Feriebolig Coly | Lej nemt feriebolig eller ferielejlighed i Coly\nLej feriebolig i Coly med vores søgemaskine. Vi har samlet feriehuse og ferielejligheder i Coly fra både bureauer og private her på siden, så du hurtigt og let kan finde den indkvarteringsløsning, der passer dig allerbedst.\nHvis du lejer din feriebolig i Coly med Campaya, er du sikret den bedste pris på markedet. Vi samler feriehuse og ferielejligheder i Coly på tværs af de mange forskellige udlejere her på siden og lejer dem ud til præcis den samme pris, som de også kan lejes til på udlejningsbureauernes egne portaler.\nCampaya har mange års erfaring med at hjælpe danske og udenlandske feriegæster godt afsted på rejser til Coly. Når I er indlogerede i jeres feriebolig Coly, er der rigtig gode muligheder for at læne sig tilbage i sofaen eller terrassestolen med en god kop kaffe, en kold øl eller måske et glas vin og ellers bare nyde hinandens selskab. En ferie i feriebolig i Coly er nemlig indbegrebet af hygge og god stemning. Her er der ingen sure pligter som tøjvask, rengøring og græsslåning. Det eneste, I skal koncentrere jer om, er at få hygget godt og grundigt i hinandens selskab med hyggelige gåture og oplevelser i nærområdet og med brætspil ved spisebordet eller familiemiddage på terrassen.\nHos Campaya har vi gennem en lang årrække hjulpet mange tusinde feriegæster med at finde de perfekte rammer til ferien. Vi er en danskejet virksomhed, som har som sin udtalte ambition at give vores gæster den bedst mulige oplevelse og service. Både digitalt, når I bruger vores søgemaskine og finder den perfekte feriebolig Coly, og når I snakker med os i telefonen.\nI er med andre ord sikret et højt serviceniveau og en tryg oplevelse, når I lejer jeres feriebolig Coly på Campaya.dk.\nFeriebolig i Coly for enhver smag\nDer findes ferieboliger i Coly og omegn for enhver smag. Det er oplagt at bruge ferieboligen som udgangspunkt for en kør selv ferie Coly, og I kan bruge vores søgemaskine herunder til let at finde den indkvartering, der passer jer bedst. I har mulighed for at præcisere, hvor meget jeres feriebolig Coly må koste, hvilken periode I skal bruge boligen i, hvor mange personer der skal være plads til, antal sengepladser, afstand til strand og by, om I må have husdyr med, om det skal være en et feriehus eller ferielejlighed Coly med pool og meget mere.\nHvis der ikke er en ferielejlighed eller et feriehus Coly, som passer helt præcist til jeres ønsker, kan det være en god idé at søge i et af områderne tæt ved.\nI kan også bruge kortfunktionen til at trække jer rundt i området og se, hvor de forskellige muligheder ligger. Det er en smart måde at blive inspireret på, og samtidig kan I på den måde let finde et feriehus eller en ferielejlighed Coly, som ligger tæt på det, I ønsker.\nNogle vil nemlig helst holde deres ferie midt i naturen, mens det for andre er vigtigere at være tæt på by og oplevelsesmuligheder. Den slags kan I helt selv definere i søgemaskinen, så I finder den feriebolig Coly, som passer bedst til jeres ønsker.\nFå en minderig ferie i Coly\nFor mange er barndommens ferier noget af det, der træder tydeligst frem i hukommelsen. De varme sommeraftener med badeture til stranden, hygge og plasken i poolen og ture ud til lokale seværdigheder. Alt det og meget mere er oplevelser, der brænder sig fast i ethvert barnesind og er noget, som I sammen og hver for sig kan tænke tilbage på i mange år og i nogle tilfælde for altid. Der er ikke noget, der knytter folk sammen som oplevelser, og en feriebolig Coly er den perfekte ramme om en masse hyggelige oplevelser i familiens skød. Hvis du selv tænker tilbage, har du så ikke et særligt minde fra en tur til sydens sol, som står knivskarpt i din erindring?\nPopulære områder i Coly\nHeritage Holiday Home in Atlantic Coast with Heated Pool\nKr. 10965 - 19008 / uge\nKr. 14048 - 30177 / uge


Hov, der blev vi lige 23 mia. kr. rigere – og banker svenskerne i vækst\nNye tal viser, at økonomien var langt stærkere under Lars Løkke Rasmussens regeringsperiode end hidtil antaget. Men spørgsmålet er, hvor meget det hjælper i danskernes hverdag.\nDanmarks Statistik kan være på vej med en oprevidering af væksten i 2019, vurderer to økonomer. Fold sammen\nTorsdag d. 07. november 2019, kl. 12.44\nDet må betegnes som lidt af en vækstbombe fra Danmarks Statistik. Vi er lige blevet 23 mia. kr. rigere. Det svarer til 4.000 kr. pr. dansker. Og nu banker vi svenskerne i vækst i det her opsving. Mere præcist er Danmarks Statistik netop kommet med en opjustering af tallene for den økonomiske vækst i Danmark for årene 2016 til 2018.\nTallene viser, at vi har været inde i et ret stærkt opsving. Væksten i 2016 er blevet opjusteret fra 2,4 pct. til 3,2 pct., og væksten i 2018 var 2,4 pct. i stedet for 1,5 pct. I 2017 var væksten til gengæld lidt svagere og blev kun på 2,0 pct. og ikke 2,3 pct.\nMen bundlinjen er, at væksten i gennemsnit i de tre år har været på lige over 2,5 pct. Det nuværende opsving har derved været lige så stærkt som i de gyldne år op til finanskrisen. I perioden fra 2004 til 2007 var der en gennemsnitlig vækst på lige under 2,5 pct.\nFordelen ved det her opsving er, at det ikke er lånefinansieret, og der er umiddelbart heller ikke nogen boligboble.\n»Dermed slår vi nu vores svenske broderland på vækstfronten i den periode, hvor vi ellers længe havde indtrykket af, at vi indtog lillebrorrollen over for Sverige, når det kom til økonomisk formåen. Sverige er således »kun« vokset med 2,43 pct. i den samme periode,« siger cheføkonom i Handelsbanken Jes Asmussen i en kommentar.\nMads Lundby Hansen, der er cheføkonom i den liberale tænketank CEPOS, mener, at tallene viser, at den tidligere borgerlige VLAK-regering med Lars Løkke Rasmussen (V) i spidsen er lykkedes med dens økonomiske politik.\n»VLAK-regeringen havde økonomisk vækst som et af sine hovedformål. Man må konstatere, at det var det, der skete i de tre VLAK-år 2016-2018«, siger cheføkonom Mads Lundby Hansen.\nNår Danmarks Statistik har skruet op for vores vækst, skyldes det indregningen af et patent i 2017, men derudover skyldes det også danske virksomheders aktiviteter i udlandet. Når en stor dansk virksomhed har et datterselskab i eksempelvis USA, giver det også noget beskæftigelse og aktivitet på den pågældende virksomheds hovedkvarter i Danmark.\n»Det er selvfølgelig en glædelig overraskelse, men det mest afgørende for danskerne er vinden på arbejdsmarkedet. «\nDet får cheføkonom i Danske Bank Las Olsen til at dryppe lidt malurt i bægeret i forbindelse med de nye væksttal.\n»Det er en god nyhed, at aktiviteten stiger i de virksomheder, for det giver overskud til Danmark og ofte også mere aktivitet herhjemme i form af administration, forskning, markedsføring og så videre i det danske hovedkvarter,« siger Las Olsen.\n»Men det er altså ikke noget, mange af os mærker direkte. Man kan sammenligne det lidt med, at når der bliver holdt OL et sted i verden, stiger Schweiz' BNP, fordi den olympiske komité har hovedkvarter der,« siger Las Olsen.\nEn tilsvarende kommentar har cheføkonom i Arbejderbevægelsens Erhvervsråd Erik Bjørsted.\n»Det er selvfølgelig en glædelig overraskelse, men det mest afgørende for danskerne er vinden på arbejdsmarkedet. Det er den, der bestemmer, om der er job at få eller ej. Siden 2013 er der kommet næsten 200.000 personer i job i Danmark. Det taler sit tydelige sprog om et opsving, som nu også passer bedre med væksttallene,« siger Erik Bjørsted.\n»Fremadrettet skal vi ikke sætte vores lid til tekniske justeringer af væksttallene. Vi skal sikre, at fremgangen i job og vækst kan fortsætte,« siger Erik Bjørsted.\nNemme at overse\nDet er ikke første gang, at Danmarks Statistik opjusterer tallene for væksten. Tilbage i november 2018 kom Danmarks Statistik med nye væksttal for årene 2015 til 2017. Dengang var der tale om en regulær fejl.\nHos Dansk Industri (DI) mener man, at vi skal til at se på væksttallene på en anden måde.\n»Eftersynet af nationalregnskabet viser, at dansk økonomi havde vokseværk i 2018. Opjusteringen skyldes især nogle internationale aktiviteter, der vedrører dansk knowhow, patenter og lignende. Disse aktiviteter kan være vanskelige at måle og nemme at overse i det samlede regnestykke. Derfor ser vi gentagne revisioner,« siger underdirektør i DI Morten Granzau.\n»Det er ikke første gang, at det samlede BNP bliver opjusteret, hvilket understreger, at det kan være svært at stole på de foreløbige BNP-tal. Hvis vi skal sikre et bedre billede af dansk økonomi, skal vi rette fokus mod aktiviteterne i Danmark og rense tallene for en række internationale aktiviteter,« siger Morten Granzau.\nDansk Byggeri understreger, at de nye tal ikke må blive en sovepude for regeringen.\n»Revisionen og de nye tal ændrer ikke grundlæggende ved, at vi er en lille, åben økonomi, der også vil blive ramt, hvis for eksempel den tyske vækst går varigt ned i de kommende år. Den højere økonomiske vækst bagud i tiden må ikke blive en sovepude i forhold til også at trimme os til fremtidig vækst,« siger cheføkonom i Dansk Byggeri Bo Sandberg.\nEfter syv års opsving: Hver dansker er gået glip af 20.000 kroner\nHov – tallet, alle er vrede på, vokser kun en lille smule\nFie Laursen skaber knas for Danmarks Statistik\nFarvel vækstkrise – nu er danskerne blevet over 90 mia. kr. rigere\nVi trænger til mere konkurrence blandt revisorer og frisører\nEuropa-Kommissionen: Dansk økonomi trodser global vækstafmatning i år - men mørke skyer truer\nChefen for Danmarks Statistik: Derfor har vi svært ved at beregne danskernes velstand


Vej til OnlinePartners i Kolding med Bus eller Jernbane | Moovit\nVej til OnlinePartners i Kolding med Bus eller Jernbane?\nVejvisning til OnlinePartners fra de vigtigste steder i Kolding med Bus eller Jernbane\nFølgende transitruter har ruter, der kommer tæt på OnlinePartners - Bus: 103, 134, 207, 254; Jernbane: IC, ICL.\nFra Haderslev 46 min\nFra Vejle 47 min\nFra Middelfart 31 min\nFra Jylland, Fredericia 59 min\nFra Vojens 40 min\nSådan kommer du til OnlinePartners af Bus?\nFra Vojens 78 min\nSådan kommer du til OnlinePartners af Jernbane?\nFra Middelfart 32 min\nFra Vojens 42 min\nHvad er de nærmeste stationer til OnlinePartners?\nDe nærmeste stationer til OnlinePartners er:\nSydbanegade (Kolding) er 106 meter derfra, 2 minutters gang.\nKongebrogade (Kolding) er 200 meter derfra, 3 minutters gang.\nHaderslevvej V Karolinegade (Kolding) er 236 meter derfra, 4 minutters gang.\nHvilke Bus linjer standser nær OnlinePartners?\nDisse Bus linjer standser nær OnlinePartners: 103, 134, 207, 254.\nHvilke Jernbane linjer standser nær OnlinePartners?\nDisse Jernbane linjer standser nær OnlinePartners: IC, ICL.\nOffentlig transport til OnlinePartners i Kolding\nSøger du vejvisning til OnlinePartners i Kolding, Danmark? Din tur er lige blevet meget hurtigere!\nDownload Moovit Appen for at finde den mest effektive vejvisning og se de seneste Bus eller Jernbane køreplaner til OnlinePartners. Find opdaterede tider for alle de tilgængelige ruter med trin-for-trin vejvisning i realtid fra OnlinePartners.\nMoovit Appen viser dig også de nærmeste stoppesteder og stationer på dit bestemmelsessted. Vælg mellem en liste af stoppesteder tættest på OnlinePartners: Sydbanegade (Kolding); Kongebrogade (Kolding); Haderslevvej V Karolinegade (Kolding).\nVælg Bus eller Jernbane muligheder, du kan tage for at komme til OnlinePartners. Her er en liste over nogle få linjer, der kommer i nærheden af dit bestemmelsessted - Bus: 103, 134, 207, 254; Jernbane: IC, ICL.\nEr du ved at planlægge din retur fra OnlinePartners, men du kender ikke adressen? Du kan vælge dit bestemmelsessted på vores online kort og Moovit vil finde de bedste tilgængelige ruter, der vil bringe dig dertil, hvor du vil hen!\nSeværdigheder omkring OnlinePartners i Kolding Bymaler A/S Warming Montage Sydbanegade Kolding Bybus 3 Kina Verden Storm Reklame Laursen, Mads Wittrup Hollændervej 1 EN Revision Hjerteforeningens Hjertecenter Kolding EDC Mæglerne - Lauritsen, Vogt & Pedersen Hjelm, Uffe Vang Danske Bank Shell Service Dantec Bilpleje Center Pallesen, Bente KFUM og KFUK i Kolding Dansk Webservice PricewaterhouseCoopers Sydbanegade (34->Haderslev)\nSådan kommer du til populære seværdigheder i Danmark via offentlig transport IT-afdelingen i MT Højgaard Aalborg Portland Park Padborg, Grenze Aarhus Sønderborg Fitness World Vigerslev Alle Station Svendborgsund Broen Kronprins Frederiks Bro Hotel Propellen Billund Bodenhoffs Bageri & Konditori InsightGroup Magasin du Nord E45/Indkildevej COWI A/S BEC DBU Tryg Forsikring Kantinen Skagen Siemens Gamesa Renewable Energy A/S\nNærmeste stationer til OnlinePartners i Kolding\nBus stationer tættest på OnlinePartners i Kolding\nMoovit Lettere at komme til OnlinePartners med appen!


Nekrolog over den amerikanske tidsalder | Information\nNedadgående. Intet tyder på at Washington har indset realismen i, at USAs magt vil fortsætte nedskaleringen år endnu.\nObama-regeringens bestræbelser på at genoplive amerikansk økonomi har noget uvirkeligt over sig. Det finansielle systems næsten totale disintegration turde ellers have vist, at de seneste to årtiers velstand i overvejende grad var en illusion - en indbildning i højere grad skabt af hæmningsløs kreditekspansion end af produktiv foretagsomhed. Vel blev nogle amerikanere rige i perioden, men allerede år før krakket stagnerede eller faldt indkomsten for de fleste.\nDe stigende priser på aktier og boligmarkedet afspejlede ikke en modsvarende vækst i Amerikas velstand. De på papiret så eskalerende aktiver var kunstprodukter bragt til veje af de abnormt lave rentesatser, som USA-s centralbankdirektør Alan Greenspan lod indføre i perioden efter hedgefonden Long Term Capital Managements kollaps. LTCM var verdens største spekulationsfond, og dens fald i 1998 var et forvarsel om den ekstreme skrøbelighed, som følger af højt gearet lånefinansiering.\nMen ironisk nok var effekten af Greenspans politik, at hele Amerikas økonomi blev finansieret ved lån.\nDen farlige kurs , som Greenspan afstak for Amerika, følges den dag i dag. Som for ti år siden, da Bill Clinton var præsident, er den nuværende regerings mål at genstarte den gældsdrevne vækst.\nMen farene er større nu. De krisepakker, som blev etableret for at redde det fallerede amerikanske finanssystem, er blæst op i absurde proportioner. Verden indser, at USA har opbygget en gæld så astronomisk, at den aldrig kan tilbagebetales.\nSamtidig truer den krympende globale økonomi med at gøre indhug i kapaciteten hos Amerikas udenlandske kreditorer til vedblivende at finansiere det amerikanske underskud. I bogstaveligste forstand lever USA på lånt tid. De seneste 20 års fantomvelstand kan ikke længere fremmanes, og som befolkningerne i mange andre lande står amerikanerne over for en årrække med faldende levestandard.\nEn af de mere forudsigelige følger af denne globale krise har været, at de enkelte lande nu primært skøtter sig selv. I dette som i andre forhold viser USA vejen. Ganske vist har præsident Obama kategorisk forkastet den unilaterale udenrigspolitik, som hans forgænger i Det Hvide Hus førte.\nAlligevel tror USA-s regering fortsat, at den kan gennemføre sin økonomiske politik uden at tage højde for reaktionen i resten af verden.\n-Køb Amerikansk--klausulen i de krisepakker, som Kongressen har vedtaget, har foruroliget et Kina, som i forvejen var bekymret for, at dets beholdning af amerikanske statsobligationer skal blive devalueret af fremtidige fald i dollarkursen. Da Luo Ping, generaldirektør for Kinas banktilsyn, i februar 2009 diskuterede dette problem, skal han angiveligt have sagt:\n»Vi hader jer fyre. Vi ved, at dollarens værdi står over for at blive forringet, og vi er magtesløse.«\nVi kan ikke vide, om generaldirektørens bemærkning var et udslip uden for manuskriptet, en trussel i kodesprog eller et dække for en beslutning, som allerede er blevet taget om, at Kina fremover vil sprede sine risici på andre valutaer.\nMed sin massive afhængighed af et amerikansk marked i tilbagegang står Kina over for en hastigt voksende arbejdsløshed med en deraf følgende fare for forøget social uro.\nMen i modsætning til USA har Kina kæmpe overskud og råd til den stimuluspakke det vil gennemføre. Udebliver den påkrævede vækst, vil yderlige indsprøjtninger dog blive nødvendige, hvilket vil mindske Kinas evne til at servicere Amerikas statsgæld. Skulle dette ske, ville Kinas herskere blive tvunget til at vælge imellem fortsat at satse på det forhold til Amerika, som så længe har været til gensidig fordel. Eller sikre sin egen fremtid.\nDer kan ikke være megen tvivl om, hvad Kina vil foretrække.\nI marts forbød Rusland sine oliebaserede statsfonde at investere i Fannie Mae og Freddie Mac med den begrundelse, at der var brug for midlerne i landets eget budget og pensionssystem. Rusland giver forrang til indenrigspolitiske hensyn, og Kina vil følge samme vej.\nDer har i den senere tid været tegn på, at Kina overvejer at gøre sin valuta mere internationalt konvertibel, og selv om dette ikke vil nedbringe den kinesiske beholdning af amerikanske statsobligationer til et punkt, hvor USA-s økonomi bringes i fare, står det fast at Kina har vundet enorm indflydelse på den amerikanske politik.\nChokbølgerne fra et sammenbrudt internationalt banksystem har ført den globale økonomiske krise ind i en ny fase, hvor regeringers fremtid står på spil. Indtil videre er Islands og Letlands regeringer faldet.\nMen verdensmarkedets implosion har nået et kritisk momentum, som truer med at overvælde lande og hele regioner.\nDe postkommunistiske lande står over for en økonomisk nedsmeltning, der kan ryste Den Europæiske Union i dens grundvold. Europas banker står faretruende sårbare over for de afgrundsdybe gældsproblemer i Ungarn, de baltiske stater, Ukraine og andre lande.\nDe europæiske regeringer er uenige om, hvordan de skal håndtere krisen, og EU-s skrøbelige strukturer rummer ikke en mekanisme, der kan tilvejebringe en samlet hjælpepakke for hele Europa. I det postkommunistiske Østeuropa er der fare for en rebalkanisering, hvor afarter af defensiv nationalisme kommer til at erstatte liberale markedspolitikker.\nSamtidig driver også Vesteuropa imod farlige skær. Som USA har regeringerne her reageret på bankernes svaghed med krisepakker, hvilket blot har overført risiciene til staten. Irland hjemsøges af statsbankerottens spøgelse, men Storbritannien, der risikerer et potentielt katastrofalt stormløb imod sine statsobligationer, måske er mest sårbar. -Reykjavik på Themsen- er ikke et utænkeligt scenario.\nVrede menneskemængder, der demonstrerer imod svage regeringer som i Island og Letland, vil vi temmelig sikkert komme til at se flere af. Og USA vil næppe blive undtagelsen.\nDen offentlige velvilje, som en intelligent og karismatisk præsident for tiden endnu kan sole sig i, vil hurtigt fordufte, hvis hjælpepakkerne og de dertil knyttede programmer ikke formår at revitalisere økonomien og bremse stigningen i ledigheden.\nNogle har hyldet den nye regering som arkitekten for en ny New Deal. Men historien har bevæget sig videre siden 1930-erne. Dengang var USA verdens mest magtfulde industrielle økonomi. I dag er amerikansk industri udhulet, nedslidt eller har forlagt produktionen til andre lande. Kernen i økonomien er nu finansvæsen, forsikring og fast ejendom - de samme sektorer, som blev stærkest opblæst i den gældsdrevne fremgangsepoke. Det er de selv samme sektorer, som nu er ved at synke til bunds, og det står ikke klart, om det overhovedet er muligt - endsige ønskeligt - at bringe dem på ret køl igen.\nFlere hævder, at Amerika kan være på vej til at løbe ind i de samme vanskeligheder, som da Japan -mistede et årti-. Nok kan der være noget om, at Japan tøvede med at sætte ind mod problemerne, da dets bobleøkonomi brast, men Amerikas position i dag er værre end Japans i 1990-erne. Japans husholdninger havde store reserver af opsparede likvider og kunne modstå en lang periode med deflation. Desuden var Japan - og er fremdeles - en af verdens helt store produktionsøkonomier.\nUSA har ingen af disse fordele, og det er utænkeligt, at det vil kunne udholde et årti eller mere med deflation uden alvorlige uroligheder.\nRisikoen for at frustrationer og vrede kan løbe over i optøjer er højst virkelig. En aggressiv politik om valutarisk løsgørelse kan derfor være uundgåelig. Det mest sandsynlige resultat vil være et udbrud - i en ikke så fjern fremtid - af inflation, som ved et stormløb på dollaren hurtigt vil kunne skrue sig op i ukontrollabelt leje.\nResultatet behøver ikke at blive som Weimar-republikkens hyperinflation. Som flere latinamerikanske lande tidligere har oplevet det, kan USA også synke ned i tocifret inflation som et kronisk vilkår, hvor priserne fortsætter deres himmelflugt, mens velstanden smelter væk.\nKendsgerningen er, at der ikke findes nogen som helst måde, hvorpå boom-årenes tilsyneladende velstand kan genetableres. -Går den, så går den--epoken er forbi - den var en hallucination skabt ved finansingeniør-teknikker, som ikke længere er levedygtige. For amerikanerne er den fortid, de husker og den fremtid, de troede, de med rimelighed kunne forvente, begge forduftet i samme moment. Boom-årene var en form for ferie fra historien, en periode, hvor det, der gik forud er blevet glemt, og hvor fremtiden tegnede til at blive en uendelig gentagelse af det, som foregik i nuet.\nLige så længe som denne fantasi om gældsfinansieret velstand var intakt, var livet i det evige nu bekvemt og stimulerende. Nu da drømmen er forduftet, kan effekten kun blive desillusion og desorientering, når stadig flere amerikanere må konstatere, at de er fanget i en helt anden nutid, hvor nydelse og fascination er erstattet af strabadser og frygt.\nTilintetgørelsen af boomårenes fremtidstro har endnu til gode at forandre Washingtons fremherskende opfattelse af Amerikas plads i verden. Et blik på nylige begivenheder viser, at magten allerede forskyder sig. Den kirgisiske regerings beslutning om at lukke en amerikansk flybase, som bruges til operationer i Afghanistan, markerer en bredere tendens. De schweiziske myndigheders modstand imod amerikanske krav om at slække på landets bankhemmelighed er et andet fingerpeg. Og mens små lande bliver mere selvbevidste, kommer større spillere i stadig stærkere position til at omdefinere den internationale orden.\nIkke blot vil Kina måske beslutte sig for at aflede noget af sit overskud væk fra dollars, det samme kan blive tilfældet for lande, hvis rigdom stammer fra olie. De ressourcebaserede økonomier, som aktuelt er på hælene, vil genvinde deres styrke, når råvarepriserne atter stiger. Når det sker, vil de stater, som aldrig har accepteret amerikansk hegemoni - Rusland, Venezuela og Iran f. eks. - igen kunne blive i stand til at projicere deres egen magt ud på den globale arena.\nLangt hen ad vejen er denne omfattende omfordeling af magt en naturlig konsekvens af globaliseringen. Realiteten er ikke de frie markeders og de amerikanske værdiers udbredelse, som den flade verdens profeter så begejstret tænkte sig.\nDet er en verdensomspændende industrialisering, som uundgåeligt besegler afslutningen på Amerikas overherredømme.\nLige så vel som en produktion, der flytter til andre lande, vil den fremadskridende globalisering også intensivere rivaliseringen om svindende naturressourcer. Men hvis Amerika er verdens største skyldnernation, er landet også kritisk afhængigt af import af den energi, som verdens nye industrimagter nu også behøver i stigende mængder. Ved at bruge deres voksende magt vil disse opstigende magter gøre krav på de ressourcer, som USA tidligere tog for givet. Resultatet kan kun blive, at Amerika vil miste sin forrang og blive en blandt flere magter, der kæmper om en plads i solen.\nUnder normale omstændigheder ville Amerikas fald fra en position af så ubestridt dominans finde sted over flere generationer. Irak-krigens enorme omkostninger, dens globale upopularitet og uvisse udfald har fremskyndet dette fald, som er accelereret yderligere som konsekvens af finanskrisen.\nDet er realistisk at forvente en større nedskalering af amerikansk magt over de næste år.\nIntet tyder imidlertid på, at Washington har indset dette. Amerika vil aldrig kunne genvinde den lederposition, som forekom så sikker i boom-årene. Som andre lande vil Amerika blive nødt til at lære at leve med problemer, som det ikke fuldt ud kan løse.\nHistoriens lære er, at vanskeligheder af den størrelsesorden, som eksisterer i dag, ikke bare overvindes. De bliver ganske enkelt tilbage, når historien bevæger sig videre. Fortiden er borte for altid, og Amerika skal nu til at lære at leve uden magten til at modellere fremtiden for sig selv og for verden.\nJohn Gray er filosof og professor emeritus ved London School of Economics\nAlan GreenspanBarack ObamaBill Clinton\n07. juni, 2009 - 11:45\nEt godt eksempel på analyse baseret på traditionel økonomisk forståelse. Her forstås den menneskeskabte økonomi uafhængigt af de givne naturressourcer og det biofysiske grundlag.\nGanske vist nævnes de svindende naturressourcer, men det er ikke (som det biofysiske grundlag) beskrevet som en afgørende forudsætning for al human økonomi, men blot som et af de elementer, der bringer USA til fald.\nMen de svindende naturressourcer og det biofysiske grundlag er ikke et substituerbart delelement i den humane økonomi. Det er det finale og tilgrundliggende eksistensvilkår, indenfor hvilket den menneskelige økonomi udfolder sig - og som i kraft af sin finalitet sætter grænser for denne udfoldelse.\nDerfor er der grænser for væksten og de svindende naturressourcer vil ikke kun stille USA over for helt enorme omstillingsproblemer, men ramme globalt.\nDer er ingen chance i helvede for at Kina og Indien kan nå op på et forbrugsniveau som det californiske. Hertil vil klodens ressourcer ikke række og det er ikke bæredygtigt.\nBeklager, men der må en anden model på bordet. .\n07. juni, 2009 - 13:53\n07. juni, 2009 - 16:42\nVelskrevet ønsketænkning - den falske svanesang.\nInformation har en artikel i dag, af John Gray, filosof og professor emeritus ved London School of Economics, med en titel som hedder intet mindre end: "Nekrolog over den amerikanske tidsalder".\nNu plejer nekrologer jo at være noget man skriver, når folk er døde, ikke når de er sengeliggende med feber.\nMen det generer ikke John Gray og en lang række andre eurocentriske og venstreorienterede meningsdannere, som ikke kan finde nok tegn at tolke kapitalismen, eller USAs totale undergang og fallit ud i:\nKaffegrums, skåle fyldt med sort blæk, knogler fra en pose - alt kan simpelthen bruges og de kan slet ikke vente på at have ret.\nProblemet er bare, de aldrig får ret - i hvert fald ikke i dette århundrede og slet ikke i denne halvdel af det. Kapitalismen fejler ikke noget i sig selv. Det er den måde man bruger den på, eller de forgængelige ressourcer man evt. forbruger for mange af, hvilket så er selvregulerende, for prisen vil stige når der er mangel. Kapitalismen kan til gengæld lige så godt bestå i udviklingen og salget af elbiler, udviklingen i solenergi, eller Vestas er faktisk noget af det mest succesfulde kapitalistiske foretagende, vi har herhjemme.\nKapitalismen sikrer simpelthen bare velstand og materielle fremskridt til en pris almuen har råd til at betale. Det er der intet katastrofalt i, tværtimod. Det er vejen frem for alle lande.\nMen tilbage til nekrologen, et stærkt begreb. Ikke at stormagter aldrig forgår. Men nekrologen tilhører den forkerte del af verden. Skal vi over i nekrolog afdelingen, skal vi skrive om den europæiske civilisation og ikke om USA, som måske nok om 30-40 år bliver overhalet af Kina som verdens økonomiske stormagt, men det er jo kun totalt BNP, slet, slet ikke BNP per Capita. At Kina bliver verdens største BNP økonomiske stormagt, måske endda en militær, på papiret, er ikke nødvendigvis det samme, som at USA at ophører med at være den største magt i verden. De har langt mere at investere i per capita, i den enkelte amerikaner og bliver næppe overgået af noget stort eller større land i dette århundrede i indkomst per capita. Luxemborg, Norge, Brunei osv. er nok rigere per capita, men stormagter bliver de aldrig. Lige som at Kina heller ikke nødvendigvis bliver en stormagt, fordi deres BNP er større en USAs.\nFra artiklen i Information lyder det:\n"Det finansielle systems næsten totale disintegration turde ellers have vist, at de seneste to årtiers velstand i overvejende grad var en illusion - en indbildning i højere grad skabt af hæmningsløs kreditekspansion end af produktiv foretagsomhed."\nDet er korrekt at USA har haft sine subprime lån, og sine Collaterized Debt Obligations (CDOs).\nMen samme problem har vi haft i Danmark i mindre format, en kunstig og midlertidig vækst, baseret på boligmarkedet.\nVi har også for tiden minusvækst og økonomisk krise, det er ikke i sig selv farligt. Det er faktisk naturligt, at når man har haft en vækst baseret på kunstige og midlertidige forhold. Så går væksten i en periode i minus, indtil vækstgrundlaget er tilbage og hviler på sit realøkonomiske grundlag - nemlig den bæredygtige og permanente økonomiske base i industri og solide forretninger og investeringer. Videre i artiklen:\n"De stigende priser på aktier og boligmarkedet afspejlede ikke en modsvarende vækst i Amerikas velstand. De på papiret så eskalerende aktiver var kunstprodukter bragt til veje af de abnormt lave rentesatser, som USA-s centralbankdirektør Alan Greenspan lod indføre i perioden efter hedgefonden Long Term Capital Managements kollaps. LTCM var verdens største spekulationsfond, og dens fald i 1998 var et forvarsel om den ekstreme skrøbelighed, som følger af højt gearet lånefinansiering.\nMen ironisk nok var effekten af Greenspans politik, at hele Amerikas økonomi blev finansieret ved lån."\nAnker Jørgensen, finansierede, ikke et forbrug, men en offentlig sektor ved lån og kæmpegæld.\nDet tog cirka 15 år at få vendt skuden. Men det var også en tung og lang skude at vende.\nUSA skal nok kæmpe med sine nuværende problemer lidt længere end os andre, altså de næste 5-10 år. Men USA står i sit udgangspunkt langt stærkere på langt sigt, end noget europæisk land, det er den forkerte svanesang.\n"Verden indser, at USA har opbygget en gæld så astronomisk, at den aldrig kan tilbagebetales."\nHer kammer svanesangen helt over - ganske vist er der astronomiske beløb på spil, men USA producerer, har produceret, vækst i astromiske størrelser og vil fortsat gøre det.\nPå toplisten over lande med en kæmpegæld gæld i BNP, vil man finde 5-6 Europæiske lande, før man finder USA.\nDet som skete under Anker Jørgensen, af uransagelige årsager kåret som danmarks ottende bedste statsminister, hvor Danmarks gæld blev fordoblet på ganske få år, ville vi ikke kunne overleve en gang til.\nAnker Jørgensen som Socialdemokratiet stadig roser med de helt store, svævende, lyserøde tanker:\n"Intet tyder på, at denne kampagne har gjort indtryk på danskerne. Det skyldes, at den er komplet meningsløs. Alle regeringer i hele Europa – uanset partifarve – havde nogenlunde de samme økonomiske problemer i halvfjerdserne. Danmark var ingen undtagelse – heller ikke under Anker. Men når det gjaldt overforbrug og manglende styring af økonomien, kunne han slet ikke følge med VKR-regeringen fra 1968 til 1971. Og når det gjaldt virkelig langsigtede udfordringer, traf Anker Jørgensen de rigtige beslutninger. Eksempelvis med en fremsynet energipolitik, som i dag har gjort Danmark selvforsynende med olie og gas."\nLad os se lidt på udviklingen i nogle poster under Anker og siden, statistikken OFF23 i Statistikbanken - Enheden er millioner kroner, dvs. f.eks 112.290 er 112,290 milliarder :\nGenerelle offentlige tjenester:\n1971 = 4318\n1975 (ved hans overtagelse)= 4650\n1982 (ved hans afgang) = 48551\n2008 = 112.290\n1971 = 9574\n1975 = 17.162 ( Han fik den op på 15118 allerede første regeringsperiode mellem 1972-73)\n1982 = 36.783\n2008 = 60.888\n1971 = 9323\n1975 = 17.238 (Igen fik den op i første regeringperiode 1972-73)\n1982 = 39.021\n2008 = 131.650\n1971 = 18.848\n1975 = 37.388\n1982 = 100.922\n2008 = 373.632 ( Det er 373 milliarder, intet mindre! En inflation i ydelse, krav og forventning som er nær praktisk umulig at tilbagerulle)\nJeg har ofte sagt, at det værste der kunne ske for Danmark var en selvopfattelse af Danmark som et rigt land, med råd til flere offentlige investeringer.\nAt jeg ikke griber en sådan bekymring ud af den bare luft, kan Helle Thorning Schmidt give belæg for, for at slet ikke nævne hendes potentielle regeringsmakker, flinkeonkel Villy med den store spenderingspung. Hør blot Helle Thorning her i Folketingets afslutningsdebat:\n"Jeg vil i dag gøre noget særligt ud af debatten om ikke bare fremtidens, men også nok så meget nutidens danske velfærdssamfund og især den offentlige velfærdsservice, der nu i 5 år har været underlagt en økonomisk spændetrøje af det regerende VKO-flertal...\nHvorfor er det sådan i et rigt land som Danmark. Vi kan gøre det bedre."\nDer skal ikke være tvivl om at, jeg gerne på enkelte områder så flere investeringer. f.eks i bedre behandling af psykisk syge, bedre skolegang og flere tvangsfjernelser af børn, da det betaler sig ind i igen siden.\nMen den økonomiske spændetrøje - Ser man på væksten i det offentlige forbrug:\n1970 = 58.057\n1982 = 244.748\n1990 = 470.007 (Økonomisk krise i to led fra 1987, sorte mandag, til 1991 kort oliekrise efter Golfkrigen)\n1992 = 521.562\n2001 = 728.015\n2008 = 900.296\nSå vokser det dog stadig, med eller uden spændetrøje.\nNu kommer min hovedpointe - det er den falske svanesang.\nUSA skal nok overleve, for ingen i USA forventer at Onkel Anker kommer og redder dem med den store gyldne pung. De forventer kun, at de skal arbejde sig hårdt ud af krisen.\nDe har ikke store forventninger til minimumsløn og offentlig velfærd.\nEn økonomi som den danske kan derimod ikke overleve en omgang Anker til. Ikke engang en halv Anker og slet ikke en hel Villy.\nVores forventninger til mindsteløn og offentlig velfærd er skruet så langt op over det bærebare niveau, at det er kun er godt, vi har en økonomisk krise. For det er en sund og nødvendig tænkepause for vores vedkommende.\nVi har sat vores velfærd under unødvendigt stort pres med høj indvandring, høj mindsteløn og gigantiske velfærdsbudgetter. Noget som slet ikke er kompatibelt med det forhold at virksomheder kan flytte til billige lande for dem i nærheden og at vi faktisk har en virksomhedsflugt og efterhånden får en større personflugt at højtuddannede, eller det faktiske bæredygtige økonomiske grundlag. Eller EUs regler om at virksomheder som bliver i Danmark kan ansætte f.eks polske arbejdere til polsk overenskost - i Danmark!\nDet værste er, at vi ikke forstår de langsigtede konsekvenser, at vi stadig hænger fast i offentlig ekspansion, på et ligeligt helt og aldeles luftigt grundlag, Nemlig oliepengene og den midlertidige boligboble, økonomi på ren damp.\nDet værste der kunne ske var en ny omgang offentlig ekspansion, modsat Ankers bliver den noget sværere at redde kastanjerne ud af ilden efter denne.\nNej, svanesangen tilhører Europa - ikke USA.\n07. juni, 2009 - 17:04\nDet der vil presse USA i hård grad vil være hvis afregning af olie kommer til at foregå i Euro i stedet for dollars.\nMan skal ikke undervurdere den amerikanske evne til at udholde det udholdelige og komme videre. Befolkningen har en ukuelig tro på sig selv.\n07. juni, 2009 - 18:31\nEndnu en gang venstreorienteret drømmeri.\nUSA vil være ubestridt verdensleder mindst frem til midten af det nuværende århundrede.\n07. juni, 2009 - 19:21\n"!Kapitalismen fejler ikke noget i sig selv. Det er den måde man bruger den på, eller de forgængelige ressourcer man evt. forbruger for mange af, hvilket så er selvregulerende, for prisen vil stige når der er mangel."\nDet er sådan en meget lemfældig måde at bruge at bruge ordet "kapitalisme" på. Man kan selvfølgelig altid sige, at så længe der er en eller anden form for markedsøkonomi, så er der tale om kapitalisme, uanset om den er nok så statsreguleret. Og hvorfor gøre amerikanerne til de her store retlinede helte, hvis man ser på det objektivt historisk, er der nok ikke noget folk i verdenshistorien der er blevet taget så meget i røven som amerikanerne og de forstår stadigvæk ikke rigtigt hvad der er sket.\n07. juni, 2009 - 19:26\nVi bliver også taget ved røven i EUropa:\n07. juni, 2009 - 19:31\nSe Danmarks position,\nVi er om noget land uden for USA faldet boligboble - syntetisk vækst fælden.\n07. juni, 2009 - 20:17\n"Det er realistisk at forvente en større nedskalering af amerikansk magt over de næste tre år"\n(Citat fra artiklen af John Gray)\nSåvidt min mening bør man da absolut medtage enhver tilgængelig og især sandsynlig konspirationsteori om USA i beregningerne før man skriver landets nekrolog.\n07. juni, 2009 - 20:36\nUSA overlever sikkert, men det er ikke helt sikkert, at det kommer til at gå så smertefrit, som nogen forestiller sig. De amerikanere, der reflekterer på de nævnte links er i hvert fald i tvivl - og de er det af et ærligt hjerte og ikke fordi de er venstreorienterede drømmere.\nDet er jo heller ikke helt givet, at det kapitalistiske system overlever i den form, vi ser i dag. Selv fremsynede amerikanere gør sig en del overvejelser i denne sag. Det er meget uklart hvordan den kapitalistiske markedsmodel, der bygger på ikke-realiserbar vækstideologi, kan - om overhovedet - håndtere, at ressourcerne er endelige og at væksten ikke er bæredygtig og sammenhængende med de biofysiske eksistensgrundlag.\nAt forestille sig, at USA også i midten af dette århundrede stadig er en dominerende verdensmagt - uden muligheder for dagligt at forbruge 400.000 tønder olie (over 2 gange Danmarks forbrug) til at betjene sit militær - er ikke blot venstreorienteret drømmeri, det er ren fantasi.\nDen olie vil simpelthen ikke være til rådighed. Det er ikke venstreorienteret. Det er kendsgerninger.\n07. juni, 2009 - 21:03\nSåvel som det er kendsgerning at overgangen til alternative og bærbare energikilder, kommer til at give enorm ny vækst, og der ligger USA ganske godt placeret i ræset og har den videnskabelige base til at overhale alt og alle, når de først smører ærmerne op for alvor.\nHvad angår militæret, USA vil præcis have råd til at forbruge olie, hvor andre vil falde fra, spare og omvende til andre former for energi, for USA vil stadig være en økonomisk stormagt overall.\n07. juni, 2009 - 21:14\nOg den fremmeste militære magt i verden.\n07. juni, 2009 - 21:35\nDet er kun en 2-3 procent af amerikanernes forbrug af olie, der går til militæret, hvis det tal på 400.000 tønder dagligt holder.\nTransportsektoren er den store synder i forbruget af olie, 61 procent, og den mest oplagte sektor, minus luftfart, at omstille til alternative drivmidler sammen med opvarmning.\n07. juni, 2009 - 21:57\nDu har helt ret. Danmarks socialistiske økonomi er baseret på meget lille produktion og tyveri fra dem, som leverer noget.\nSocialisterne på information prøver konstant at få virkeligheden til at se ud, som om det er kapitalismen, der tager kvælertag på Danmark hvor det i virkeligheden er socialisterne der har fået overtaget.\nDe må lide af vrangforestillinger, når de siger "Liberalisme!" når VKO er ved magten - selvom antallet af offentligt ansatte er lige så stort som det var for 8 år siden da VKO kom til. Deres opfattelse er ikke baseret på tal, men på følelser.\nDet har allerede ødelagt Danmark og det vil det blive ved indtil socialisterne har smadret hele landet og jaget de produktive ud og tilbage er de offentligt ansatte og alle på overførelsesindkomst.\nSå hvad med at vi ser en artikel, der hedder "Nekrolig over den danske tidsalder - socialismens fallit"?\n07. juni, 2009 - 22:04\nFra Thomas side:\n"Update: De offentlige udgifter er fra 1970 til 2008 vokset med over 1500 procent. Inflationen i samme periode, (PRIS9 tabellen i statistikbanken) = 672,5 procent, altså en fordobling af de reelle omkostninger ved velfærdsstaten. Inflationen var 314 procent af 1970 beløbet allerede i 1982 - Efter krisen mellem 1987 og 1992 var den oppe på 473,5 procent af 1970 beløbet."\nFarvel til velfærdsstaten - det kommer helt af sig selv! Sammenbruddet af Danmark er en realitet.\n07. juni, 2009 - 22:05\nKnaphedens paradoks benægtes systematisk inden for de klassiske former for moderne økonomisk ideologi, fra marxismen til liberalismen.\nDe ideologiske forestillinger om den dynamiske vækst, som gradvist begyndte at erstatte merkantilismen og de førmoderne økonomiske teorier, med deres statiske værdier som jord, naturressourcer, mennesker, hav, guld, sølv og platin, trådte ind ved tærsklen til det moderne samfund, med utilitarismens abstrakte pengeværdier, ideen om nytte, den ultimative nyttighed, føres hen til bytteværdien, udbud og efterspørgsel på penge og varer, i et system, hvor arbejdsdelingen er mantraet, liberalismens undskyldning for uligheden, i form af dogmet om at individets naturlige egoisme på markedets betingelser fører til det ultimative stadie af lykke/nytte for flest mulige individer, alt sammen så abstrakt og uforpligtende, så liberalisterne/utilitaristerne har tilbøjelighed til at mene, at enhver konkret ulighed kan legitimeres, også der hvor marxisterne er uenige med dem, selv om også marxisterne anser kapitalapparatet for at være et vidunder, der sammen med arbejdsdelingen kan ophæve enhver mangel med vækst, merværdi.\nDen dogmatiske benægtelse af knaphedens paradoks, det faktum, at netop de til rådighed stående energireserver ikke kan erstattes med deres udnyttelse, at potentialets udnyttelse medfører mindre potentiale, at forbrug af begrænsede ressourcer ikke fører til flere ressourcer, at realiserede muligheder fører til færre muligheder, at afskaffelse af mangel fører til mangel, at selvrealisering i form af forbrug fører til selvdestruktion, at succes i morderne forstand er delvis selvdestruktion, det er tabuiseret, et tabu, der hersker generelt, og som umuligt kan forstås på de kognitive betingelser, der behersker den moderne selvforståelse blandt de købedygtige, succesrige borgere, der alle tilbeder vækstideologien i en eller anden form mellem liberalisme og marxisme og institutioner som den Europæiske union, USA, Kina, Japan, IMF, Verdensbanken, FED osv.\nEvnen til at se pengeværdierne og redegøre for dem i relation til andre måder at kvalificere værdibegrebet på, end den der går ud på at måle bruttoproduktet minus inflation, den mangler inden for den herskende orden af højre- og venstreorienterede gensidigt komplimenterende ideologiske retninger. Evnen til at se, at prisen på en varer ikke er ”varens værdi”, at 40 % af verdens befolkning ikke er med til at danne prisen på varen, at behovene og efterspørgslen på markedet på ingen måde kan udledes af hinanden ud fra forpligtende lovmæssigheder, den evne mangler inden for de moderne økonomiske ideologier.\nMan tror i stedet mere eller mindre på, at de købedygtiges beslaglæggelse af de begrænsede goder fører til flere goder, og benægter, at akkumuleringen af nominel værdi og statisk værdi hos de i forvejen købedygtige ikke fører til afskaffelsen af mangelen hos de mindre købedygtige. De selvfede bilder sig på den måde ind, at deres fedme er løsningen på alverdens sultproblemer. Deres erfaring svarer ikke til en skid. Lige så lidt som prisen på varen er udtryk for varens værdi.\nDen sande fedmeepidemi er af ideologisk karakter og den har praktiske konsekvenser. Økonomerne lever i øjeblikket på markedets betingelser ved at sælge budskabet om, at de økonomisk højtflyvende kan forbruge sig ud af enhver mangelsituation. I virkeligheden gør de bare alt, hvad de kan, for at gøre sig populære hos de købedygtige, og deres performance virker slemt forudsigelig, når først man har gennemskuet deres egen primitive rationalitet.\nFørst når man begynder at se den ideologiske kognitive praksis på baggrund af dens egen indre inerti, økonomerne og deres patetiske forsøg på at italesætte en virkelighed, der kun er til fordel for dem og deres, først da falder deres performance i et lys, der kan ændrer deres patetiske adfærd. De ideologiske økonomers evindelige og patetiske forsøg på at italesætte en virkelighed virker nemlig kun så længe, det lykkes dem at fremmane billedet på objektivitet.\nDen globale finansielle krise, den økologiske krise, energikrisen, de selvskabte ”velfærdssygdomme” halveringen af mandens sædkvalitet, havenes udplyndring, den globale opvarmning, ørkendannelserne, tørke og skovbrande, mangelen på drikkevand, svigtende høstudbytter som følge af forarmelse af landbrugsjorden, osv. osv. vidner om vækstens hule og dysfunktionelle karakter, og de former for mangel, de selvfede først skabte for alle andre end dem selv, men som nu vender tilbage til dem selv.\nArtiklen er ikke dyb. Den ser klart symptomerne og hændelserne. Den går ikke ind og afslører det kognitivt performative lag med de determinerende semantiske strukturer. Den ser at selvbeskrivelsen svigter, især hos de fedeste. Reaktionerne på artiklen vidner, med undtagelse af Erik Rolfsen Nissen, om ideologiernes fantastiske evne til selvhypnose, evnen til at falde i med den selvbekræftende kognitive performance, den patetiske orden.\nTidens børn kan ikke se tiden, som de er udtryk for. Først når de mister troen på dem selv, som nyttige, når de bliver gamle og overflødige, opdager de utilitarismens nyttesløshed, at de hele tiden kun var ”nyttige idioter”. Så ser de sig selv som del af et gigantisk horn af overflødighed, livet, som hverken går rent op i prisen eller den kausale forklaring, teknikken. Ind til da, må de nøjes med at være slaver af nyttigheden, eksekvere den nødvendighed, der er problemet.\n07. juni, 2009 - 22:55\nHvis ikke man kan stille det følgende spørgsmål, nemlig hvad man tror, eller håber på , kommer i stedet, er man da ikke kommet så langt!\nSå er det russerne, kineserne, europæerne eller "kalifatet" der forventes at overtage? (elelr FN for de vittige)\n08. juni, 2009 - 01:57\nAmerika er klar til katastroferne.\nHvad enten de bliver forårsaget af USA's totale økonomiske konkurs med efterfølgende optøjer og revolution eller diverse "Dommedagsevents."\nDer er findes kister i Jumbo-large størrelser parat på gigantiske udendørs kiste-lagre til millioner af amerikanere.\nForlydender om tidl. fabriksbygninger ombygget til fangelejre og store mængder af togvogne bygget til fangetransport findes "både bedre og dårligere dokumenteret" i videos på internettet.\nOg den udvalgte Elite har med 99 % sikkerhed bygget hele underjordiske byer til sig selv i USA's vestlige ørkenstater, så den kan klare sig en tid uden sollys.\n08. juni, 2009 - 05:27\nUSA kunne jo også påtænke: At en af de mange gode ( ikke ubetydelige ) sidegevinster ved en statsmonopolkapitalisme vil være: At økonomien bag børnepornografi ødelægges.\n08. juni, 2009 - 10:12\nHer er et link til en You tube video der dokumenterer et af USA's udendørs lagre af Jumbo-size plastic-kister med låg.\nOg et link til en anden kort Youtube video der dokumenterer hvad "folkene" bag filmen kalder "FEMA detention facilities" - en skræmmende dokumentarfilm - hvis påstandene i den er sande.\n08. juni, 2009 - 10:25\n'Det er kun en 2-3 procent af amerikanernes forbrug af olie, der går til militæret, hvis det tal på 400.000 tønder dagligt holder.\nTransportsektoren er den store synder i forbruget af olie, 61 procent, og den mest oplagte sektor, minus luftfart, at omstille til alternative drivmidler sammen med opvarmning.'\nTak for de kloge ord, men det viser - og understreger - jo blot problemets helt uhyrlige omfang. Er det helt naivt at tro, at det gigantiske olieforbrug, USA står for, hvoraf halvdelen importeres, og som er hele grundlaget for den amerikanske vækstkapitalisme, vil skabe helt enorme problemer for USA i det øjeblik, forsyningerne begynder at svigte?\nJeg mener, alternativerne ligger jo ikke sådan lige for.\nAllerede denne senatshøring fra 1974:\nmed deltagelse af M. King Hubbert, som med stor sikkerhed forudsagde peak-oil i USA's olieproduktion til begyndelsen af 1970 (skete i 1971 eller 1972), viser, at der vil opstå problemer, som ingen dog tog alvorligt dengang. Global peak-oil er lige på trapperne (hvis ikke allerede det er sket), så denne gang bliver det ikke muligt for USA (eller andre) at gå til esoteriske regimer efter nye energiressourcer.\nUanset problemerne i den hjemlige andedam (som måske er bedre rustet til at tackle en lignende situation) kan man stadig stille sig selv det meget rimelige spørgsmål, om den amerikanske kapitalisme vil kunne klare denne situation - udover alle de andre problemer, der er med bæredygtigheden.\nJeg er minsandten i tvivl.\n08. juni, 2009 - 11:09\nDu kan være helt rolig, Erik. Kapitalismen vil løse forsyningsproblemet som velsmurt maskine.\nDet er kun et spørgsmål om rentabilitet. Når olieprisen bliver høj nok til, at det kan betale sig at foretage de gigantinvesteringer, der skal til for at tilvejebringe velfungerende alternativer, så kommer løsningerne helt af sig selv. Størstedelen af teknologien findes jo allerede.\n08. juni, 2009 - 12:09\n'Kapitalismen vil løse forsyningsproblemet som velsmurt maskine.'\nKapitalismen som en velsmurt maskine?? Lissom finanskapitalen?? Ho, ho.\n09. juni, 2009 - 12:26\nDer er bare lige nogle faktorer, der glemmes:\n1. Afregning i andre valutaer end dollar - jeg tvivler.\nFor at en valuta skal være en generel mønt, kræver det at et land gennem lang tid har haft underskud på betalingsbalancen - ellers er der ganske enkelt ikke penge. Penge er nemlig fordringer på møntudstederen.\nDernæst virker Grehams Lov: Dårlige penge fortrænger gode penge.\n2. Kina's problem er at det er ved at gå op for dem, at deres store formue i USD er tabt! Devalueres dollaren er den tabt. Bruger Kina af dollarreserverne falder dollarkursen og pengene er tabt.\n3. Interne vækstpakker er en god ting i Kina - problemet er bare, at de ikke tager fat på det egentlige problem: Et enormt og ineffektivt landbrug.\nKina har kunnet holde lave priser ved ikke at betale arbejdskraften. Derfor har man måttet holde fødevarepriserne nede. Derfor er der ikke penge til at rationalisere landbruget og gøre bønderne rigere, hvorfor der ikke er nogen nævneværdig indenlandsk efterspørgsel.\nDa BNP enten forbruges eller opspares, betyder det en meget stor opsparing, der ikke kan investeres i Kina, da der ikke er noget at investere i - udover industri, der ikke kan sælge deres varer, fordi man ikke fortsat vil yde køber lån.\n4. Man glemmer helt, hvem der har produceret de maskiner, der producerer Kina's industriproduktion - og maskinerne, der har lavet disse maskiner! Det er bla. Tyskland og USA.\nNår Kina går på måsen er det ikke noget problem at lave nogle nye maskiner et andet sted i verden: Dog med den forskel, at disse nye maskiner vil anvende mindre arbejdskraft for den samme produktion, hvorved noget af fidusen ved produktion i den 3.verden ryger.\nKinas fremgang skyldes ikke så meget de lavere lønninger; men at de reelt har foræret tingene væk ved at modtage amerikanske toiletpapirer.\nAt så Kina står overfor en borgerkrig af de helt store kommer heller ikke til at hjælpe.\n09. juni, 2009 - 13:42\nHvad nu hvis der aldrig har været nogen "amerikansk tidsalder"? Dollaren har selvfølgelig været dominerende, men USA fik jo aldrig den indflydelse på Vietnam, Iran, Kina, Cuba, Sydamerika, Rusland eller Europa for den sags skyld, som man tydeligvis efterstræbte. Måske er USA bare et land ligesom så mange andre - jeg mener det kan ikke engang spille fodbold!\n09. juni, 2009 - 14:42\nDet er en rigtig antagelse at det er amerikanerne selv som er de ivrigste til at udråbe demselv til verdens förende og fremmeste land. Fordelen ved selvudnävnelse(r) er jo at man selv kan opstille kviltetesmålene og dermed sikre de först og fremmest er opfyldt af sit eget land.\nDer anvendes for tiden meget spalteplads og medietid i de amerikanske medie til at rose det danske og svenske velfärdssamfund (ja ja, set fra amerikanernes side er det altså en dröm - de har jo korporaliseret deres samfund til det ekstreme i jagten på guldet til de 0.000001%).\nHvis vi alene ser på medieomtalen er det krystalklart at USA i frit fald. F.eks. blev en amerikansk borgmester sat i karatäne i Kina i går. Det var ikke mulgit for blot 5 år siden. Hele den såkaldte vestlige verden vil boykottet Kina til det näste Olympiske leje (I ved vel sport=politik).\nDe seneste 20 år er det USA som har kastet veto i FN. Det er en dramatisk ändring fra tidlgere hvor USA gladeligt anvendte FN til at nödde USSR. I dag er det omvent - USA har i stigende grad isoleret sig selv.\nEffekten af dette er at USA forsöger omgå det besvärlige FN ved at revitalisere NATO som det nye redskab til at åbne markeder og tvinge lande til samarbejde m.v.\nListen over forringelser er alenlang for amerikanerne og begränser hver dag deres muligheder for fortsat väkst. Det går ikke at opstille dem her i debatten, men det er vigtigt at forstå USA ikke har de samme muligheder som de havde for blot 10 år siden.\nUanset om vi anerkender USA's egen-bestaltede storhedstid (husk at det er vinderne som skriver historien og i dette tilfälde den vestlige verden. husk også at fremtidens stormagter frit kan ändre historiebögerne efter behag) så vil de en dag gå til grunde.\nOg der er al grund til at tro de bliver i vores levetid.\nVi kan blot håbe på at den näste samling stormagter vil behandle os väsentligt bedre end vi behandler dem. (og der har I årsagen til nödvendigheden af en verden baseret på menneskerettigheder m.v. og som overholdes af alle - isär USA)\n09. juni, 2009 - 17:42\nUSA fortsætter fint sin storhedstid de næste 40 år. Der er ingen på vej, der kan gøre dem rangen stridig. Alæle andre potentielle spillere har så store interne problemer, at det kommer til at tage en rum tid.\n09. juni, 2009 - 18:10\nDet er intressant at se, at selv Kim Vibe har indset at USAs storhedstid er forbi. Det bliver de nok ikke glade for, når de læser det i Washington...\n10. juni, 2009 - 14:15\nI virkeligheden var der aldrig en amerikansk æra!\nDet er fordi I lyver at I er i vanskeligheder.\nDet eneste der er vigtigt er eksistens.\nHvordan man eksisterer er ligegyldigt. Det er den religiøse forjættelse, dyrkelsen af "hvordan man skal leve" der skader menneskets naturlige tilværelse. Det er ganske uvirkeligt og derfor er det anledningen til menneskets dilemma og moralske udflugter ud i det eventyrlige.\n"Hvordan vi skal leve" er en nervelidelse, det er en hjernesygdom, der henholdsvis forsvares og bekæmpes indbyrdes af div. fantasier som uanset forstilling, alle udspringer af den samme fejltagelse, nemlig om hvordan eller hvorfor man skal eksistere. De stridende modsætninger indgår alle i det selv samme system af gensidige bekræftigelser. Der er slet ikke forskel og de kæmpende bliver til det de bekæmper.\nKrisen er at folk tror de skal ledes. Der har aldrig eksisteret en leder, det er rendyrket fantasi og virkelighedsflugt. Som dyr, dvs. vores biologiske sammenhæng, kan vi ledes. Vi er som biologiske væsener styret af vores samfund, fordi vi er skabt af vores samfund. Det forgår mest af alt kemisk, men også til dels elektron-magnetisk. Men, den unikke individuelle oplevelse er årsagsløs, den kan aldrig sammenlignes og derfor kan den heller aldrig blive genstad for ledelse eller forledelse.\nDet er kernen i et demokrati - man er sin egen politiske autoritet. Nævn et eneste sted det finder sted i verden i dag? Ja, vi kalder os demokrater, men i realiteten er vi alle slaver af ideologien = den om "Hvordan vi skal leve". Kapitalister, religiøse, socialister, fascister eller hippier, er alle i samme båd.\nUanset hvilken drøm eller mareridt folk dyrker, tror de alle at de skal ledes, fordi de ikke kan finde ud af at leve. Det har de glemt eller opgivet af en eneste anledning nemlig at ideen om "hvordan de skal leve" er blevet vigtig og selve det at men er til er opgivet.\n10. juni, 2009 - 17:52\nFor en gangs skyldt enig med Kim Vibe -\nDet er jo vigtigere at vi gør noget ved de og de håndgribelige ( konkrete ) problemer -\nØdelægelsen af klodens og danmarks natur såsom opdyrkningen af braklagte marker osv.\nAltså at udvise "lidt" mådehold med de helt luftige betragtninger.\n10. juni, 2009 - 18:49\nDet jeg konkretiserer er jo netop kernen i den menneskelige konflikt.\nJeg er slet ikke uenig i at forbrugerismens udbytteri, dets massive udplyndring af jorden og dets forskellige dyrgrupper inkl. mennesker må stoppes - og det vil blive stoppet.\nDet er terror der stopper dette vanvid, for det er terror der indstifter ægte sammenhold på jorden. Hvis mennesket ikke indser dette, vil det selv blive udryddet fra jordens overflade.\n10. juni, 2009 - 19:06\nFor selv at blive lidt "lufttig" :\nProblemet er at fordi "fredelig sameksistens" jo ER\nset frembragt på den måde at de stridende ellers begge udsletter hinanden ( såsom MAD-doktrinen ) - er\nat DET nu bliver opfattet som den Almengyldigt\nbedste/eneste måde til at udvirke "fredelig sameksistens".\n( man overser bla.a. at de konkrete historiske omstændigheder hvor det ku' virke på den måde,\nændrer sig )\nMen det ikke for at forslå at man BØR få et andet syn på den formodede almengyldighed af det - det andet syn på det - kommer nemlig nok med nødvendighed: At gennemførelsen af et højest ufredeligt oprør bliver nødvendigt for på sigt at sikre miljøet og freden.\n10. juni, 2009 - 19:22\nMange vil nok blive meget forbløffede over: HVOR hurtigt en global statsmonopolkapitalisme ( Fordi den er nødvendig ) nu bliver virkeligjort\n10. juni, 2009 - 19:30\nHer og nu er kapitalismen jo endnu: Nødvendig !\nDa det er så - er det fremskridt der nødvendigvis må komme det: At kapitalismen derfor bringes under den bredest mulige virklig folkelige styring.\n10. juni, 2009 - 20:37\nNåh, man er nok gået fra at være tilhænger af den røde revolution til nu at fantasere om den grønne, Kim.\nEr det nytolkning af Marx eller hvad? Selv betonkommunismen fornyer sig åbenbart i disse år.\n10. juni, 2009 - 21:04\nBetonnen blomster jo !\nSom sådan egentlig ikke tilhænger af nogen revolution - den kommer alligevel:\nDa det jo bliver nødvendigt ( især af hensyn til økosystemet og derfor: Os ) og da folk flest jo næppe holde SÅ meget af kapitalismen, at de vil forskåne den for at komme under den bredest mulige virklige folkelige styring.\nA'propos: Beton - har hørt at gipsstatuen af Holger\nDanske er afløst af en lavet af beton !


Din mest loyale medarbejder nogensinde bliver født nu - Virsabi\nAvatarer som kan ses i augmented reality er klar til at indtage forretningsverdenen. De er klar til at oplyse og underholde kunder når og hvor som helst. Et første skridt ind i metaverset.\nHar du mødt Dina, vores nye avatar? Dina er kun begyndelsen.\nForestil dig en tur på Kronborg, hvor Hamlet tager imod dig ved indgangen og giver dig en guidet tur. Undervejs har i en interessant samtale om alt fra hans døde far til gode steder at spise i dag i Helsingør.\nEller at Giorgio Armani guider dig igennem tøjbutikken for at finde præcis den stil og det tøj, der passer til din personlighed.\nEller at Michelinmanden tager imod dig hos bilforhandleren, lytter til dine behov, og viser dig rundt, mens han fortæller om de nyeste modeller, ind til en sælger er klar til at tage imod dig – hvis du da eller gider udskifte Michelinmanden med sælgeren, der hurtigt viser sig at vide mindre om det sidste nye.\nDe går ved siden af dig eller foran dig, men du kan kun se dem på din telefon og tale med dem i dine høretelefoner. Det betyder, at de også kan gå ved siden af alle de andre besøgende og guide dem, men have helt anderledes samtaler.\nFra underholdning til engagement\nIdéen om at bruge avatarer til underholdning er ikke ny. Men med metaverset på vej, spreder idéen om avatarer sig til den tungere del af forretningsverdenen – ikke kun inden for butikshandel og underholdning. Avatarer kan tage imod dine kunder eller forretningsforbindelser på stationen eller i receptionen, guide dem gennem jeres kontorarealer til det rigtige møderum, og undervejs kan avataren føre en samtale om virksomhedens historie, udviklingen på jeres aktiekurs – eller bare småsnakke om vejret.\n”Kunder er utålmodige, forventer personlig service, og forventer det nu! Og oven på det forventer de oplevelser, som forbedrer deres købs- eller forretningsoplevelse. I det kommende metaverse vil vi se alle førende brands have avatarer til at repræsentere dem selv i en kombination af den virkelige og den virtuelle verden,” siger Michael Harboe, adm. direktør i Virsabi.\nDina kan opleves i webAR lige her. Besøg siden på din mobil og klik på Dina – eller scan QR-koden.\nFra reklamer til dialog\nEn af fordelene ved avatarer er, at de fungerer godt på tværs af alle brandede platforme. En god avatar er let genkendelig både på hjemmesiden, i apps, på sociale medier, i reklamer og annoncer på tv og print, i det fysiske rum – og i det kommende metaverse, hvor avatarer kan guide kunderne i et mix af den fysiske verden og virtual og augmented reality.\n”Vi kigger ind i en fremtid, hvor avatarer vil være langt mere end sjove karakterer i reklamer. Vi vil se virksomheder udvikle avatarer, der kan føre ægte og engagerende dialog for optimal kundesupport 24/7. Hvor du kan være 100 procent sikker på, at avataren altid vil leve op til brandets værdier og tone-of-voice, og samtidig vil være fuldt opdateret på nye features i produkter og på jeres varelager,” siger Michael Harboe.\nHar du hilst på Dina endnu? Hvis ikke, så gør det nu på din iPhone eller iPad.\nSom du kan se, kan du i dag ikke føre en samtale med Dina. Hun er et eksempel på, hvor nemt det er at bruge augmented reality til at placere avatarer i de fysiske omgivelser. Du kan få din egen avatar som Dina nu. Modelleret i 3D og indlejret i en fil, så brugerne kan tilgå den direkte fra jeres hjemmeside.\nFor at få en avatar, der kan indgå i en dialog, der føles ægte, skal den teknik kombineres med de nyeste udviklinger inden for conversational AI.\n”Mange førende brands er allerede godt i gang med virtuelle agenter – den næste generation af chatbots – for at forbedre kundesupporten på deres hjemmesider. De er baseret på conversational AI og bliver mere og mere intelligente. At kombinere det med en avatar, som du kan ’tage ud’ af hjemmesiden og engagere dig med i de fysiske omgivelser, er et logisk næste skridt for ambitiøse virksomheder på vej mod metaverset,” siger Michael Harboe.\nUdforsk de forskellige teknologier vi arbejder med


Tivoli vil med nye sideaktiviteter som et online-kasino gøre sig mindre afhængig af vejrgudernes indflydelse på besøgstallene og de økonomiske resultater i forlystelseshaven. Men er det risikabelt at udnytte Tivoli-brandet til noget så risikobetonet som kasinospil?\nTivolis administrerende direktør Lars Liebst ser ikke den store forskel på, om kunderne spiller på spillemaskiner i selve Tivoli eller på kasino på TivoliCasino. Foto: Thomas Lekfeldt Fold sammen\nI Tivoli er alt ved det gamle. Og så alligevel ikke. Hvert år byder på nye oplevelser. En ny og vildere forlystelse. En juicebar i tidens ånd. Eller gamle kendinge tilført nyt liv. Som i år, hvor den 100 år gamle rutschebane har fået sneklædte bjergtinder, som var rutsche-banens oprindelige vartegn, men også et iskoldt rum for at give fornemmelsen af vinter højt oppe i bjergene.\nTrods fornyelserne skal totaloplevelsen af Tivoli imidlertid helst være den samme, for ellers er det jo ikke Tivoli. Og Tivoli ligner da også sig selv. I hvert fald når man går rundt i den 171 år gamle forlystelseshave.\nMen noget er alligevel forandret. For Tivoli er blevet mere end forlystelser, boder, restauranter, underholdning og grønne åndehuller med fine blomsterarrangementer nænsomt fordelt på en matrikel midt i København. Tivoli er også blevet virtuel. Altså ikke sådan, at man kan sidde hjemme i sofaen og få sig en virtuel tur i Odinekspressen med skrig og hvin som underlægningslyd.\nOnline-kasino i Malta\nNej, Tivoli har vovet et øje og udvidet forretningen med online-kasinoet TivoliCasino.com, hvor man kan spille traditionelle kasinobordspil som blackjack og roulette eller prøve lykken på en af de mere end 140 spille-automater. Og det er ikke bare et lille hyggeligt dansk kasino-site på nettet. Siden er på engelsk, og målgruppen er spillefugle ude i den store verden. Tivoli driver med andre ord et internationalt online-kasino med officiel adresse i Malta, som er et af de lande, der udsteder licenser til international kasinodrift. Kasinoet slog dørene op i juni i år.\nMen hvorfor vil Tivoli nu drive onlinekasino i større stil? Og er det klogt at bruge Tivoli-brandet til noget så risikobetonet som kasinospil? Det sidste vender vi tilbage til.\nTivolis satsning på online-kasino skal ses som del af en større helhed, som også omfatter en ny Wagamama-restaurant med asiatisk mad på Frederiksberg, en samarbejdsaftale med Arp-Hansen Hotel Group om Hotel Tivoli, musicals som Grease og Dirty Dancing og såkaldte gourmet-popcorn fra den nye Tivoli Popcorn Factory. Stort og småt, som ikke umiddelbart har noget med hinanden at gøre, men som alligevel har ét til fælles.\n»Det er alle add-ons til at gøre forretningen Tivoli mere uafhængig af vejret, mindre sæsonbetonet og i stigende grad til en helårsforretning,« siger Lars Liebst, som meget apropos tager imod på en blæsende augustdag, der minder mere om efterår end om sommer.\nSamarbejde med Singapore\nBladene på kastanietræerne uden for Lars Liebst vinduer er ved at blive brune, og persiennerne slår mod vinduesrammen hver gang, vinden tager fat. Men 57-årige Lars Liebst ænser det tilsyneladende ikke. Han er optaget af et møde med tre repræsentanter fra Singapore Airlines, som fandt sted umiddelbart før interviewet med Berlingske.\nDe tre kom for at diskutere et muligt samarbejde mellem Tivoli og flyselskabet. Et møde som måske ikke var kommet i stand, hvis ikke det var for et samarbejde, som Tivoli har indgået med ferie- og forlystelses-øen Sentosa Island i Singapore, og som giver Tivoli en unik eksponering i Asien. Og vice versa med Sentosa Island i Nordeuropa, når Tivoli næste år eksponerer Sentosa Island et sted i Tivoli.\n»I foråret var Tivoli-Garden på besøg på Sentosa Island, og de var på TV i det, der svarer til Go’morgen Danmark. Vi skulle have brugt millioner af kroner for at købe os til samme eksponering,« siger Lars Liebst.\nEndnu et eksempel på, hvordan Tivoli på nye måder bevæger sig ud over matriklen og de begrænsninger, den trods alt giver – også i forhold til indtjeningen. Selv om både besøgstal og omsætning er steget støt over de seneste mange år til senest 4,2 millioner gæster og en omsætning på næsten 700 millioner kroner i 2013, har der ikke været samme vækst i driftsindtjeningen per omsætningskrone. Overskudsgraden har – bortset fra under den økonomiske højkonjunktur, da den nåede helt op på 12 procent – ligget på fire-seks procent siden midten af 1990erne, da Lars Liebst overtog et økonomisk skrantende Tivoli og fik vendt minus til plus.\nIfølge Lars Liebst koster de gratis glæder, som er uløseligt forbundet med Tivoli, på indtjeningen.\n»Pantomimeteatret, Tivoli-Garden, Tivolis Symfoniorkester, vores balletskole og hele det musikalske program sluger rigtig mange penge. Og nej, det bidrager ikke med noget økonomisk, men det bidrager med noget helt andet, og vi skal holde fast i det, vi også er kendt for. Det er en del af vores DNA. Men det kan vi kun gøre, fordi vi er en forholdsvis solid virksomhed,« siger Lars Liebst.\nOg fordi Tivoli også har kulturelle forpligtelser, som ikke bare kan skippes, kunne man tilføje. Da Københavns Kommune i 1992 solgte Tivoli-grunden til Tivoli, var det med en servitut om, at Tivolis udvikling skal tage hensyn »til Tivolis fortid og hidtidige udvikling, således at havens sjældne kombination af kulturformidling og bred folkelig underholdningstradition på kommercielt grundlag ... fastholdes«.\nMed de kulturelle forpligtelser, det lunefulde danske vejr og Tivolis sæsonbetonede forretning in mente giver det altså rigtig god mening at se sig om efter sideaktiviteter og samarbejdsaftaler, der kan give ny omsætning og indtjening. Selv om Tivoli gennem årene har udvidet sommersæsonen og har fået både en vintersæson med sit julemarked og en efterårssæson med Halloween, som har bidraget væsentligt til Tivolis vækst, er der alligevel flere måneder med tomgang, hvor forlystelserne ikke kører, og Tivoli ligger dødt hen. Tivolis resultat for første halvår er da traditionelt også et underskud. I år var det på 50 millioner kroner.\nLars Liebst, der har stået i spidsen for Tivoli i 18 år, men dog ikke forestiller sig, at han skal pensioneres fra posten, mener, at der er basis for at hæve omsætningen per gæst yderligere.\n»Jeg tror da, at vi kan fortsætte, men det er jo ikke kun et spørgsmål om toplinje. Vi skal også kigge på omkostningerne og på, om kapaciteten kan udnyttes bedre,« siger Lars Liebst.\nTivoli har i en årrække arbejdet på at udvide sin forretning fra at være sæsonbetonet til at være en helårsforretning, men det er blevet yderligere understreget med Tivolis strategi for 2014-2016. Og TivoliCasino.com er en del af den plan. Tivoli fik sin internationale kasino-licens midt i juni og slog dørene op mindre end to uger efter.\nIfølge Lars Liebst er det for tidligt at sige noget om, hvordan det går med TivoliCasino.com. Men de foreløbige resultater fra Tivolis danske online-kasino TivoliCasino.dk, som gik i luften for to år siden som en slags test af markedet for en mulig international version, giver måske et fingerpeg.\nIndtægterne fra TivoliCasino.dk var i 2013 på 32,5 millioner kroner med et resultat på 3,5 millioner kroner. I første halvår af 2014 var indtægterne på 23,2 millioner kroner med et resultat på 2,7 millioner kroner. Resultaterne har overgået Tivolis forventninger.\n»Vi er overraskede over, hvor store vi er blevet på det marked på så kort tid. Det er gået meget bedre end, vi havde ventet,« siger Lars Liebst, der ikke vil oplyse, hvor meget Tivoli har investeret i sin online-kasino-satsning.\nForeløbig er håbet, at det internationale online-kasino kan give samme indtjening som det danske, men det langsigtede potentiale er selvsagt større.\nKun et enkelt spil på Tivolis online-kasino er i Tivoli-stil, nemlig spillemaskinen Tivoli Bonanza, hvor hjulene lander på karruselheste, isvafler og ballongynger. Men overalt på TivoliCasino.com er referencen til Tivoli-brandet tydelig, og man kan også klikke sig videre til Tivolis hjemmeside og dermed ind i det oprindelige univers, hvorfor online-kasinoet indirekte bliver en markedsføring af Tivoli. Håbet er, at spillefugle ude i verden får øjnene op for Tivoli og måske en dag lægger vejen forbi sammen med familien.\nMen er det ikke risikabelt at udnytte Tivoli-brandet til noget så risikobetonet som kasinospil?\n»Næh, det synes vi ikke. Jeg tror, den første spillemaskine blev stillet op herinde i 1920erne. Så det har i mange år været en integreret del af vores varemærke. I virkeligheden er det jo bare at tage noget, som vi har gjort i mange år, og så prøve at forny det,« siger Lars Liebst.\nTivoli har da også stadig fysiske spille-maskiner, men det er en skrumpende og uddøende forretning. De yngre generationer spiller ikke på enarmede tyveknægte.\n»Det går kun én vej med de enarmede tyveknægte. Vi kunne vælge enten at steppe helt ud eller sige, at med næsten 100 års erfaring inden for det område, så skulle det være pokkers, om ikke vi også kan det andet. Den udfordring har vi så taget op,« siger Lars Liebst.Har I har haft det i tankerne, at det kunne give negative associationer til Tivoli-brandet?\n»Ja, selvfølgelig har vi overvejet det. Men det faldt ud til at sige, at det gør vi, fordi vi har haft det i så mange år, og fordi det har været en så integreret del af vores varemærke. Og vi har altid gjort det på en god og ordentlig måde. Vi er et selskab, hvor man kan stole på, at man får pengene, når man vinder, og vi betaler også skat. Der er fuld gennemsigtighed i vores selskab. Det er også derfor, at vi har valgt at søge international online-kasinolicens på Malta, som er medlem af EU. Det betyder, at lovgivning og skatteforhold er transparente,« siger Lars Liebst.\nTivoli har også en såkaldt Ansvarlig Spil-politik med blandt andet en anbefaling til spillerne om at angive maksimale spillebeløb, så det ikke løber løbsk for en spiller. TivoliCasino har også tilbud om cool off-perioder, hvor spillere kan lade sig udelukke fra spil i en periode.\nBranding-eksperten Martin Roll er på Tivolis vegne betænkelig ved at udnytte Tivoli-brandet til kasinodrift.\n»Jeg vil sige, at Tivoli kan gøre næsten alt andet digitalt. Tivoli er jo i bund og grund et meget uskyldigt brand. Med et online-kasino kan Tivoli meget hurtigt komme til at sende nogle andre signaler, og der er mange farer ved at gøre det. Kasinoverdenen forbinder man med afhængighed, pengevask og kriminelle aktiviteter, og kasinospil er i sig selv risikabelt. De fleste taber jo penge. Der kan hurtigt komme negative historier ud. Hvordan vil Tivoli håndtere historier om en person, som har tabt mange penge på deres online-kasino?« spørger Martin Roll.\nHan køber ikke Tivoli-bossen Lars Liebsts argument om, at spil altid har været en integreret del af Tivolis varemærke. Set med Martin Rolls øjne er der en væsentlig forskel på at spille online i forhold til at sidde i en af Tivolis spillehaller.\n»Det er sværere at gå ind og blive fattig i Tivoli. Det tager længere tid. Hvis du sidder online kan det gå meget stærkere. Der er også den forskel, at folk sidder alene og spiller derhjemme. Dem, der spiller i Tivoli, hvor det passer godt ind, gør det for at få Tivoli-universet med, og det univers, synes jeg ikke, eksisterer online. Det kan hurtigt blive en måde at lave nogle hurtige penge på. Jeg tror i stedet, at Tivoli skal tilbage til kerneforretningen og se, hvordan de tjener flere penge på den. Tivoli sidder på noget helt specielt, som ikke findes andre steder i verden, og det tror jeg, at man skal værne om ved at være meget tro mod kerneforretningen,« siger Martin Roll.\nKasino på Rådhuspladsen\nFor Tivoli stopper det imidlertid ikke med et online-kasino. Tivolis planer om et fysisk kasino i H.C. Andersen Slottet på Rådhuspladsen lever endnu. Tivoli fik i 2010 licens til at drive et fysisk kasino med planlagt åbning i 2012. Tivoli sadlede dog om og besluttede først at prøve kræfter med et online-kasino. Det var nemmere at gå til, men krævede også en mindre investering end et fysisk kasino.\n»Et kasino på Rådhuspladsen er en forholdsvis stor investering, og vi kan ikke klare to store projekter på én gang. Vi har jo også projektet Tivoli Kanten med butikker og restauranter, som har første prioritet lige nu. Herefter kommer overvejelserne om et fysisk kasino,« siger Lars Liebst.\nTivoli har næsten ingen gæld og høj soliditet, så Tivoli kunne ellers nok få lov til at øge sin gearing for at hæve det årlige investeringsniveau fra de vanlige cirka 80-100 millioner kroner, men det gør Tivoli ikke bare lige.\n»Vi er en meget konservativ virksomhed, og under finanskrisen har det været en fordel at være en forholdsvis solid virksomhed. Det betyder også noget i handlen med vores kunder, at de ser os som en solid virksomhed. Det hæger vi meget om. Men selv om vi er et konservativt firma, er det også mange penge at trække op af lommen,« siger Lars Liebst, der dog ikke vil sætte tal på, hvad det kræver af investeringer at etablere et fysisk kasino eller Tivoli Kanten.\nTivoli Kanten er et længe planlagt nybyggeri, der skal ekspandere Tivolis kerneforretning. Tivoli Kanten strækker sig fra Tivolis Hovedindgang langs Bernstorffsgade til restauranten Nimb. Byggeriet skal huse restauranter og butikker og udvide hotel-kapaciteten på Nimb Hotel.\nTivoli satte projektet på pause, da finanskrisen ramte, men pustede nyt liv i det sidste år. Københavns Kommune afviste det imidlertid på grund af facaden mod Hovedbanegården.\nSiden har Tivoli været i dialog med kommunen og en ændret udformning, så projektet ifølge Lars Liebst forhåbentlig kan blive godkendt om et års tid.\nTivoli lancerer internationalt onlinekasino\nKasinopenge og lystspil skaber vækst for Tivoli\nDer er penge i navnet Tivoli\nTivoli og Coop i parløb om point\nMøbelproducent trækker Tivoli i Højesteret\nTivoli vinder over Montana i Højesteret\nTivoli åbner kaffehanerne for kapselkæmpe\nTivoli har haft større aktivitet i år\nFlere gæster sikrer overskud i Tivoli


eNyt.dk - Anmelderne elsker PlayStation VR - Relaterede artikler\nAnmelderne elsker PlayStation VR\nMangen en PlayStation-ejer vil sandsynligvis bruge weekenden i en kunstig virkelighed. I dag lander nemlig Sony PlayStations bud på en virtual reality-oplevelse, PlayStation VR, på de danske butikshylder. Og anmelderne lader til at være begejstrede; den overordnede holdning er, at PlayStation VR leverer en god vr-oplevelse samtidig med at prisen er overkommelig.\nFortune vurderer, at månedslicencer til Salesforce CRM bliver otte gange dyrere end Microsofts kommende nye version af Dynamics 365 Enterprise.…\nPS4 kan nu vise 360-graders video i PlayStation VR\nEn ny opdatering til PlayStation 4s medieafspiller har bragt en del nyt med sig. Som vi allerede har skrevet om, kan man nu afspille FLAC-filer i hi-res med spilkonsollen. Men den samme opdatering giver også mulighed for at vise 360-graders videoer og fotos.\nPlayStation VR er officielt ude i Danmark – og får gode anmeldelser\nSå er Sonys bud på et VR-headset på plads på danske butikshylder. Det skriver Sony PlayStation Danmark i hvert fald i en pressemeddelelse. Men når man kigger på forskellige webbutikker, ser det allerede ud som om, den først bliver lagerført i december – hvilket kan være en restordre-situation på grund af stor forudbestilling.\nPlayStation 4 kan nu afspille hi-res FLAC\nSoftware 2.50 til PlayStation 4 understøtter nu hi-res FLAC afspilning og opskallering af musik.…\nPlayStation VR kan købes fra i dag – se prisen her\nSony har lanceret deres Virtual Reality headset til PlayStation 4, som nu er tilgængeligt i de danske butikker. Se prisen her. Sony forsøger, at tage konkurrencen op mod Oculus Rift, Samsung Gear VR og HTC Vive med PlayStation VR-headset.\nSony vil konkurrere med Nintendo på Android og iOS\nPlayStation-universet er på vej til Android og Apple. I første omgang med 5 spil-titler.. .\nTEST: Sony MDR-1000X – Bluetooth headset\nSony har lanceret en topmodel af trådløse hovedtelefoner. Modellen hedder MDR-1000X, og vi har testet dem. .\nSonys Playstation VR-briller kommer i handelen torsdag verden over og er med vilje billigere end konkurrenternes. Den virtuelle virkelighed skal sikre den japanske gigant en ny og nødvendig succes.. .\nMicrosofts HoloLens kommer til Europa: 20.000 kroner for standardudgaven\nMicrosoft har i dag offentliggjort, at de starter deres salg af HoloLens til fire lande i Europa udover Australien og New Zealand.…\nI tvivl om din modparts følelser? Nye virtual reality-emojis skal hjælpe dig på vej\nDe kendte gule humørikoner er ved at blive suppleret med VR emojis for at undgå misforståelser i kommunikationen.…\nSony Xperia XZ er til salg i Danmark nu\nPræcis på den lovede dato er Sony Xperia XZ klar til salg i Danmark …\nNu kan du købe Sony Xperia XZ\nPræcis på den lovede dato er Sony Xperia XZ klar til salg her i Danmark. Mens Samsung kæmper med Galaxy Note 7, der efterhånden er blevet til en reel katastrofe, formår andre, at overholde tidsplanen. – Galaxy Note 7 er død – Samsung stopper alt Sony annoncerede den 1. – Galaxy Note 7 er død – Samsung stopper alt Sony annoncerede den 1.\nTV 2 / Tech\nUlla Terkelsen kaster sig ned ad bjerget i computerspil\nPrøv kræfter med robotter, vilde superheltekræfter eller ekstreme sportsgrene. Alt er muligt med virtual reality, hvor man med briller på træder ind i en helt anden verden. Virtual reality ha… . .\nSony: Der var 6,2 mio. PlayStation 4 under juletræerne\nSony oplyser, at de i salget af PlayStation 4 og spil til disse har haft et rigtig godt julesalg i 2016. Julen 2016 var god ved Sony. Sony oplyser, at de solgte 6,2 millioner PlayStation 4 konsoller på verdensplan op til julen 2016. Sony oplyser, at de solgte 6,2 millioner PlayStation 4 konsoller på verdensplan op til julen 2016.\nSony - Sony PlayStation - Virtual Reality - Playstation - Spillekonsoller\nSmartphones - Spil Nyheder - Streaming - PlayStation VR - Spil\nXperia - Streaming Audio - Hovedtelefoner - Priser - Microsoft