog sendes samlet til Hannibal og Marco Polo og sendes ligeledes samlet retur efter visering. Vejledning til drikkepenge er USD 2,- pr. person pr. dag til den lokale guide og USD 1,- pr. person pr. dag til chaufføren. Forbehold: Tilbuddet er baseret på d.d. priser, regler og valutakurser. Vi tager forbehold for ændringer af disse samt øvrige forhold, som Hannibal og Marco Polo er uden indflydelse på. Endvidere er priser og betingelser baseret på, at minimum 15 personer rejser samlet på fly, hoteller og datoer som nævnt i tilbuddet. Såfremt deltagernantallet ændrer sig, kan en prisændring være nødvendig. Vi tager forbehold for pladser på bestillingstidspunktet.\n7 Generelle Betingelser for flybilletter og rejsearrangementer: Rejsen gennemføres ifølge nedenstående generelle betingelser jvf. lov om pakkerejser nr. 472 af 30. juni Bestemmelserne udleveres på forlangende. Teknisk Arrangør: Hannibal Travel Group A/S., Søndergade 10-12, 1. sal, 8000 Århus C, medlem af Rejsegarantifonden, i samarbejde med fly - og transportselskaber samt lokale agenter. Aftalegrundlag: Der henvises til udleverede kataloger, samt andet materiale fremstillet til det givne formål, tillige med fakturaen og dennes bilag m.m., der tilsammen udgør aftalen om deltagelse i rejsen. Bestilling: Ved bestilling betales et depositum. Ved modtagelse af depositum er bestillingen bindende for såvel deltagere som rejsebureauet. Med indbetaling af depositum bekræfter kunden samtidig at have accepteret vilkårene i disse bestemmelser, samt det i fakturaen og evt. medfølgende dokumenter er i overensstemmelse med det bestilte. Depositum: Depositum udgør 20 % af rejsens pris, dog min. kr Dette kan dog fraviges ifald vi pålægges andre vilkår fra vores leverandører. Er der mindre end 60 dage til afrejsen, betales det samlede beløb for rejsen. For grupperejser gælder særligt depositum. Slutbetaling: Restbeløbet for rejsen skal være rejsebureauet i hænde senest 60 dage før afrejsen, hvorefter billetter og øvrige rejsedokumenter vil blive fremsendt, således at kunden har disse i hænde ca. 7 dage før afrejsen. Ved bestilling af rejser, hvor der er mindre end 1 måned til afrejsen, udstedes billetten ikke før den fulde betaling er bureauet i hænde. Bemærk der kan være særlige betingelser for grupperejser. Rejsens pris: Fakturaen angiver det samlede beløb, som kunden skal betale. Beløbet er dog ikke inklusiv evt. lokale afgifter, udgifter til visa, vaccinationer o. lign. Betaling: Såfremt betaling foretages udenlandske kreditkort, forbeholder Hannibal Travel Group A/S sig ret til at opkræve et gebyr svarende til det gebyr kreditkortselskabet opkræver Hannibal Travel Group A/S jf. Lov om Betalingsmidler. Gebyrsatser udleveres på forlangende og udspecificeres på fakturaen. Ved betaling mindre end 10 dage før afrejse forbeholder Hannibal Travel Group A/S sig ret til at afvise betaling med checks eller kreditkort. Forbehold for prisændringer: Bureauet tager forbehold for prisændringer som måtte ske i programmernes/flybilletprisernes gyldighedsperiode som følge af ændringer i transportomkostninger, skatter, afgifter og gebyrer for relevante tjenesteydelser, valutakurser samt andre omstændigheder, som bureauet ikke har indflydelse på. Regulering kan maksimalt udgøre +/- 10 %. Er der mindre end 20 dage til afrejse, kan der ikke fortages regulering. Flybilletter prissikres først ved fuld betaling og udstedelse. Rejsedokumenter: Af rejsedokumenterne fremgår hvilke tjenesteydelser, kunden er berettiget til. Ydelser, som ikke er angivet, betales på rejsemålet. Af dokumenterne vil fremgå relevante kontaktadresser under rejsen. Afbestilling: Ved afbestilling af rejsearrangementer mere end 45 dage inden afrejsen refunderes rejsens pris minus depositum. Hvis afbestillingen finder sted mellem dag før afrejsen, opkræves 50 % af rejsens pris. Finder afbestillingen sted senere end 29 dage før afrejsen, er hele rejsens pris tabt. Oplysninger om fravigelse af de nævnte generelle afbestillingsregler vil blive givet ved bestilling. Hvis forholdene på rejsemålet indenfor et tidsrum af 14 dage før afrejsen er af en sådan karakter, at der vil være nærliggende fare for kundens liv eller førlighed, dvs. krigshandlinger, naturkatastrofer eller smitsomme sygdomme, refunderes rejsens samlede pris. Det vil dog være en betingelse at danske myndigheder (Udenrigsministeriet, sundhedsmyndigheder eller andre offentlige myndigheder) direkte fraråder rejse til det pågældende område. Dette gælder dog ikke, såfremt kunden ved indgåelsen af aftalen var bekendt med den pågældende begivenhed, eller begivenheden var almindeligt kendt. Afbestillingsforsikring: Det anbefales, at der tegnes en Sygdoms- og Afbestillingsforsikring. Denne forsikring dækker udgifter i forbindelse med afbestilling grundet akut sygdom, ulykkestilfælde og dødsfald, der indtræffer inden afrejsen, og som rammer rejsedeltageren selv, ægtefælle, samlever, børn, forældre og søskende. Forsikringspræmien er 5-8 % af rejsens pris. Forsikringen gentegnes hos andet forsikringsselskab. Betingelser udleveres på forlangende. Forsikringen skal tegnes ved bestilling af rejsen. Andre ændringer: Ønsker kunden at foretage ændringer efter bestilling, opkræves et ekspeditionsgebyr på kr. 350 pr. person. Er der mindre end 40 dage til afrejsen betragtes dette som en afbestilling og ny bestilling, se nedenfor. Ønskes omfakturering/genudskrivning/specialfakturering af faktura opkræves et gebyr på kr Ved genudskrivning af rejseplaner samt andre dokumenter (ikke flybilletter) opkræves kr Ved hotel reservation af ikke programført hotel opkræves et reservationsgebyr på kr. 150 Ved køb af indenrigs- eller delstrækninger, hvor hovedbilletten er købt andetsteds opkræves et gebyr på kr. 350.\n8 Aftaler om specifikke ydelser: Samtlige aftaler om specifikke ydelser f.eks., men ikke kun om særlige værelsestyper, måltider, transfers, særaftaler m.v. skal for at have gyldighed fremgå udtrykkeligt af rejsedokumenterne. Udeblivelser: Udebliver kunden fra rejsen eller dele heraf, godtgøres der intet herfor. Dette betyder at delvist brugte billetter og andre ydelser ikke refunderes. Dette gælder ligeledes såfremt udeblivelsen beror på manglende eller ugyldige pas / viseringer, vaccinationer eller andre nødvendige rejsedokumenter. Overdragelse af rejsen: Rejsen kan overdrages til enhver, der opfylder alle nødvendige betingelser for at deltage i rejsen, såfremt rejsebureauet hvor rejsen er købt, senest 30 dage før afrejsen underrettes om overdragelsen. Ovenstående begrænses dog af, at dokumenter og reservationer fra bureauets underleverandører giver ret til disse ændringer. Nogle rejser kan således ikke overdrages, medens andre kun kan overdrages mod ændringens gebyrer, der betales af kunden. Den person, rejsen overdrages til, hæfter solidarisk med kunden for betalingen af eventuelle restbeløb og omkostninger, der følger af overdragelsen. Ændringer eller aflysninger før rejsens påbegyndelse: Bureauet vil hurtigst muligt give besked, hvis rejsen aflyses eller det i øvrigt inden afrejsen viser sig, at det vil være nødvendigt at foretage ændringer. Skulle rejsen afhænge af et antal minimumsdeltagere og viser det sig, at tilslutningen ikke er tilstrækkelig, er det gyldig aflysningsgrund, indenfor den i kataloget angivne frist. Bureauet forpligter sig til at tilbyde en lignende tjenesteydelse eller vare. Skulle rejsens pris herved blive billigere, tilbagebetales forskellen, ligesom kunden ved accept forpligter sig til at betale en evt. difference som følge af, at rejsen fordyres. Kunden kan også vælge at få hele det indbetalte beløb tilbagebetalt. Yderligere krav kan ikke gøres gældende. Flybilletter: Som udgangspunkt kan udstedte flybilletter ikke ændres eller refunderes. I de tilfælde hvor billetter eller dele heraf kan refunderes, er billettypen afgørende. Spørg i de enkelte tilfælde. Billetter, der kan refunderes, refunderes mod et gebyr på 25 % af billettens pris. Har De ønsket at drage fordel af at kombinere specialbilletter på markedet, skal der ofte udstedes 2 eller flere separate billetter. Billetterne kan ofte ikke ændres og/eller refunderes. Ved at gøre brug af denne prismæssige fordel, bærer de selv risikoen for at De pga. forsinkelse måske ikke når Deres næste forbindelse, og dermed mister billetten. Kundens ansvar: Kunden er forpligtet til selv at sørge for nødvendige viseringer, pas, vaccinations attester samt øvrige rejsedokumenter., jvf. ovenfor vedr. udeblivelse. Kunden forpligter sig til at holde sig underrettet om evt. ændrede møde -, videre - og/eller hjemrejsetidspunkter ved at kontakte agenter og luftfartsselskaber. Dette skal ske senest 24 timer (ved flyrejse som oftest 72 timer) før rettidigt fremmøde-tidspunkt, såfremt andet ikke er anført i rejseplanen. Kunden forpligter sig ligeledes til at møde rettidigt på de i rejseplanen eller ved anden tydelig angivelse oplyste mødesteder og tidspunkter for ture, videre, ud - og hjemrejse, jvf. ovenfor vedr. udeblivelse. Den i rejseplanen anførte seneste check-in tid er det tidspunkt hvor alle check-in formaliteter skal være overstået, og ikke seneste mødetid i lufthavnen. De skal være opmærksom på, at navne i pas skal være i overensstemmelse med de navne, som personen/personerne er registreret med i Det Centrale Personregister. Det er kundens eget ansvar at kontrollere, at der er overensstemmelse. Ved uoverensstemmelse kan kunden risikere at få afvist ansøgning om visum eller medføre afvisning ved check-in uden mulighed for refundering af billet og andre ydelser. Pas skal være gyldigt i mindst 6 måneder. Ved rejse til et Schengen-land, skal passet også medbringes på rejsen, da det er danske statsborgeres ID i udlandet. Udlændinge med opholdstilladelse i Danmark skal altid medbringe gyldigt pas samt opholdstilladelse. Oplysningerne på ordrebekræftelsen/fakturaen/rejseplanen vedrørende pas gælder kun for personer med dansk pas og under forudsætning af ren straffe-attest. Udenlandske statsborgere bør konsultere deres ambassader eller konsulat Ændring og reklamationer efter afrejsen: Skulle der opstå mangler efter påbegyndelse af rejsen, skal al reklamation foregå straks og direkte i nævnte rækkefølge til hotellet/lokale rejseledere/guides, lokale arrangører og agenter på stedet eller i landet, i overensstemmelse med rejsedokumentet, så bureauet, eller vores samarbejdspartnere har mulighed for at foretage afhjælpning. Som følge heraf vil udgifter til opringning til rejsebureauet i Danmark ikke blive godtgjort, ligesom evt. modtageren betaler samtaler vil blive opkrævet kunden. Reklameres der ikke rettidigt, mistes retten til at påberåbe manglen. Arrangørens ansvar: Hannibal Travel Group A/S optræder som agent for de flyselskaber, hvorpå der foretages reservation og udsteder billetter for. Vores ansvar for mangler samt person- og tingsskade er begrænset til det erstatningsansvar, vore leverandører har i henhold til internationale konventioner for fly-, skibs-, og togtrafik. Flytrafik: Warszawa Konventionen, skibsrejser: Athen Konventionen, togrejser COTIF / CIF Konventionen. Rejseforsikringer: Kunden er selv ansvarlig for at tegne nødvendige rejseforsikringer, som dækker omkostningerne og evt. hjemtransport i forbindelse med sygdom eller ulykke, bagage, ansvar m.m. Rejsebureauet påtager sig intet\n9 ansvar som følge af manglende tegnede forsikringer. Bemærk at der kan være særlige regler/betingelser for personer som er fyldt 70 år. Rejseforsikring kan bestilles gennem bureauet. Værneting: Alle tvister vedr. rejsen afgøres efter dansk ret og anlægges ved byretten i Århus. Bestilling af landarrangement alene: Ved bestilling af hotel, transfer og andre ydelser uden fly, beregnes et gebyr på kr. 350 pr. person. Hver gang der foretages ændringer betales et yderligere gebyr på kr. 250 Alle priser er vejledende, og der tages forbehold for evt. trykfejl, ændringer af valutakurser, åbenlyse fejl, forhøjede skatter og afgifter og andre udefra kommende årsager til prisændringer. Hvor rejser foretages til lande, hvor end ikke dets indbyggere kender dagen i morgen, må alle oplysninger tages med forbehold for ændringer af trend, vind og vejr og ændrede vaner osv.\nProgramforslag Ålborg Astronomiforening Kina Juli 2009\nProgramforslag Ålborg Astronomiforening Kina Juli 2009 Forslag til rejseplan 1: 14. juli: Afrejse fra Ålborg med SAS kl. 17:30 Ankomst til København kl. 18:15 Afrejse fra København med SAS kl. 20:55 15.


Åbne et SharePoint-websted på en Nokia-telefon (Symbian OS) - Office Support\nÅbne et SharePoint-websted på en Nokia-telefon (Symbian OS)\nSharePoint i Microsoft 365 Office til virksomheder Microsoft 365 admin Office 365 Small Business SharePoint i Microsoft 365 Small Business Flere... Mindre\nDu kan få adgang til dit SharePoint Online websted på en Internet forbundne Nokia-enhed (Symbian OS). Hvis du opretter forbindelse til dit websted med din mobil enhed, får du mulighed for at få adgang til oplysninger på websteder, samarbejde med kolleger, få adgang til delte dokumenter, få vist opdateret indhold på webstedet og på anden måde bevare forbindelsen til dit arbejde.\nLogon-oplevelsen varierer, afhængigt af den typegodkendelse, der er aktiveret for logon-domænet. Du kan finde flere oplysninger om, hvordan du logger på, i afsnittet "logon-oplevelse" i artiklen brug af en mobil enhed til at arbejde med SharePoint-websteder.\nBrug en af følgende procedurer til at åbne dit websted.\nÅbn dit teamwebsted\nNår Microsoft Microsoft 365 -logonskærmen vises, skal du skrive dit Brugernavn og din adgangskode og derefter trykke på Log på.\nDu bør kunne se mobil versionen af dit teamwebsted.\nÅbn browseren, og angiv derefter URL-adressen til det offentlige websted på adresselinjen i browseren.\nDu bør kunne se det offentlige websted i mobil browseren.


Trods forskellig kultur og religion: Burmesere på Bornholm holder sammen » Bornholms Tidende\nKau Root har arrangeret debatten om, hvad der sker i Myanmar, og vil gerne fortælle om, hvordan burmesere på Bornholms sammenhold er. Foto: Berit Hvassum\n17. JUN 2021 • 15:12\nTrods forskellig kultur og religion: Burmesere på Bornholm holder sammen\nFrederik Rostrup har sat sig på forreste række i det åbne telt på en af Folkemødets scener.\n– Egentlig var det lidt tilfældigt, at jeg lige præcis fik billet til det her område. Men faktisk vil jeg gerne blive klogere på situationen i Myanmar. Det ved jeg ikke nok om, siger matematiklæreren fra København, der har været på Folkemødet før.\nOg klogere på situationen i Myanmar er netop, hvad man kan blive ved debatten, som Kau Root fra Bornholm Burmesiske står i spidsen for.\n– Vi fik faktisk først godkendt, at vi kunne komme og lave debatten i sidste uge, så der har været tryk på, siger han.\nPå Bornholm bor nemlig omkring 200 burmesere, og de har et godt fællesskab på tværs af kultur og religion, fortæller Kau Root, der har boet på Bornholm siden 2005 og arbejder som brygger på Svaneke Bryghus.\n– Vi vil gerne vise, hvad det er for et fællesskab, vi har her på Bornholm, også selvom vi kommer fra forskellige kulturer og religioner.\nNoget der ikke er tilfældet for befolkningen i Myanmar, fortæller han:\n– Og det vil vi gerne gøre folk klogere på, og åbne deres øjne for hvad der sker ude i verden.\nDet mener tilskuer Fredetik Rostrup også godt, vi kunne blive bedre til.\n– Jeg synes, at man i Danmark det seneste år med corona har fokuseret meget på, hvad der sker her i landet, og ikke snakket så meget om hvad der sker i resten af verden. Så nu så jeg chancen for at få den viden, siger han.\nFrederik Rostrup ser frem til at blive klogere på situationen i Myanmar. Foto: Emilie Jensen\nKlogere er også, hvad Kau Root håber, at deltagerne til torsdagens debat bliver. Den 1. februar i år overtog militæret i Myanmar magten, hvilket førte til demonstrationer og senere voldelige episoder og drab.\n– I Danmark holder vi lige nu demokratifestival, men i Myanmar drømmer man om demokrati, siger han og sætter de to forskelle op overfor hinanden.\nImens han fortæller, begynder interesserede lige så småt at finde plads og sætte sig til rette på klapstolene. Imens pusler lydmanden rundt og finder det nødvendige udstyr frem.\n– Så hvis vi her på Bornholm kan holde sammen og have et fællesskab på trods af, at jeg er buddhist og nogle af de andre, der deltager i debatten er kristne eller muslimer, så kan andre også, siger han og får et headset rakt i hånden af lydmanden, for nu går det løs.


Nyhed: Optagelserne til den nye "Blade" går i gang i juli 2022\n11-05-21 08:00 | Kilde: www.hollywoodreporter.com\nOptagelserne til den nye "Blade" går i gang i juli 2022\nDet er snart to år siden, at Marvel Studios annoncerede, at en ny spillefilm om vampyrjægeren Blade er på vej – vel at mærke med den Oscar-belønnede Mahershala Ali ("Green Book", "Alita: Battle Angel") i titelrollen.\nSiden da har vi ikke hørt meget nyt om projektet, mens Marvel forleden udgav en slags "supertrailer", der afslørede en masse nye klip fra deres kommende film, men slet ikke nævnte den nye "Blade"-film.\nMen en ny rapport på The Hollywood Reporter fastslår altså, at filmen går i produktion i juli 2022. Det var ellers oprindeligt meningen, at kameraerne skulle begynde at rulle allerede i september i år.\nMarvel er stadig på udkig efter den rette instruktør til det nye "Blade"-projekt, og angiveligt har selskabet udarbejdet en ønskeliste med følgende filmmagere på:\nRyan Coogler ("Black Panther"), Barry Jenkins ("Moonlight"), Stephen Caple Jr. ("Creed II"), J.D. Dillard ("The Outsider"), Regina King ("One Night in Miami") og Shaka King ("Judas and the Black Messiah"). Stacy Osei-Kuffour (HBO's "Watchmen") skriver manuskriptet.\nBlade – en retskaffen vampyr, der jager sine artsfæller – blev oprindeligt spillet af Wesley Snipes i tre spillefilm, hvor den første, "Blade" fra 1998, blev et ganske stort hit, som var med til at kickstarte en ny bølge af mere seriøse, succesfulde tegneseriefilm.\nDer blev også produceret en kortlivet "Blade"-tv-serie tilbage i 2006, men den nye film vil altså se helt bort fra karakterens tidligere tv- og filmeventyr og således viske tavlen ren. Hvis optagelserne går i gang næste sommer, lander filmen formentlig i biograferne engang i 2023.\nDer vil være langt op til Snipes, kan ikke se Ali kan have samme evner til kampsport, uagtet hvor meget de kan få det trænet. Men ok. Tror faktisk godt en ny genstart kan være tiltrængt.\nMen det her blev så en PG13 version? Det har jeg endnu svært ved at forstille mig :/


Vi har brug for din viden som veteran. Derfor opfordrer Veterancentret alle Afghanistanveteraner fra ISAF hold 15 om at udfylde det spørgeskema, de har modtaget i e-posten.\n29-03-2020 - kl. 12:45\nHvordan har de danske veteraner det? Det spørgsmål undersøger Veterancentrets forskere løbende. Der er allerede lavet undersøgelser af ISAF hold 7 og hold 10. Nu er det veteranerne fra ISAF hold 15, der bliver spurgt om, hvordan de har det her 6,5 år efter deres udsendelse.\n”En forståelse af langtidsvirkningerne af militærudsendelse vil blive af stigende betydning fremover. ISAF hold 15 er en del af den første danske generation i nyere tid, hvor større grupper har været udsendt med Forsvaret og deltaget i kamphandlinger. Det er derfor af største vigtighed, at vi øger vores viden om forhold før, under og efter udsendelsen,” siger forskningschef Søren Bo Andersen fra Veterancentrets Videncenter.\nOpfordring fra chef for ISAF hold 15\nDer er stor forskel på udsendelsesforholdene såsom antallet af kamphandlinger eller taktiske delmål for de enkelte hold. Derfor er det vigtig, at der bliver indhentet viden og information fra forskellige hold. Chef for ISAF hold 15 opfordrer derfor også soldaterne fra holdet om at hjælpe forskerne og udfylde spørgeskemaet.\n”Opgaverne i Afghanistan blev løst under meget forskellige vilkår, men netop af den årsag er det vigtigt, at så mange soldater som muligt svarer, for med en god besvarelsesprocent, så får vi et resultat, vi kan bruge aktivt. Når resultatet foreligger, kan vi reflektere over den måde, som ISAF 15 greb tingene an på og håndterede de udfordringer, vi stod overfor, og stille os selv spørgsmålet – næste gang vi skal ud i en operation i et miljø, der minder om det, ISAF 15 opererede i, hvad kan vi så gøre bedre?,” siger brigadegeneral Anders Mærkedahl.\nDet tager 5-10 minutter at udfylde spørgeskemaet, og alle opfordres til at udfylde det.\n”Uanset om du har oplevet vanskeligheder i forbindelse med din udsendelse eller ej, så er din deltagelse meget vigtig. Kun når størstedelen af et hold deltager i undersøgelsen, kan vi svare på, hvor mange der får problemer efter en udsendelse,” siger Søren Bo Andersen.\nBesvarelserne er fortrolige og anonyme og skal udelukkende bruges til videnskabelige formål. Resultaterne bliver kun afrapporteret i anonymiseret form.


Mange mennesker har fået øjnene op for dykning, og både flaskedykning og fridykning er begge områder i stor vækst. Uanset hvordan interessen er opstået, skal man bruge noget ordentligt dykkerudstyr. Webshoppens store kategori Diverse, har nogle rigtig gode bud på varer i god kvalitet. Et sikkert dyk er et godt dyk, og det mundheld gælder også i Danmark, og her i online shoppen findes mange en hel del sikkerhedsprodukter. Dine oplevelser når du dykker er en god afveksling til en pool-ferie, når du tager din nye SurfEars 3.0 med, har du de bedste forudsætninger for et godt dyk.\nSurfEars 3.0 er en af de håndplukkede varenumre her i shoppen i en vores rigtig gode kategorier, nemlig Diverse. Vidste du, at du også får hele 30 dages returret med din pakke når du køber din vare. Det er snart allemandsviden at man helst køber sin SurfEars 3.0 i webshoppen Dykkerbutikken, som er den foretrukne shop blandt online shoppere. Det store vareudvalg giver en stor pulje af varer, og her finder du noget for alle, det kan jo passende være dette produkt. Når der handles i webshop er varerne billigere- fordi webshoppen ikke har udgifter til en fysisk butik.\nSeac O-ring keeper – longer


Efter Kærshovedgård-samråd: Vi mangler svar på noget helt centralt | TV MIDTVEST\nEfter Kærshovedgård-samråd: Vi mangler svar på noget helt centralt\nStøjberg i samråd om Udrejsecenter Kærshovedgård gav ikke endegyldigt svar på, om der fremover ikke bliver kriminelle afviste asylansøgere i Bording og omegn.\nUdlændinge- og Integrationsminister inger Støjberg var tirsdag i samråd om Kærshovedgård. Socialdemokraten Thomas Jensen, synes ikke, han fik afklaret det centrale spørgsmål.\n04. dec 2018, kl. 19:17\nHvordan vil regeringen løse de problemer, som borgerne i Bording oplever med Udrejsecenter Kærshovedgård?\nDet spørgsmål skulle udlændinge- og integrationsminister Inger Støjberg i dag svare på i et samråd i Folketinget. Men svaret var langt fra tilfredsstillende, mener socialdemokraten Thomas Jensen.\nLæs også Borgmester om udrejsecenter: Troede ikke jeg skulle løse Jyllands problemer\n- Jeg står tilbage og mangler svar på noget helt centralt. I fredags fik vi at vide, at regeringen og Dansk Folkeparti vil lukke Kærshovedgård for kriminelle afviste asylansøgere. Det vi så finder ud af i dag, det er at det først er i 2021, de vil gøre det. Så der er stadigvæk en del usikkerhed frem til 2021, siger socialdemokraten Thomas Jensen.\n- Jeg kunne ikke få et klart svar fra Inger Støjberg om, hvis der ikke er plads nok til alle på Lindholm, om hun så kan garantere borgerne, at de ikke forsat vil have nogle afviste kriminelle asylansøgere på Kærshovedgård, siger Thomas Jensen.\nKriminelle skal bo på øen Lindholm\nI sidste uge lancerede regeringen sit meget omtalte paradigmeskifte på udlændingeområdet. I en aftale med Dansk Folkeparti er det planen, at kriminelle afviste asylansøgere ikke længere skal bo på Udrejsecenter Kærshovedgård ved Bording.\nInger Støjberg var tirsdag i samråd om sagen, fordi socialdemokraterne tvivler på, at regeringen og Dansk Folkeparti løser problemet omkring Kærshovedgård.\nIntegrationsministeren pegede i løbet af samrådet på, at en stor del af uroen omkring Kærshovedgård slet ikke berører naboerne.\nI 2017 bragte vi denne udsendelse fra Kærshovedgård: Udrejsecentret skulle få flere afviste asylansøgere til at forlade landet - men kun to har valgt den løsning.\n- For lang lang lang størsteparten, så handler det altså om skærmydsler og vold og andet beboerne på centeret imellem.\nDerudover fremhævede Støjberg, at der i den nye finanslovsaftale med Dansk Folkeparti er tiltag, som vil gøre området omkring Kærshovedgård mere roligt.\n- Udover det nye udrejsecenter, så har vi med aftalen om det her års finanslov, også med Dansk Folkeparti, aftalt at skærpe straffene markant for udlændinge på tålt ophold og kriminelle udviste, sagde ministeren under samrådet.\n- I dag kunne hun ikke garantere det (at Kærshovedgård ikke lbiver hjem for kriminelle udviste asylansøgere red.). Det synes jeg er stærkt foruroligende, og det vil jeg følge op på, sagde Thomas Jensen efter samrådet.


Helle T: Efterløn står fast i min formandstid\nSocialdemokraternes formand, Helle Thorning-Schmidt, udsteder nu noget nær en ny garanti for efterlønnen: Der bliver ikke pillet ved efterlønsordningen så længe hun er formand for Socialdemokraterne, fastslår hun.\nThorning-Schmidt afviser også at gå med til mindre justeringer af ordningen, som statsminister Anders Fogh Rasmussen ellers i går åbnede døren på klem for.\n"Der kan ikke blive tale om at pille ved efterlønnen. Og jeg kan ikke acceptere, at vi skaber denne her usikkerhed for borgerne om efterlønnen. Vi har for to år siden i velfærdsforliget sagt til borgerne: nu er det dét her, der gælder. Så kan vi ikke komme bagefter og sige, at det mente vi ikke alligevel. Det kommer ikke til at ske," siger Thorning-Schmidt til Børsen.\nVil det sige, at så længe du er formand for Socialdemokraterne, så kommer man ikke ind og piller ved efterlønnen?\n"Nej. Det gør man ikke."\nSocialdemokraterne har som forligsparti i den såkaldte velfærdsreform fra 2006 en reel veto-ret over for ændringer i efterlønnen - et veto som umiddelbart gælder i hvert fald frem til 2022, hvor velfærdforliget er helt indfaset.\nStatsminister Anders Fogh Rasmussen slog i går fast, at regeringen står ved velfærdsforliget og dermed ikke vil ændre i efterlønnen, uden at både Dansk Folkeparti, De Radikale og Socialdemokraterne er med, skriver Børsen.