Loge nr. 119 "Erik Glipping"\nOdd Fellow Foreningen Erik Glipping\nInstituering 25. april 2009\nLogen i avisen\nVSF september 2008\nVSF 5. marts 2009\nVSF 16 april 2009\nVSF 27 april 2009\nOdd Fellow Bladet sep. 2009\nOdd Fellow Bladet nov. 2009\nKulturelt indslag 20/10-13\nBlå bog & Telefonliste\nEmbedsmænd & Udvalg\nErik Glippings historie\nOtto Bache's Maleri\nErik Glippings Håndfæstning ( 29. juli 1282 )\nKong Erik Glippings håndfæstning blev vedtaget på et møde mellem kongen og landets stormænd i 1282. Håndfæstningen er udtryk for stormændenes modstand mod kongens forsøg på at øge statens magt. Håndfæstningen var først og fremmest en forpligtelse for kongen over for stormændene. Kongen skulle bl.a. sikre at ingen måtte fængsles med mindre det var fastslået at han havde forbrudt sig mod loven, dvs. at lovbryderen enten selv frivilligt havde tilstået, eller han var blevet dømt efter loven, eller var taget på fersk gerning. Denne garanti mod vilkårlig fængsling (på latin habeas corpus...) understreger at ingen må fængsles uden at der er et lovgrundlag for en anklage. Det drejer sig i virkeligheden om hvad der siden er blevet en grundlæggende menneskeret, nemlig den personlige frihed, her udformet som beskyttelse af den enkelte person mod herskerens vilkårlige magtudøvelse.\nErik, af Guds Naade de Danskes og Venders Konge, til alle, der ser dette Brev, til Sagens evige Ihukommelse.\nVi vil, at det skal staa fast for nulevende og tilkommende, at vi i det Herrens Aar 1282 paa hellig Olavsdag i Nyborg med Raad af Rigets bedste Mænd har forordnet, hvad vi paa Mødet i Vordingborg med samme Mænds Raad lovede,\n1: at der een Gang om Aaret ved Midfaste skal holdes den Forsamling, som kaldes Hof,\n2: fremdeles at ingen maa fængsles, medmindre han frivilligt paa Tinge har tilstaaet sig skyldig i, lovligt er dømt for eller grebet paa fersk Gerning i en Forbrydelse, for hvilken han efter Landets Love skal miste Liv eller Lemmer; men den lovligt dømte skal have den Frist til at flygte ud af Riget, som staar i Lovbøgerne;\n3: fremdeles maa ingen Mand, uanset hvilken Sag han er dømt for, straffes med pengebøde eller anden Straf udover, hvad der er udtrykt i Lovene, og der maa ikke paalægges nogen Bøder, uden at han er lovligt dømt;\n4: fremdeles maa ingen Mand i nogen Sag opnaa Kongebrev mod nogen, medmindre hans Sag først har været undersøgt og behandlet paa Tingene; men naar en trodsigt har siddet Kongens første Brev, opnaaet paa denne Vis, overhørig, skal han bøde Sagsøgeren en Mark og Kongen tre Mark udover det, som han er idømt paa de tidligere Ting, for det andet (Brev) skal han bøde lige saa meget og for det tredje ligeledes denne Sum; men for det fjerde Kongebrev skal han bøde Sagsøgeren tre Mark og Kongen 40 Mark (dog saaledes, at Pengebøder i de enkelte Sager i Lunde Stift forstaas saaledes som det samme Sted har været Skik fra Arilds Tid og paa Mødet i Vordingborg offentligt har været sagt), og hvis han ikke har Løsøre, men blot Jord, saa skal Kongens Ombudsmand paaminde ham om inden for en Maaned at sælge saa meget af sin Jord, som han skylder bonden og Kongen. Hvis han ikke gør det, skal Kongens Ombudsmand efter Vurdering af hans Gods modtage Kongens og Bondens Ret af nævnte Jord, men intet derudover, og hvis hans Jord ikke er tilstrækkelig til Bøden, skal Manglen forholdsmæssigt blive Kongen saavel som Bonden til Del. Men hvis nogen paa uretmæssig Maade opnaar Breve imod det, som er sagt, skal han bøde Bonden tre Mark og Kongen lige saa meget.\n5: Vi forordner ogsaa og lover fast at overholde ubrødeligt salig Kong Valdemars Love, saaledes som de staar i hans Lovbøger, idet vi tilbagekalder som fuldstændigt ugyldige alle Misbrug og Afvigelser, indført mod Lovene, og det især de efterskrevne: for det første at ingen skal befordre Levnedsmidler for os, vor Hustru, vore Børn og vor Drost udover sit Herreds Grænser, og naar nogen undlader at yde Ægt, skal Kongens Ombudsmand leje en Vogn, og den forsømmelige skal betale dens Pris foruden tre Mark;\n6: fremdeles at vort Studkorn skal betales paa St. Andreas Dag efter hvert Herreds Sædvane;\n7: fremdeles at Bønder ikke maa tvinges til at bygge eller istandsætte Gaarde, Møller og andet, og heller ikke Borge undtagen i Nødens Stund, hvor de skal gøre, som de har været vant til paa Valdemars Tid;\n8: og ikke maa de under Trusel om nogen Straf tvinges til at give Gæs eller Kyllinger eller andre Gaver til Kongens Bord med Undtagelse af de Ydelser, de plejede at betale paa Valdemars Tid, men de kan bedes om det som Skænk eller Gave;\n9: fremdeles skal det være tilladt Selvejerbønder at tage Stilling som Bryder, dog saaledes at de yder, hvad Kongen har Krav paa, af deres egen Jord;\n10: fremdeles maa vi ikke bygge paa fremmed Grund undtagen med Ejerens Samtykke oq Vilje;\n11: fremdeles maa vore Ombudsmænd ikke stævne nogen undtagen til de retmæssige Ting og ikke for ham selv;\n12: fremdeles skal vore aabne Breve og Privilegier forblive i Kraft, hvis vi ikke ved vore tro Mænd paa Hoffet kan vise, at de med Rette bør kaldes tilbage;\n13: fremdeles maa ingen Mand for nogen Forseelse miste sin Jord, medmindre han bliver fældet for Majestætsforbrydelse med Ed af Vordholdsnævn, dog undtaget det ovenfor udviklede Tilfælde;\n14: fremdeles vil vi, at Lovbøgernes Bestemmelser om skibbrudne skaloverholdes;\n15: fremdels maa ingen nye Byrder paalægges Købmænd, der besøger vort Rige, eller vore egne, men de skal bruge de friheder, som de har været vant til at have fra Arilds tid, idet dog de Sædvaner, som iagttages i Skanør, skal staa ved Magt;\n16: fremdeles hvis nogen vil sagsØge os for en hvilkensomhelst uretmæssig Tilegnelse af Gods, skal vi i den Sag underkaste os vore tro Mænds Raad og Bestemmelse paa vore Hoffer, som til enhver Tid afholdes;\n17: fremdeles vil vi, at ingen Mand maa gæste Klostre, gejstlige eller verdslige ubeskedent, men han skal nøjes med, hvad Husets Herre har og vil give ham. Hvis nogen drister sig til at gaa derudover, idet han voldeligt røver noget, skal (den skadelidte), hvis han er gejstlig, have fri Myndighed til at forfølge saadan Vold som Hærværk, Ran eller Banlysningssag, men hvis han er verdslig, som Hærværk eller Ran;\n18: fremdeles at Danmarks Kirke skal nyde alle Friheder, ved hvilke den har staaet i Glans paa Kong Valdemars Tid, som vilde bevare dens Frihed ubeskaaret paa ethvert Punkt.\nMen for at alt dette og hver enkelt Bestemmelse kan forblive i Gyldighed og Kraft, har de ærværdige Fædre Herr Jens, Ærkebiskop af Lund, Herrerne Peder, Biskop af Viborg, Tyge, Biskop af Ribe, Svend, Biskop af Børglum, og Ingvar, Biskop af Roskilde, Herrerne Jakob og Jens, Slesvigs og Odenses udvalgte og bekræftede Bisper, samt Grev Otto af Ravensberg og Herr Valdemar af Rostock ladet deres Segl hænge under dette Brev sammen med vort.\nForhandlet i Nyborg paa ovennævnte Aar og Dag.


Byttebolig: 57 m2 byttebolig til leje i 2450 København SV. Få mere information på Voreslejebolig.dk.\nAlle lejeboligerLejlighederStorkøbenhavnKøbenhavnKøbenhavn SVH. V. Rolsteds Vej\nLejlighed til leje, København SV, H. V. Rolsteds Vej (kun bytte)\nLeje pr måned: 4.940 DKK\nByttebolig: 57 m2 byttebolig til leje i 2450 København SV\n4940 kr. md. (Brutto)\n60 m2 lejebolig i Københavns, Hillerød kommune.


Vigtigste » Vejledninger » Sådan rettes IPhone White Screen of Death\nI denne artikel skal vi tale om iPhone's hvide skærm for død. Der er mange problemer, der betragtes som almindelige, såsom problemer med Wi-Fi eller Bluetooth, men vi kan ikke sige det samme for den hvide dødsskærm. Dette problem vises normalt under softwareopdateringen på jailbroken enheder (hvis opdateringen mislykkes af en eller anden grund). Imidlertid vises “hvid skærm af død” muligvis uden nogen åbenbar grund, og det ser ofte ud, når batteriniveauet falder til under 30%. En softwarefejl eller et hardwareproblem kan også være årsagerne til dette irriterende problem. Du kan ikke se din startskærm eller dine apps. Med andre ord kan du ikke bruge din enhed normalt, før den hvide skærm forsvinder. Problemet forsvinder muligvis efter et par sekunder eller efter en genstart, men hvis det ikke sker, er der et par ting, du kan prøve, før du kontakter Apple.\nMåder at rette iPhone hvid skærm af død\nLøsning nr. 1: Tre fingre trick\nFør vi går over til lidt mere komplekse løsninger, kan du prøve dette lille trick. Når du ser en hvid skærm, skal du prøve at bruge 3 fingre på samme tid til at dobbelttrykke på skærmen. Selvom dette kan lyde latterligt eller for simpelt, så prøv det! Mange gange er disse små tricks alt, hvad vi har brug for.\nLøsning nr.2: Hård nulstilling\nNår du står over for "hvid skærm af død", er antallet af løsninger, du kan prøve, begrænset, fordi du ikke kan få adgang til iPhone-indstillingerne. Du bør dog ikke springe over en kraftgenstart. Det kan være meget effektivt i forskellige situationer, såsom et problem med rød skærm på iPhone, og selv når din iPhone ikke kan tændes. Du kan sætte ting i bevægelse og slippe af med den hvide skærm bare ved at udføre en hård nulstilling. Og rolig, for dine data forbliver intakte.\nTryk på og hold sleep / wake-knappen og Home-knappen nede på samme tid, og hold knapperne nede i mindst 15 sekunder, eller indtil du ser Apple-logoet på skærmen.\nNår logoet vises, skal du slippe knapperne.\nLøsning nr.3: Hård nulstilling med tænd / sluk, hjem og lydstyrke op-knappen\nNogle brugere klagede over, at de ikke var i stand til at udføre en hård nulstilling med den "sædvanlige" kombination af taster, Sleep / wake (power) -knappen og Home-knappen. Her er hvad du skal gøre:\nTryk på og hold sleep / wake-knappen, Home-knappen og Volume Up-knappen nede på samme tid\nHold knapperne nede, indtil Apple-logoet vises.\nLøsning nr.4: Sluk for automatisk lysstyrke\nSå snart den hvide skærm forsvinder, hvilket normalt sker efter et stykke tid eller efter den hårde nulstilling, skal du gå til Indstillinger> Skærm og lysstyrke og slå automatisk lysstyrke fra. Nogle brugere rapporterede, at de slukkede for dem, det hvide skærmproblem generede dem ikke længere.\nNår den hvide skærm vises, skal du åbne iPhone, fjerne batteriklemmen, sætte den tilbage og derefter starte din telefon igen. Når du fjerner batteriet, skal du fjerne to skruer i bunden af telefonen og derefter to mere, når du løfter skærmen op. Hvis du aldrig har gjort dette før, eller hvis du ikke er sikker på, hvordan du gør det, skal du springe dette trin over eller spørge nogen, der ved, hvordan man fjerner batteriet og sætter det i igen.\nLøsning nr.5: Gå ind i DFU-tilstand, og gendan din iPhone\nHvis intet ser ud til at fungere, er det næste trin at gå ind i DFU-tilstand og gendanne din iPhone til fabriksindstillinger. Du kan dog miste dine data, så hvis du ikke har en sikkerhedskopi, skal du springe dette trin over og kontakte Apple. Sørg for, at du har den nyeste version af iTunes.\nTryk og hold sleep / wake-knappen (tænd / sluk-knappen) nede i tre sekunder\nTryk og hold nu på startknappen og søvn / vækkeknappen på samme tid i 10 sekunder\nSlip sleep / wake-knappen, men hold Home-knappen nede i yderligere 15 sekunder\nNår skærmen på din iPhone bliver sort, betyder det, at den går ind i DFU-tilstand\nNår gendannelsen er afsluttet, skal du konfigurere din iPhone som en ny enhed.\nDisse løsninger er effektive på iPhone 4, iPhone 4s, iPhone 5, iPhone 5s, iPhone 5c, iPhone 6, iPhone 6 Plus, iPhone 6s, iPhone 6s Plus, iPhone SE, iPhone 7 og iPhone 7 Plus.\nDer er et par løsninger, du kan prøve. Spring ikke tre fingre over trick eller hård nulstilling - disse løsninger er enkle, men de er også meget effektive. Hvis intet ser ud til at fungere, ved du ikke, hvordan du fjerner batteriet eller ikke vil prøve DFU og gendanne din iPhone, skal du kontakte Apple eller besøge en af deres butikker.


Brugt Løbekat - 500 kg | expondo.dk\nBrugt Løbekat - 500 kg\nLeverandør: MSW | Varenummer: EX20060014 | Model: PROCAT 500\nKabelspillet opererer med et 12 m langt stabilt stålkabel, som har en bæreevne på 250 kg med et enkeltkabel, og med en trisse fordobles bæreevnen til 500 kg. Dermed kan du nemt transportere forskellige tunge objekter rundt i lageret.\nNår trissen anvendes, bliver løftehøjden halveret til 6 m med en hejsehastighed på 5 m/min. i stedet for 10 m/min. Sænkehastigheden ligger på 11,6 m/min. og halveres til 5,8 m/min. ved anvendelse af trisse. Din last er via krogen fastgjort til det 4,2 mm tykke stålkabel. Det massive stålkabel er fremstillet af slidstærkt CK45-stål som er beskyttet mod at sno sig om sig selv. Da den er beskyttet mod overbelastning, er du sikret at 1020 W-motoren ikke overopheder, og at løbekatten fungerer pålideligt og effektivt i det lange løb.\nMonteringshjulene foroven giver mulighed for at transportere din last rundt i et sving, så længe kurven har en radius på mindst 1 m. Monteringshjulene bevæger sig med en hastighed på 13 m/min. Et elektromagnetisk bremsesystem sikrer en støjsvag drift og opbremser lasten uden brug af kræfter. Krogen til lasten kan drejes 360 hvilket er praktisk, så man kan nå lasten fra alle sider.\nKablet er nemt at styre med fjernkontrollen som har en rækkevidde på 2,4 m. Undervejs med lasten er kablet til fjernbetjeningen beskyttet af beskyttelsessnoren (se foto under Yderligere oplysninger).\nLøbekat PROCAT 500 fra MSW fastgøres på en stålbjælke, som har en bredde på 68-94 mm og en højde på mindst 110 mm. Både bredflangede bjælker, I-bjælker og dobbelte T-bjælker er velegnede. Køb løbekat PROCAT 500 fra MSW.\nLøbekat 500 kg\nTrisse med krog der kan drejes 360 grader\nHejsehastighed 10 m pr. min. og ved brug af trisse 5 m pr. min.\nMonteringhjulene kan dreje rundt i et sving\nInkl. kabelfjernkontrol med en rækkevidde på 2,4 m og beskyttelsessnor\nLeder du efter en stabil og pålidelig løbekat til din lagerhal? Så har vi den rigtige løsning til dig: Den elektriske løbekat PROCAT 500 fra MSW. Den er udviklet specielt til professionel brug og egner sig særligt til store lagerhaller og lignende rum.\nSænkehastighed uden trisse\nSænkehastighed med trisse\nMin. radius i kurver\nLøbekat PROCAT 500\nKablet til fjernbetjeningen er 240 cm langt.\nEr det nødvendigt at bruge trissen?\nNej, løbekatten kan anvendes uden brug af trisse. Men ved brug af trisse øges løftekapaciteten til 500 kg.\nHvor lang tid kan jeg arbejde uden afbrydelse?\nMotoren til det elektriske stålkabel har en arbejdscyklus på S3 20% 10 min. Når løbekatten har været brugt i 2 minutter, skal den have en pause på 8 minutter. Den kan ikke anvendes uden pauser.\nEnergisparende 120 W motor\nBrugt Rugemaskine - 96 æg - inkl. gennemlysningslampe - fuldautomatisk\n300 kg løftekapacitet\nDiameter (stålkabel): 3 mm


Congress center of tourism and leisure Golitsyno i Golitsyno til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 7 ejendomme i Golitsyno.\nPetrovskoye Shosse 52, Golitsyno, Golitsyno, Rusland, 143044 - Se på kort\nMere om Congress center of tourism and leisure Golitsyno\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Golitsyno, så er Congress center of tourism and leisure Golitsyno et rigtig godt valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nFaciliteterne og servicen på Congress center of tourism and leisure Golitsyno sikrer gæster et behageligt ophold. Gæster der opholder sig på dette vidunderlige hotel kan blandt andet benytte sig af gratis trådløst internet på alle værelser, reception åben hele døgnet, parkeringsservice, roomservice, lufthavnstransport.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Hotellet tilbyder fantastiske faciliteter inklusive sauna, skisport, fiskeri, massage, legeplads, der vil hjælpe dig med at slappe af efter en begivenhedsrig dag i byen. Congress center of tourism and leisure Golitsyno er et idéelt sted for rejsende der efterspørger charme, komfort og bekvemmelighed i Golitsyno.\nAlle slags rejsende (33)Par (10)Rejsende alene (9)Familie med små børn (5)Familie med store børn (1)Gruppe (8)


art challenge: LAGUEPEvsLADSOR: 2011-06-19\n&lt;p&gt;&amp;amp;lt;p&amp;amp;gt;&amp;amp;lt;a href="http://drlyd.bandcamp.com/track/the-digesting-duck"&amp;amp;gt;The Digesting Duck by Dr. Lyd&amp;amp;lt;/a&amp;amp;gt;&amp;amp;lt;/p&amp;amp;gt;&lt;/p&gt;\nDr. Lyd @ Facebook // Dr. Lyd @ bandcamp\nog det er lidt ligesom at være spærret inde\ni en meget lille brønd uden at vide om noget\nSlagtryk nr. 11/04\n18: Freedom by ~liisui on dA\n"HØJT AT FLYVE, DYBT AT FALDE"\nGrow by ~Erica-Jay on dA\nWaxwing and oak leaves by *masscreation\nRawenclaw rimer på Pottermore\nPst! Har du tjekket Pottermore.com? Konceptet blev afsløret i dag!\nRavnen han flyver om Aften,\nom Dagen han ikke maa:\nden skal have de onde Lykke,\nde gode kan ikke faa.Men Ravnen han flyver om Aften.\nAlt fløj vilden Valravn\nhen over de høje Mure;\nda stod hun stollen Ermelin\nsaa sørgende i hendes Bure.\n"Hør du, vilden Valravn!\nog flyv du neder til mig!\nalle mine lønlige Sorrig\nden vil jeg sige for dig.\nHun forskabte min Fæstemand,\nhan flyver for Vind og Vove:\nFjedrene af det hvide Sølv\ndet røde Guld skin der over.\nDeilig da er den Fæstemand,\nnaar han i Gaarden gaar:\nalt som det lede Smedestedt,\nder i en Smedje staar."\n"Vilt du give mig det første Blomster,\nder du til Verden bær:\nda vil jeg føre dig til det Land,\nder din Fæstemand paa er."\nSaa tog hun den Ravnefod,\nlagde paa sin hvide Hand:\nhun svor om sin kristelig Tro,\nhan skulde fange hendes første Barn.\n"Alt giver jeg dig det første Blomster,\nder jeg til Verden bær:\nvilt du nu føre mig til det Land,\nder min Fæstemand paa er."\nDet var vilden Valravn,\nsatte Jomfruen paa sin Bag:\n"Du gjør det for den vældige Gud,\ndu sidde nu alt saa spag!"\nBort fløj vilden Valravn\nsaa vidt over Hav og By,\ntil han kom paa det samme Land,\nhendes Fæstemand fløj ved Sky.\nUd gik hendes Fæstemand\nmed Sølvkar paa hviden Hand:\n"Værer velkommen, Jomfru Ermelin,\ntil disse fremmede Land!"\n"Du hav Tak, vilden Valravn!\nvel fanger du Lykken i Klo;\nflyv nu bort i Jamling!\njeg holder saa vel min Tro."\nBort fløj vilden Valravn,\nhan fløj saa højt ved Sky;\nder den Jamling forleden var,\nda kom han dèr paa ny.\nDage foruden tvaa:\nFru Ermelin ganger i Bure,\nfavren Daatter at faa.\n"Tager Inu dette lille Barn\nog svøber I det i Lin!\nbærer I det i Stenstuen\nind for Moder sin!\nNu haver hin skjønne Fru Ermelin\nforvunden baade Sorrig og Harm:\nnu haver hun baade Broder og Barn\nog sover i sin Fæstemands Arm.\nMen Ravnen han flyver om Aften.\nLæs hele folkevisen her\nThe Birds af Alfred Hitchcock\nThe falling R by ~PsychoPhantast on deviantART\nBirds by ~PsychoPhantast on deviantART\nLaguepes undulat Poppe går/flyver i flæng under navnet Voss' budgie og\nskulle oprindeligt have heddet Oliver (spørg en 6-årig laguepe hvorfor, og\nhun ville med glæde i både ansigtet og stemmen sige, at det er fordi, at hun\ndengang havde en idé om at Oliver var det perfekte navn til en canarian\nbird, men at hendes bror så lagde mærke til, at Onkel Anders - den onkel\nfra Lille Per, som vi alle kender - havde en papegøje, der hed Poppe, og at\nlaguepes undulat simpelthen også måtte hedde det. Og sådan blev det, og\ndet var hun både enormt glad for dengang - og er i dag, selvom hun nu nok\nsynes, den burde hedde noget mere originalt så mange år efter.) Laguepe\nmodtog Poppe på en 22. marts, da hun fyldte omkring syv år. Hun kan i\ndag ikke helt huske, om hun nu var 7, men det betyder ikke noget i sammen-\nhængen, for der er ingen tvivl om, at Poppe er gammel. Faktisk mener både\nlaguepes mor og far, at den er omkring 15 år og dermed ved at nå grænsen for,\nhvor gammel sådan et kræ kan blive. Derfor kan laguepe godt til visse sociale\narrangementer finde på at kalde den for sin evighedsundulat, men kun hvis\nfolk spørger, hvor gammel hendes kæledyr er.\nLaguepe var flittig til at snakke med sin undulat de første par uger efter,\nat hendes mor havde givet hende den (laguepes mor cyklede efter arbejde\nhjem med en lille undulatunge i sin cykelkurv og kunne hele vejen hjem se\ndet lille ansigt stikke op af det lidt for store åndehul, og vidste allerede her,\nat hun havde fået fat i en aldeles nysgerrig fugl til sin datter.) Hvad ingen\nvidste til den tid, var, at Poppe ville blive så nysgerrig på sig selv som fugl,\nat de senere ville blive nødt til at fjerne det lille spejl på burets inderside -\nenten fordi Poppe var for narcissistisk, eller fordi han var dum nok til at\ntro, at han havde en legekammerat og sambo i sit eget spejlbillede. I hvert\nfald blev spejlet taget fra ham, laguepe prøvede at få ham til at sige noget\nved at bruge utallige eftermiddage foran hans bur og gentage det samme\nord, men Poppe gav ikke andet end de sædvanlige pip fra sig i ny og næ.\nI dag er Poppe stadig en glad, men enlig fugl, og selvom han er ved at nå\n(eller længe allerede har nået) de sidste år af sin levetid, siges det, at han\nstadig har smag på livet, og at han er vældig glad for Mozarts symfoni\nSee Also: bird move\nYou want me to what?! Bird!\nby prefixed Feb 8, 2004 share this"\n"Hun var frygtet, men højt respekteret på Christiansborg. Der var få kvinder blandt de politiske journalister, og MF var banebrydende med sin antiautoritære, direkte og kritiske stil. Det gav hende tilnavne som Rovfuglen, Mette Ørn og Mette Skrap, navne, MF så som udtryk for de traditionelle kønsroller på tv. “Når mandlige kolleger er velforberedte og spørger skrapt, så roses de for at være kompetente og smarte, men hvis kvindelige udspørgere opfører sig ligeså, er de blot grove eller skrappe kællinger,” har hun sagt."\n- Lone Kühlmann på Kvinfo\nPROJEKT UDFORDRING: Descendant of Earth VI\nUdfordring: Samarbejd om et portræt, der relaterer til ugens tema JORD.\nDescendant of Earth VI by ~InaRosdal on deviantART\nPROJEKT UDFORDRING: Gaia V\n▼ 6/19 - 6/26 (25)\nog er du vægelsindet som den fugl der så ofte sætt...\nWaxwing and oak leaves by *masscreationon dA\nLaguepes undulat Poppe går/flyver i flæng under n...


Tunge vægte og hård træning: Kvinder styrkeløfter som aldrig før | TV2 Nord\nFra venstre Katja Jørgensen, Rebekka Rømer og Oda Jystad Jensen. De skal alle tre deltage ved VM i styrkeløft. Foto: Simon Mølgaard\nVM i klassisk styrkeløft er i gang, og fra den traditionsrige styrkeløftklub i Aalborg sender de dobbelt så mange kvinder afsted som mænd. Kvinderne vinder i stor stil frem i sporten, der ellers typisk har været domineret af mænd.\n13. jun 2019, kl. 09:21 Bemærk: Artiklen er mere end 30 dage gammel\nTestosteronet springer næsten i hovedet på en, når man træder ind i Aalborg Styrkeløfter Klub.\nJeg har egentlig kun hørt positive ting fra folk, der synes, at det er sejt, og spændende, fordi det måske ikke er en typisk kvindesport.\nKatja Jørgensen, Aalborg Styrkeløfter Klub.\nMen man skal ikke dreje hovedet meget for at få øje på den første kvinde. En af dem er Katja Jørgensen, der er kommet i styrkeløfter klubben i to et halvt år.\n- Jeg vidste slet ikke, at det var en sportsgren dengang. Det har altid været sjovt for mig at træne og altid været sjovt for mig at styrketræne, siger Katja Jørgensen, der styrkeløfter fem gange om ugen i Aalborg Styrkeløfter Klub.\nLige nu er Katja sammen med tre andre kvinder fra Aalborg Styrkeløfter Klub i Sverige, hvor hun skal deltage i VM i klassisk styrkeløft, der foregår fra d. 3.- til den. 15. juni.\n- Jeg har egentlig kun hørt positive ting fra folk, der synes, at det er sejt, og spændende, fordi det måske ikke er en typisk kvindesport, siger Katja Jørgensen.\nFra 2 til over 20\nPå fem år er styrkeløfter klubben i Aalborg gået fra at have to kvindelige medlemmer til i dag at have over tidoblet det antal.\n- Det har været helt fantastisk for sådan en klub som den her, for vi har altid savnet piger. Det har jo været en mandsdomineret sport, så for os har det været rigtig godt, siger formand i Aalborg Styrkeløfter Klub, Jan Vestergaard, til TV2 Nord.\nI mere end tyve år har Aalborg Styrkeløfter Klub ikke haft kvinder repræsenteret ved VM i styrkeløft.\n- Jeg er mega stolt. Jeg havde sgu aldrig forestillet mig, at vi skulle stille med fire piger til et verdensmesterskab, siger Jan Vestergaard.\nUdover Katja skal de to juniorkvinder, Rebekka Rømer og Oda Jystad Jensen også afsted til VM. Selvom sporten typisk er domineret af mænd, så er det ikke noget problem for de to unge kvinder.\n- Vi er jo på samme niveau med drengene, altså vi har jo også sjovt med drengene. Der er ikke nogen kløft imellem nogen, siger Rebekka Rømer, der styrkeløfter i Aalborg Styrkeløfter Klub.\n- Jeg synes egentlig at sporten er meget inkluderende over for rigtig mange forskellige mennesker – både aldre og køn. Vi har vægtklasser og aldersgrupper. Så vi er mange forskellige typer mennesker, der kommer godt ud af det med hinanden, fordi vi har den her sport tilfælles, fortsætter Oda Jystad Jensen, der også styrkeløfter i Aalborg Styrkeløfter Klub.\nVIDEO: Kom med en tur i Aalborg Styrkeløfter Klub.\nI løbet af 2019 har Aalborg Styrkeløfter Klub allerede fået syv nye kvindelige medlemmer.\n- Vi vil gerne have mange piger til at komme, fordi vi synes, at det er en sport, der tilbyder rigtig meget. Som man kan se, så er det ikke ensbetydende med, at man bliver stor og voldsom at se på, siger Jan Vestergaard.\nDrømmen for Katja ved VM er at komme hjem med en bronzemedalje, men hun vil også gerne komme hjem til flere kvindelige medlemmer.\n- Nu er vi mange kvinder her i klubben, men ellers kunne det være fedt. Hvis bare man kunne give en lille inspiration til nogle – altså det vil kun være godt af at få flere kvinder med, siger Katja Jørgensen.\nOda Jystad Jensen i juniorklassen under 52 kilo:\n- 110 kg i squat, hvilket er dansk rekord.\n- Bænkpres 80 kg.\n- Dødløft 152,5 kg.\n- Dansk rekord med i alt 342.5 kg.\n- Samlet placering 6.\nRebekka Rømer i juniorklassen under 72 kilo:\n- 145 kg i squat.\n- 100 kg i bænkpres.\n- 177,5 i dødløft.\n- I alt 422,5 kg og fire danske rekorder.\n- Samlet palcering 10.\nKatja Jørgensen er først i aktion fredag d. 14. juni.


Billig HULMURSISOLERING Ulfborg - Få en pris nu, og spar 50%\nHent 3-5 priser på hulmursisolering i Ulfborg fra forskellige isolatører Du får skræddersyede tilbud på billig hulmursisolering\nGør som 316.535 andre danskere\nHulmursisolering er med til at holde på varmen, og dermed spare på energien. Vi har samlet nogle af de bedste isoleringsfirmaer i Ulfborg og omegn, og de står klar til at give pris på din opgave. Det er hermed blevet nemt at finde billig hulmursisolering Ulfborg.\nDu søger billig Hulmursisolering Ulfborg?\nBillig hulmursisolering Ulfborg forsøger vi at gøre det nemt at få tilbud på her. Når du indhenter tilbud på isolering, kan det ofte bedst betale sig at vælge en lokal isolatør, i dit tilfælde Ulfborg. Hulmursisolering Ulfborg er ikke nemt at lave selv, og derfor anbefaler vi, at du får en professionel til at hjælpe dig.\nDe bedste priser på hulmursisolering Ulfborg\nDet første man tænker på når man skal have isoleret, er prisen. Hulmursisoleringspriser tilbyder vi via vores smarte system, som udbyder din opgave blandt forskellige isolatører i Ulfborg og omegn. Du bestemmer helt selv hvem du vil vælge til jobbet, og du kan læse firmaernes bedømmelser (på den måde få indtryk af deres anbefalinger). Priserne for hulmursisolering varierer meget. Vælger du en lokal leverandør fra Ulfborg, kan du muligvis spare penge, men det bedste og smarteste er, at udbyde opgaven blandt flere hulmursisolatører, og på den måde hente flere tilbud.\nOpgavebeskrivelse 1=6990 Ulfborg 14=Tagisolering 15=107m3 villa med 30gr tagkonstruktion ønskes isoleret med 200mm extra, enten løs isolering som blæses ud, eller måtter. 10=30-09/2011


Fenderliste Radial - kun kr. 259.00\nVarenummer (SKU): 1622350var Kategori: Rig og dæksudstyr > Fendere > Fenderliste\nFenderliste Radial er ret populær blandt alle vores varer i onlineshoppen i kategorien Rig og dæksudstyr > Fendere > Fenderliste. Det er ren luksus at få hele 30 dages returret med når du køber din vare. Det er efterhånden velkendt at online shoppere køber deres Fenderliste Radial i den kendte webshop Marineudstyr.dk, som ikke bare er en døgnflue, men har bevist sit eksistensgrundlag gennem lang tid. Hos webshoppens store udvalg kan du helt sikkert finde noget du kan li, det kan jo passende være denne vare. Købes der ind i online webshops kan priserne være lavere- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.\nNår du svinger kortet i de danske webshops, får du andre fordele, fordi webshops er underlagt en lovgivning, de skal følge. Alle danske webshops skal jævnfør loven give 14 dages returret. når du har handlet dine varer, der findes også shops, der er endnu bedre og giver mere end standard returretten og giver meget længere returtid. Webshops er nødt til at skilte med deres priser på varerne online, og det gør en prissammenligning let, i den store skov af webshops, der er derude. Din sammenligning kan du rent faktisk lave super hurtigt, det er bare lige at finde de shop, der sælger din vare. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at bære alle varerne fra butikkens hylder hele vejen gennem butikken og hjem til dig selv. Webshoppen sender din varer direkte til din adresse, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, du skal bare huske at vælge den rigtige adresse. I dag er der ingen grund til at skulle stå i kø ved en kasse – ved online handel det er slut med dårlig køkultur og vrissende mennesker, så det er slut med at blive irriteret over langsomme mennesker i køen.\n17 reviews for Fenderliste Radial


BETÆNKNING EJERLEJLIGHEDER M.V. Afgivet af det ved boligministeriets skrivelse af 18. april 1963 nedsatte udvalg ANGÅENDE BETÆNKNING NR. - PDF\nBETÆNKNING EJERLEJLIGHEDER M.V. Afgivet af det ved boligministeriets skrivelse af 18. april 1963 nedsatte udvalg ANGÅENDE BETÆNKNING NR.\nDownload "BETÆNKNING EJERLEJLIGHEDER M.V. Afgivet af det ved boligministeriets skrivelse af 18. april 1963 nedsatte udvalg ANGÅENDE BETÆNKNING NR."\n1 BETÆNKNING ANGÅENDE EJERLEJLIGHEDER M.V Afgivet af det ved boligministeriets skrivelse af 18. april 1963 nedsatte udvalg BETÆNKNING NR\n3 INDHOLDSFORTEGNELSE Udvalgets nedsættelse 5 Udvalgets arbejde 7 1. del DE BESTÅENDE FORMER FOR FÆLLESSKAB 11 A. Interessentskaber 14 B. Aktieselskaber 19 G. Andelsboligforeninger 24 D. De sociale boligforetagender 73 E. Indkomst- og formuebeskatningen af boligsammenslutninger og disses deltagere (af fuldmægtig i Statens ligningsdirektorat V. Laustsen) 80 F. Forkøbsret for lejere til de af dem beboede ejendomme 95 G. Overdragelse af aktier i boligaktieselskaber og andele i andelsboligforeninger 98 side 2. del EJERLEJLIGHEDER. A. Lovgivningen i udlandet 107 B. Diskussion her i landet 126 C. Argumentation 129 D. Udkast til lov om ejerlejligheder 138 E. Bemærkninger til lovudkastet 140 F. Udkast til normalvedtægt for en ejerforening, oprettet i medfør af lov om ejerlejligheder 148 G. Udkast til anordning om ændring i anordning om tinglysning 150 II. Vurdering og beskatning af ejerlejligheder (af ekspeditionssekretær i skattedepartementet Karen N. Dahl) 156 J. Indkomst- og formuebeskatningen vedr. ejerlejligheder (af fuldmægtig V. Laustsen) 159\n5 UDVALGETS NEDSÆTTELSE Ved folketingsbeslutning af 20. marts 1963 opfordredes regeringen til at nedsætte et hurtigt arbejdende udvalg med den opgave på baggrund af den eksisterende lovgivning at foretage en undersøgelse af de praktiske muligheder for på andels-, aktie- eller interessentskabsbasis eller ved individuel særejendomsret at eje eller være medejer af en bolig i etageejendomme. Udvalget skulle endvidere på grundlag heraf overveje, om der bør gennemføres særlige foranstaltninger med henblik på at fremme ordninger, hvorved beboere eller indehavere af erhvervslokaler i sådanne huse får lettere adgang til at blive ejere eller medejere af deres bolig eller lokaler. Såfremt udvalget måtte finde sådanne foranstaltninger hensigtsmæssige, som forudsætter ændringer i den bestående lovgivning, blev det tillige pålagt udvalget at udarbejde forslag hertil. Boligministeriet nedsatte herefter udvalget ved skrivelse af 18. april 1963 med højesteretsdommer Henrik Tamm som formand og tilskrev samtidig en række i folketingsbeslutningen anførte styrelser, organisationer m. v. om at fremkomme med forslag til repræsentanter, der kunne indtræde i udvalget. Efter at have modtaget disse forslag konstituerede boligministeriet ved skrivelse af 31. juli 1963 udvalget med følgende sammensætning: udpeget af folketinget: fhv. borgmester Axel Ivan Pedersen landsretssagfører Finn Poulsen dommer Knud Thestrup lektor fru Else-Merete Ross redaktør Kai Moltke indstillet af boligministeriet: kontorchef Axel G. Poulsen indstillet af finansministeriet: kontorchef Mogens Riitzou indstillet af justitsministeriet: kontorchef O. Graulund Hansen indstillet af landbrugsministeriet: ekspeditionssekretær Jørgen Graff Nielsen indstillet af Frederiksberg kommunalbestyrelse : rådmand, overformynder H. L. Thomsen indstillet af Københavns magistrat: kommunaldirektør, cand. polit. Gregers Hansen indstillet af Amtsrådsforeningen i Danmark: administrationschef Poul Stochholm indstillet af Bymæssige Kommuner: borgmester P. Fenneberg indstillet af Den danske Købstadforening: kreditforeningsdirektør Knud Andersen indstillet af De samvirkende Sognerådsforeninger : sognerådsformand Aksel Rasmussen indstillet af Advokatrådet: landsretssagfører Knud Ehlers indstillet af Den danske Dommerforening: dommer R. J. Dyreborg indstillet af Danmarks Lejerforbund: formand Andreas G. Svendsen indstillet af De samvirkende Lejerforeninger: inspektør A. Perlmutter indstillet af Fællesorganisationen af almennyttige danske Boligselskaber: forretningsfører Finn Trier indstillet af De danske Grundejeres Landsorganisation: konsul Wm. Sliben indstillet af realkreditinstitutionerne: kreditforeningsdirektør, højesteretssagfører Niels Alkil Til sekretær for udvalget blev udpeget: ekspeditionssekretær Tage G. Sørensen. Ved skrivelse af 27. april 1964 har boligministeriet tilsendt udvalget en henvendelse fra Butikshandelens Fællesråd bl. a. om køb af lejemål, respektive køb af en anpart af en fast ejendom, hvori butiksvirksomhed eller anden erhvervsvirksomhed drives.\n7 UDVALGETS ARBEJDE Der har i det samlede udvalg været afholdt 8 møder. Indledende generaldebat afholdtes på udvalgets to første møder den 10. september og den 17. oktober 1963, hvor det blev besluttet at nedsætte et arbejdsudvalg, der foruden af formanden har bestået af Alkil, Ehlers og Axel G. Poulsen. Arbejdsudvalget, der i øvrigt lejlighedsvis har haft bistand af flere af udvalgets medlemmer, har afholdt 26 møder og har bl. a. forhandlet med forskellige myndigheder og advokater. Det af arbejdsudvalget fremskaffede og bearbejdede materiale m. v. er derefter blevet drøftet i det samlede udvalg. På grundlag af disse overvejelser er udarbejdet nærværende betænkning, hvis 1. del omhandler de bestående former for fællesskab - interessentskaber, aktieselskaber og andelsboligforeninger og hvis 2. del behandler spørgsmålet om indførelse af ejendomsret til lejligheder og fastsættelse af lovregler herom. Som det vil ses, fremkommer udvalget, for så vidt angår de bestående fællesskabsformer, ikke i betænkningens 1. del med forslag til ændringer i lovgivningen ud over følgende: Udvalget henstiller til overvejelse, hvorvidt der er tilstrækkelig anledning til at opretholde den særlige bestemmelse i lejelovens 108, stk. 3, om aktieindskud, jfr. s. 20. Endvidere rejser udvalget, jfr. s. 31 og 35, spørgsmålet om optagelse af en regel i retsplejeloven om boligretternes kompetence, hvorefter alle retssager om hus og husrum, i hvilke fagkundskab hertil skønnes at være af betydning, vil være at indbringe for boligretterne. Endelig har udvalget, jfr. s. 33 og 34, foreslået optagelse i lejelovens 109 af en bestemmelse om, at lejen efter opløsning af en andelsboligforening skal kunne aftales til samme beløb som den senest gældende boligafgift. Udvalget fremkommer derhos, jfr. afsnit G, s. 102 med et udkast til lov om overdragelse af aktier i boligaktieselskaber og andele i andelsboligforeninger. Udvalget har overvejet mulighederne for at indføre en forkøbsret for lejere til de af dem beboede ejendomme, men har ikke ment at kunne stille noget forslag herom, jfr. afsnit F, s. 97. Udvalget fremkommer i 2. del med udkast til lov om ejerlejligheder med dertil hørende bemærkninger, jfr. afsnit D, s. 138, og afsnit E, s. 140 ff, udkast til normalvedtægt for en ejerforening, oprettet i medfør af lov om ejerlejligheder, jfr. afsnit F, s. 148 ff, og udkast til anordning om ændring i anordning om tinglysning, jfr. afsnit G, s. 150 ff. Som afsnit H, s. 156 ff, er optaget en af ekspeditionssekretær i skattedepartementet Karen N. Dahl udarbejdet redegørelse for det under finansministeriet hørende spørgsmål om særskilt vurdering og beskatning af de enkelte lejligheder; der henvises til udvalgets bemærkninger herom i afsnit E, s Endelig har udvalget i samme afsnit, s. 143, henstillet, at spørgsmålet om retsstillingen med hensyn til ejerlejligheder m. v. ved separation og skilsmisse overvejes i justitsministeriet. København, i juni N. Alkil Kn. Andersen R. J. Dyreborg Knud Ehlers P. Fenneberg O. Graulund Hansen Gregers Hansen Kai Moltke J. Graff Nielsen Axel Ivan Pedersen A. Perlmutter Axel G. Poulsen Finn Poulsen Aksel Rasmussen E.-M. Ross M. Rützou Wm. Sliben Poul Stochholm Andreas G. Svendsen Henrik Tamm formand Knud Thestrup H. L. Thomsen Finn Trier Tage G. Sørensen sekr.\n9 1. DEL DE BESTÅENDE FORMER FOR FÆLLESSKAB\n11 For den, der vil erhverve sig en bolig, har der i Danmark gennem tiderne stået to muligheder åbne, nemlig ved køb at erhverve sig eget hus eller at leje en lejlighed i en udlejningsejendom. Der findes efter boligtællingen i 1960 ca parcelhuse og ca lejligheder. I den i 1946 af indenrigsministeriets byggeudvalg afgivne betænkning:»det fremtidige Boligbyggeri«antages det (side 45), at»der ved besiddelsen af eget hus, selv i de tilfælde, hvor der ydes offentlig støtte til opførelse af parcelhuse, stilles sådanne minimumskrav til indkomstforholdene, at en væsentlig del af befolkningen allerede af den grund er udelukket fra at blive og forblive ejere af eget hus«. Det fastslås derfor (side 46-47), at man i højere grad må ind på at opføre byggeri med udlejning for øje, f. eks. gennem boligselskaber og boligforeninger, og der peges i denne forbindelse på de mulige fordele, der for etagebyggeriets vedkommende er knyttet til en mere rationel produktion - rationalisering, større indkøb o. s. v. Denne prognose har med den siden kri- Boligbestanden i hele landet 1955 og 1960*). *) For 1960 excl. ledige lejligheder samt klubværelser og enkeltværelser, for 1955 incl. ledige lejligheder samt klubværelser Byer m. v Øvrige landkommuner I alt gnmtl. pr. år... Antal fuldførte lejligheder En- og to- Række-, kæde- Flerfamiliehuse og dobbelthusc familiehuse Andre ejendomme 1.ilt Byer m. v Øvrige landkommuner I alt gnmtl. pr. år Byer m. v Øvrige landkommuner I alt gnmtl. pr. år Byer m. v Øvrige landkommuner I alt gnmtl. pr. år\n12 12 gens afslutning skete velstandsstigning ikke holdt stik. Parcelhusbyggeriet har - til dels med statsstøtte og kommunegaranti - vundet en langt større udbredelse, også blandt mindrebemidlede, end forudset i 1946, jfr. omog nedenstående oversigter: Gennemsnitlig årlig boligproduktion: Parcelhuse m. v Etageejendomme m. v Lejligheder i alt Grundene til, at så mange foretrækker parcelhuse, når disse kan erhverves til en rimelig pris, er indlysende, jfr. ovennævnte betænkning side 43-45; der fremhæves her deres betydning for familier med børn og den lette adgang til rekreation tilligemed den fordel, at den opsparing, der sker gennem prioritetsafdragene, tilfalder ejerne selv og kan komme dem til gladde i alderdommen samt fordele af mere uhåndgribelig art, nemlig følelser som»uafhængighedsfølelse«og»ejerglæde«, hvorfra man naturligvis ikke kan bortse, når man vil bedømme behovet for sådant byggeri. Ind i overvejelserne går måske også de særlige beskatningsregler for parcelhusejere. Hertil kommer et meget væsentligt moment, nemlig den i 1946 uforudsete pengeforringelse, der har bragt parcelhusejerne meget betydelige fordele på långivernes bekostning. Der er næppe tvivl om, at der for den, der i dag erhverver et parcelhus, som et meget væsentligt moment i hans valg af denne boligform og afvejelse af, hvilken pris han mener at kunne betale herfor, indgår en forventning om, at inflationen i de kommende år vil fortsætte på samme måde som hidtil. På den anden side er der stadig et meget betydeligt publikum, som foretrækker at bo i en etageejendom, selv om man herved kommer i et betydeligt afhængighedsforhold til ejendommens til enhver tid værende ejer. I betænkningen peges der på, at materialeforbrug, grundudgift, vedligeholdelse og opvarmning er dyrere for parcelhuse, hvilket medfører, at den årlige boligudgift er størst ved fritliggende enfamiliehuse; hertil kommer, at boligen i enfamiliehuset kræver et meget betydeligt arbejde af husmoderen. Den nu bestående mangel på arbejdskraft har forstærket disse faktorer; det er næsten umuligt at få hushjælp, og håndværkerbistand til reparationer er kostbar og vanskelig at skaffe. Boligmarkedet præges i øvrigt af et moment, der i øjeblikket for en del af etageejendommenes vedkommende i høj grad taler i etageboligens favør, nemlig at huslejen for den ældre boligmasses vedkommende stadig er reguleret ved lov, hvilket indebærer, at huslejen i ældre ejendomme langtfra har holdt trit med prisstigningen; endvidere gælder der stadig restriktioner, der normalt sikrer lejerne mod opsigelse. Det står dog enhver klart, at den nuværende tilstand ikke vil kunne bestå, og at man må indrette sine dispositioner på muligheden af denne lovgivnings i hvert fald delvise ophør. Alt taget i betragtning må man formentlig konkludere derhen, at»drømmen om eget hus«spiller en rolle som aldrig før, hvilket også giver sig udtryk i priser på parcelhuse og på villagrunde. Det kan med disse betragtninger in mente ikke undre, at muligheden af at forene parcelhusets fordele med etageejendommens fordele har beskæftiget mange mennesker gennem tiden, og at man har bestræbt sig for at nå frem til boligformer, hvor man uden parcelhusets udgifter og arbejdsbyrde opnår de personlige og økonomiske fordele, der er forbundet med at eje sin bolig. Disse formål er søgt realiseret ved forskellige former for fællesskab om etageejendomme. Den første praktiske realisation af disse tanker er sket gennem de sociale boligforetagender; om enkelthederne i disses udvikling og om deres retlige konstruktion henvises til afsnit D. Det vil ses deraf, at disse boligforetagender har deres udspring i den tanke at skaffe ubemidlede boliger af en bedre standard end den, der fandtes i datidens overfyldte slumkvarterer. At bevægelsen i sin udformning er blevet påvirket af den kooperative tanke, som på så mange måder har spillet en afgørende rolle i udviklingen af dansk erhvervsliv, og som er ukendt i mange\n13 13 og dette kan efter gældende dansk ret ske under tre retligt forskellige former, nemlig på interessenskabsbasis, på aktieselskabsba- sis og på andelsbasis. Der gives i det folgen- de en redegørelse for hver af disse former. fremmede lande, er utvivlsomt, men også for andet byggeris vedkommende er tanken om i fællesskab med ejendommens øvrige beboere at have ejendomsretten og rådigheden over den ejendom, man bebor, trængt igennem,\n14 A. INTERESSENTSKABER Et sameje eller et særligt interessentskab mellem beboerne om den af dem beboede ejendom kan tænkes oprettet enten ved arv, f. eks. således at forældre efterlader børnene en ejendom med flere lejligheder, eller ved kob eller gave. Det har i meget lang tid tilbage - men vistnok ikke i betydeligt omfang - været kendt, at beboere slog sig sammen og erhvervede ejendommen på interessentskabsbasis; nøjagtige tal herpå foreligger ikke. Denne mulighed har særlig været benyttet ved ejendomme med et mindre antal lejligheder ofte af herskabelig karakter, hvor beboerne dels har rådet over de fornødne økonomiske midler, dels har ønsket at have indseende med, hvem der efter en beboers død eller fraflytning flyttede ind i lejligheden. Ligeledes kan det tænkes, at en kreds af personer slutter sig sammen for i fællesskab at opføre en ejendom og sikre sig lejligheder i denne. I de senere år er et vist antal aktieselskaber om ejendomme af denne art på grund af de dermed forbundne skattemæssige fordele i forbindelse med udlodning af skjulte reserver blevet likvideret og omdannet til interessentskaber. Om hvordan et sådant interessentskab skal fungere, vil der normalt være fastsat regler i en særlig interessentskabskontrakt; som bilag s. 16 er aftrykt afskrift af en sådan kontrakt om en ejendom af ovennævnte herskabelige karakter, indgået i Den advokat, der har konciperet kontrakten og stillet denne til rådighed for udvalget, har bemærket, at udkastet er skrevet i hast, men efter hans skøn omhandler alle væsentlige punkter. Det skal hertil bemærkes, at det ved formuleringen af en kontrakt af denne art altid vil være vanskeligt på forhånd at overskue alle de problemer af mangfoldig karakter, der kan opstå under interessentskabets beståen. De uoverensstemmelser, der kan opstå mellem deltagerne i et så intimt fællesskab som beboelse af en mindre etageejendom, vil jo ofte være så intrikate, at de kun kan løses ved en god vilje hos alle deltagerne. I mangel af en interessentskabskontrakt eller på områder, hvor kontrakten ikke regulerer forholdet, kommer dansk rets almindelige regler om interessentskaber til anvendelse. Udadtil må forholdet ordnes således, at hver interessent står som tinglyst adkomsthaver til en nærmere angivet brøkdel af ejendommen; til denne brøkdel kan være knyttet ret til i forhold til de øvrige medejere at bebo en bestemt lejlighed i ejendommen. Den enkelte interessents andel kan - når ikke andet er aftalt - behæftes særskilt, og denne behæftelse kan tinglyses på ejendommen; kreditforeninger, hypotekforeninger o. lign. vil dog normalt forlange pantsætning af hele ejendommen for at give lån. I øvrigt går de almindelige regler om interessentskaber - med hensyn til enkeltheder henvises til Sindballe: Dansk Selskabsret (1949) samt v. Eyben: Formuerettigheder (1963) s i korthed ud på følgende : Ejendommen udgør en fællesformue, i hvilken interessentskabets kreditorer har fortrinsret. Interessenterne indskyder fornødne beløb og kan kræve deres udlæg dækket af fællesformuen. I alle sager af betydning må vistnok kræves enstemmighed til gyldig beslutning. Vinding og tab deles i mangel af anden aftale lige mellem interessenterne, men ofte vil deling i forhold til anparter være aftalt eller forudsat. Optagelse af nye interessenter og overdragelser af interessentandele kan kun finde sted med alle interessenters samtykke. Interessenterne hæfter direkte og solidarisk med hele deres formue for interessentskabets forpligtelser. Den enkelte interessents private kreditorer kan alene tilegne\n15 15 sig hans anpart. Det har normalt formodningen for sig, at enhver interessent skal kunne opsige forholdet. Ved Højesterets dom i U.f.R s er det antaget, at et sameje mellem to brødre om en ejendom, som de havde købt af deres fader, og hvori den ene broder havde forretningslokale, af den anden broder kunne kræves opløst, således at ejendommen bortsolgtes ved offentlig auktion. Af foranstående vil fremgå, at en deltager i et interessentskab om en ejendom i princippet har samme retsstilling som en ejer af en hel ejendom. Han kan sælge sin andel og lade den gå i arv til sine arvinger, og selv om særskilt pantsætning som i nævnte kontrakt 5, sidste stk. måtte være udelukket, vil den omstændighed, at han er medejer af ejendommen, være af betydning ved bedømmelsen af hans kreditværdighed. På den anden side er interessenten ikke beskyttet, som en lejer er det, efter lejelovgivningen; misligholdes en fælles prioritet i ejendommen, og går ejendommen som følge heraf til tvangsauktion, vil samtlige medejere som hæftende personligt og solidarisk for fællesskabets forpligtelser kunne sættes ud af deres boliger. Lejelovens almindelige regler kan ej heller i øvrigt finde anvendelse på forholdet mellem interessentskabet og interessenterne eller på andre privatretlige forhold vedrørende interessentskabet. I visse tilfælde, f. eks. hvor en interessent ikke overholder husordenen, kan der måske blive spørgsmål om en analogisk anvendelse af lejeloven, og muligt også i andre tilfælde, som ikke er bestemt ved kontrakten, vil der kunne blive tale om at benytte lejeloven analogt. Boliganvisningsreglerne finder anvendelse på interessenters benyttelse af lejligheder i etageejendomme, jfr. lejelovens 143, stk. 1, som affattet ved lov nr. 77 af 31. marts 1965, og de som bilag J - M til afsnit G s. 69 ff aftrykte udtalelser fra boliganvisningsudvalgene. Rent praktisk er spørgsmålet næppe af stor betydning, idet adgangen til indtræden altid vil være betinget af, at den indtrædende interessent råder over den fornødne, i reglen betydelige kapital. Det er tvivlsomt, hvorvidt reglen i den nugældende lejelovs 119 om forbud om dusør ved indgåelse af lejemål finder anvendelse i retsforhold af denne art, jfr. om denne bestemmelse afsnit G. Hvor et interessentskab må antages stiftet for at omgå lejelovens bestemmelse, ville domstolene vel ikke udvise tilbageholdenhed med at benytte bestemmelsen. I almindelighed må forskellen mellem interessentskaber på den ene side og aktieselskaber og andelsboligforeninger på den anden side imidlertid antages at være så stor, at 119 ikke kan anvendes. Derimod måtte erhververen i givet fald kunne rejse sag efter aftalelovens 31 om en aftales ugyldighed i tilfælde af udnyttelse af en erhververs nød, letsind, enfoldighed eller uerfarenhed. Retssager mellem interessenterne indbyrdes hører ikke under boligretten, men under de almindelige domstole. Om en interessents skattemæssige stilling henvises til afsnit E. Det vil heraf fremgå, at interessentskaber i princippet er fordelagtigere stillet end boligaktieselskaber og andelsforeninger, men at interessentskaber med et større deltagerantal og fællesorganer normalt skattemæssigt vil blive ligestillet med andelsboligforeninger. Sammenfattende kan det om boliginteressentskaber siges, at de ikke har nogen større udbredelse og formentlig kun er af betydning i særlige tilfælde som ovenfor nævnt, og heller ikke i fremtiden vil der formentlig blive tale om nogen større udbredelse af denne art af fællesskab, der næppe er egnet for ejendomme med et større antal lejligheder. Til lovgivningsforanstaltninger med henblik på regulering af boliginteressentskabers stilling ses der ikke at være anledning.\n16 BILAG INTERESSENTSKABSKONTRAKT Mellem undertegnede, A, B, G, D, E, og F, alle boende X-gade 6, og G, boende X-gade 4. er dags dato indgået et interessentskab med vedtægter som folger: VEDTÆGTER FOR INTERESSENTSKABET»Z«1. Interessentskabets navn er»z«. Dets hjemsted er København. 2. Interessentskabets formål er at erhverve ejendommen matr. nr....,, beliggende X-gade 4-6, Y-gade 5, og at drive denne ejendom. Interessenterne indtræder i interessentskabet med en samlet kapital på kr., hvoraf hver af interessenterne indskyder kr. Interessentskabskapitalen indbetales straks kontant. Interessenterne deltager med lige andele i overskud eller tab. A conto forventet underskud indbetaler interessenterne hver især hver den 11/3, 11/6, 11/9 og 11/12, første gang 11/ , kr ,-. Såfremt det ved et regnskabsårs afslutning viser sig. at de af interessenterne indbetalte a conto beløb for forventet underskud ikke tilstrækker til at dække underskuddet, indbetales resterende underskud kontant ved regnskabsafslutningen. Det a conto beløb, interessenterne indbetaler på forventet underskud, reguleres i øvrigt efter behov. 4. Hver interessent har med respekt af bestemmelserne i nærværende interessentskabskontrakt fri dispositionsret over den af ham eller hende nu beboede lejlighed på de vilkår, der er fastsat i vedkommendes lejekontrakt, og betaler således den leje, der er forudsat i lejekontrakten. Ud over den i F's lejekontrakt forudsatte forhøjelse på 800 kr.. kan lejerne for de pågældende til andelene knyttede lejligheder ikke forhøjes ud over den ved nærværende aftales indgåelse gældende leje, medmindre samtlige interessenter er enige herom. 5. Interessenternes andele i interessentskabet med tilhørende dispositionsret over interessenternes lejlighed kan frit sælges under forudsætning af, at der ikke kan rejses berettigede indvendinger over for en eventuel købers soliditet. Såfremt en interessent ønsker at afhænde sin andel i ejendommen, skal det ske med respekt af nærværende aftale. Enhver af de andre interessenter har forkøbsret til den pågældende andel på de samme vilkår, som dokumenteret foreligger fra anden side. Senest 8 dage efter, at et tilbud er forelagt de andre interessenter, skal disse hver for sig erklære, om de ønsker at benytte deres forkøbsret. Hvis flere ønsker at benytte forkøbsretten, skal der finde lodtrækning sted mellem dem. Hvis forkøbsretten ikke af nogen anden interessent ønskes benyttet, eller fremkommer svar ikke inden fristens udløb, er den tilbydende part berettiget til at sælge sin andel, dog ikke billigere og ej heller på lempeligere vilkår end den pris og de vilkår, der var forelagt de andre interessenter. Denne salgsret gælder i 2 måneder fra udløbet af den ovennævnte 8 dages frist.\n17 17 En interessent er altid berettiget til at overdrage sin andel til sin ægtefælle, en livsarving eller anden legal arving, idet sådan overdragelse falder uden for de foran i nærværende paragraf, stk. 1 og 2, ommeldte regler. En andel kan på samme måde falde i arv. En interessent er ikke berettiget til at pantsætte sin andel i ejendommen. 6. Interessenternes lejligheder må ikke uden samtlige interessenters tilladelse anvendes til andet end beboelse, og ingen lejlighed må anvendes til pensionat el. lign., dog må lejligheden benyttes til stilfærdig kontorvirksomhed, såsom revisor-, advokat-, vekselerer- eller agenturvirksomhed, der ikke er til gene for lejerne. 7. Med hensyn til ordinær vedligeholdelse bemærkes, at administrator må være berettiget til på egen hånd at disponere i for en administrator sædvanligt omfang. Med hensyn til ekstraordinær vedligeholdelse, såsom maling af trappeopgange, pålægning af nyt tag etc., anføres det, at sådan vedligeholdelse kun kan ske, hvis mindst 5 interessenter stemmer herfor. Det bemærkes i denne forbindelse, at det bør tilstræbes, at vedligeholdelsestilstanden i de af interessenterne beboede opgange er ens, og at fornyelser etc. disse opgange vedrørende sker samtidig. Såfremt en af de lejligheder i ejendommen, der ikke bebos af en interessent, bliver ledig, afgøres det ved lodtrækning, hvem af interessenterne der skal være berettiget til at foretage indstilling af ny lejer til lejligheden. Det skal bestræbes, at lejerniveauet holdes højt, og de øvrige interessenter må ikke med rette kunne rejse indvending over for en ny lejers soliditet eller stilling. Til at forestå administrationen af ejendommen vælger interessenterne for 2 år ad gangen en administrator, der er berettiget til at foretage de dispositioner, der hører til en ejendoms daglige drift. I øvrigt tegnes interessentskabet kun af samtlige interessenter i forening. Der afholdes hvert år generalforsamling efter årsregnskabets afslutning. I øvrigt afholdes generalforsamling, såfremt 2 af interessenterne måtte fremsætte ønske herom. 9. Dagsorden på den ordentlige generalforsamling skal omfatte: 1. Administrators beretning om interessentskabets virksomhed i det forløbne år. 2. Fremlæggelse af årsregnskabet til godkendelse. 3. Spørgsmål om ændring i størrelsen af de a conto tilskud, som interessenterne indbetaler, respektive om udbetaling af overskud. 4. Valg af revisor. 5. Eventuelt. På generalforsamlingen har hver af interessenterne een stemme. Over det på en generalforsamling passerede indføres beretning i en protokol, der underskrives af samtlige interessenter. 10. Beslutninger i overensstemmelse med nærværende vedtægter træffes, hvor intet andet er anført, med simpel stemmeflerhed. Det fremhæves, at nye interessenter kun skal kunne optages med alle de tidligere interessenters samtykke, ligesom interessentskabet kun kan opløses, når samtlige interessenter tiltræder dette. 11. Den andel, enhver af interessenterne har i interessentskabet, kan ikke være genstand for arrest eller execution for nogen af den pågældende extraheret fællesskabet uvedkommende gæld. I tilfælde af en interessents konkurs vil den pågældende interessents andel i interessentskabet være at afhænde, i hvilken forbindelse det bemærkes, at bestemmelserne i nærværende aftale, herunder aftalens 5, vil være at iagttage.\n18 Revision af selskabets regnskaber foretages af en af generalforsamlingen valgt statsautoriseret revisor. 13. Interessentskabets regnskabsår løber fra den 1. januar til den 31. december, første regnskabsår dog fra interessentskabets stiftelse til den 31. december I tilfælde af uenighed mellem interessenterne, respektive disses boer eller arvinger, det være sig i anledning af nærværende interessentskabs drift eller opløsning eller af denne kontrakt og dens fortoltning, skal enhver sådan tvist afgøres ved voldgiftskendelse. Sø- og Handelsrettens præsident skal være eller udpege en voldgiftsmand. Voldgiftsmanden bestemmer selv proceduren for voldgiftsretten, hvorved alene bemærkes, at sagen skal fremmes mest muligt. Den afsagte kendelse afgør endelig sagen. Nærværende aftale begæres lyst på ejendommen. København, den...\n19 B. AKTIESELSKABER Der findes et betydeligt antal boligaktieselskaber, hvis aktiekapital er fordelt forholdsmæssigt på og knyttet til brugsretten til lejlighederne. Mange af disse selskaber omfatter ejendomme bygget i tiden mellem krigens afslutning og 1958, da der indførtes et - nu ophævet - forbud mod, at indgåelse af lejemål betinges af aktieindskud, jfr. herom nærmere nedenfor. Udvalget har forsøgt gennem aktieselskabsregistret at nå frem til tal på sådanne ejendomme, men dette har vist sig umuligt. Som bilag s. 22 f er optaget en oversigt over vedtægterne for følgende 10 ejendomsaktieselskaber: 1) A/S Carl Bernhardsvej ) A/S Moltkeshave. 3) Ejendomsaktieselskabet Alléparken 1 B. 4) Ejendomsaktieselskabet Rønnehus. 5) Ejendomsaktieselskabet Duevej 40. 6) Ejendomsaktieselskabet Bastillen. 7) Ejendomsaktieselskabet Pile Allé 25. 8) Ejendomsaktieselskabet Nyelandshave. 9) Ejendomsaktieselskabet Pilehuset. 10) Ejendomsaktieselskabet Værksteds- og Industrihuset. Som det fremgår af oversigten, er vedtægterne stærkt afvigende; særlig bemærkes, at visse af dem, men ikke alle, indeholder bestemmelser om ret for aktionærerne til lejemål og om godkendelse af overdragelse af aktierne. Fra advokater, der beskæftiger sig med boligbyggeri, er indhentet oplysninger om oprettelse af boligaktieselskaber. Det er herunder bl. a. oplyst, at man ved nybyggeri har anvendt den fremgangsmåde, at et håndværkerkonsortium stiftede et aktieselskab, købte grunden og begyndte byggeriet. Derefter udvidedes aktiekapitalen til det beløb, der var nødvendigt for at sikre finansieringen, og denne aktiekapital blev fordelt på de enkelte lejemål efter lejlighedernes størrelse og kvalitet. Disse aktier blev herefter udbudt til salg til pari kurs og erhvervet af de kommende lejere inden byggeriets afslutning. Samtidig med at aktierne blev tegnet af lejerne, blev der udstedt interimsbeviser, og lejerne gav en af det oprindelige håndværkeraktieselskab valgt bestyrelse fuldmagt til at færdiggøre det påbegyndte byggeri og foretage den regnskabsmæssige afslutning ved en statsautoriseret revisor. Når byggeriet var afsluttet, nedlagde bestyrelsen sit hverv og erstattedes på den første generalforsamling af en af lejerne valgt bestyrelse. Håndværkerne vederlagdes i fornødent omfang med pantebreve. Byggeri under denne form har medført visse vanskeligheder dels under byggeriets gang, idet de kommende lejere blandede sig heri, dels og navnlig efter færdiggørelsen, idet den af lejerne valgte bestyrelse undertiden kritiserede byggeriets udførelse og pris. Disse vanskeligheder er dog ikke af anden art end ved andet byggeri med salg for øje, og alt i alt skal der herske tilfredshed hos lejerne. Der findes også tilfælde - dog næppe mange - hvor lejerne har dannet et aktieselskab til erhvervelse af den af dem beboede ejendom. Ved 108, stk. 3, sidste punktum, i lejelov nr. 355 af 27. december 1958 blev der indført følgende bestemmelse:»det kan dog ikke godkendes, at indgåelse af lejemål betinges af aktieindskud«. Efter motiverne (Folketingstidende 1958/ 59 till. A sp. 394) begrundes dette forbud med, at»man finder det uheldigt, at lejere for at opnå en lejlighed i privat forretningsmæssigt byggeri skal være nødt til at deltage i ejendommens finansiering på yderste plads«. Ved lov nr. 86 af 25. marts 1964 om ændring i lov om leje er forbudet ophævet, og\n20 20 der er i stedet indsat en sålydende bestemmelse :»Indskud i form af aktier kan dog kun godkendes, såfremt lejeren sammen med ejendommens øvrige lejere derved får afgørende indflydelse på selskabets ledelse, og den leje, hvortil ejendommens lejligheder og lokaler søges udlejet, må anses tilstrækkelig til at dække de med ejendommens drift forbundne udgifter«. Lovbestemmelsen motiveres således:»de uheldige forhold, man havde for øje, var bl. a. tilfælde, hvor lejerne gennem aktieindskud overtog ejendommen, og hvor det efter overtagelsen viste sig, at lejen måtte forhøjes ganske væsentligt for at dække ejendommens driftsudgifter, hvorved lejerne ofte kunne komme i en vanskelig situation. Under hensyn til den i de forløbne år opståede øgede interesse for at skabe muligheder for, at lejere kan overtage udlejningsejendomme, foreslås det omhandlede forbud lempet, således at der gives mulighed for at godkende indskud i form af aktier, såfremt lejeren sammen med ejendommens øvrige lejere derved får afgørende indflydelse på selskabets ledelse. Det foreslås dog samtidigt fastsat, at det yderligere skal være en betingelse for godkendelse, at den leje, hvortil ejendommens lejligheder og lokaler søges udlejet, dokumenteres at være tilstrækkelig til at dække de med ejendommens drift forbundne udgifter. Det skulle herigennem kunne hindres, at lejerne overtager lejligheder med aktieindskud under urigtige forudsætninger«. Som loven herefter er affattet, bliver det huslejenævnene, der ved første udlejning skal foretage den i loven nævnte godkendelse af aktieindskud. I hvilket omfang den adgang, loven giver til på ny at gennemføre byggeri med aktieindskud fra lejerne, vil blive udnyttet, kan der næppe siges noget sikkert om; det må vel bl. a. afhænge af, i hvilket omfang det bliver muligt på anden måde at finansiere byggeri. Udvalget henstiller til overvejelse, om der er tilstrækkelig anledning til at opretholde bestemmelsen i lejelovens 108, stk. 3. Om retsstillingen i et boligaktieselskab bemærkes i øvrigt, at aktieselskabet som juridisk person traditionelt anses som udlejer og aktionæren som lejer, selv om der til aktien er knyttet brugsret til en lejlighed. Som aktionærer hæfter lejerne kun med deres indskud. Om selskabets virksomhed, bestyrelse etc. gælder de i aktieselskabsloven og vedtægterne indeholdte bestemmelser. Aktionærerne i et sådant ejendomsselskab kan, hvor vedtægterne ikke indeholder særlige bestemmelser, frit overdrage og belåne deres aktier; sådan belåning må ske ved håndpantsætning af aktierne. Disse falder ved aktionærens død i arv til hans arvinger. I overensstemmelse med foranstående må det antages, at lejelovens regler i almindelighed vil komme til anvendelse i forholdet mellem aktieselskabet og beboerne, smlgn. Østre Landsrets dom i U.f.R s. 662 om ret til fremleje; andre trykte retsafgørelser ses ikke at foreligge. I første række må imidlertid aktieselskabets vedtægter være afgørende, og der kan vel også tænkes tilfælde, hvor forholdet er ordnet på en sådan måde, at det i lighed med, hvad der i højesteretsdommen i U.f.R s. 392 er udtalt angående andelsboligforeninger - må antages, at lejeloven ikke kan finde anvendelse. Reglerne om boliganvisning gælder også for lejligheder i boligaktieselskaber, se lejelovens 143, stk. 1, og de som bilag J-M til afsnit G s. 69 ff aftrykte udtalelser fra boliganvisningsudvalgene. Spørgsmålet om anvendeligheden af lejeloven på beboere i boligaktieselskaber har - som det ses ikke voldt vanskeligheder i retspraksis og kan formentlig overlades til retsanvendelsen. Under hensyn til de mange forskellige måder, hvorpå forholdet kan ordnes, er det næppe muligt og ej heller ønskeligt at give en udtrykkelig lovregel herom. Retssager mellem boligaktieselskabet og beboerne om deres brugsret må i hvert fald bortset fra ganske særegne tilfælde - høre under boligretten. Om den skattemæssige stilling henvises til afsnit E, hvoraf vil fremgå, at boligaktieselskabsformen på grund af dobbeltbeskatning i princippet er dyrere end interessentskaber og andelsboligforeninger. Om, hvilken pris der kan beregnes ved overdragelse af en aktie fra en lejer til en nyindtrædende lejer, henvises til afsnit G. Fordelen ved at anvende aktieselskabsfor-\n21 21 men må vel bl. a. søges i den begrænsede hæftelse og i, at jurister og forretningsmænd er fortrolige med aktieselskabsformen og kan overskue de retlige konsekvenser heraf. I fremtiden vil der nok - da nu forbudet herimod er ophævet blive brug for boligaktieselskaber. Der ses ikke - bortset fra spørgsmålet om prisen ved overdragelse af aktier med tilknyttet brugsret og det ovenfor nævnte spørgsmål om lejelovens 108, stk. 3 - at være grund til at overveje særlige lovgivningsforanstaltninger vedrorende boligaktieselskaber. I forbindelse med dette afsnit bemærkes, at finansiering af byggeri ved midler tilvejebragt fra de kommende lejere også kan ske på anden måde. I visse tilfælde anvendes den fremgangsmåde, at lejerne foretager indskud, der sikres ved pantebreve. Ved Østre Landsrets dom i U.f.R s. 694 er det antaget, at der i sådanne tilfælde ikke herudover kan kræves forudbetaling af husleje. I andre tilfælde har man benyttet finansiering ved hjælp af indskud sikret ved partialobligationer. En advokat med erfaring i byggeri har oplyst, at hans erfaringer herom er overordentlig gode; bygherren opnår en lempelig finansiering, men må så finde sig i, at der hengår noget længere tid, inden nybyggeriet er udlejet. Lejerne har i ingen af de sager, med hvilke vedkommende advokat har beskæftiget sig, løbet nogen som helst risiko, og der er i lejekontrakterne givet dem en vis ret til at afstå lejligheden. Ved salg af sådanne ejendomme har køberne betragtet denne lavt forrentede og faste pantegæld som en stor fordel, også fordi den i høj grad sikrer kontinuiteten i lejemassen. Ordninger af denne art skal godkendes af huslejenævnene i medfør af lejelovens 108, stk. 3, jfr. stk. 1. Det har ikke været muligt at tilvejebringe et materiale, der på udtømmende måde belyser, i hvilket omfang der kræves indskud. De nævnte og lignende former for finansiering giver herefter ikke anledning til yderligere bemærkninger.\n22 BILAG OVERSIGT OVER VEDTÆGTERNE FOR 10 EJENDOMSAKTIESELSKABER ad 1) A/S Carl Bernhardsvej Hvert aktiebeløb af kr. giver ret til at blive lejer af en lejlighed, dog har en aktionær, der på grund af misligholdelse har måttet fraflytte en lejlighed, tabt denne ret. Ved overdragelse af en aktie har den, der med bestyrelsens samtykke har fået overdraget aktien, første ret til at leje lejligheden. Såfremt den fraflyttede lejer ikke overdrager aktien, eller den nye aktionær ikke ønsker at bebo lejligheden, har de øvrige aktionærer - eventuelt efter en lodtrækning - ret til at leje lejligheden. Oplosning kræver, at 2/3 af aktiekapitalen er repræsenteret på generalforsamlingen, og at 2/3 af de afgivne stemmer stemmer derfor. Hvis ikke 2/3 er mødt, indkaldes til ny generalforsamling, hvor opløsning kan vedtages med 2/3 af de afgivne stemmer uanset den repræsenterede aktiekapitals størrelse. ad 2) A/S Moltkcshave. Der findes 5 selskaber med navnet A/S Moltkeshave, hver betegnet med et af romertallene fra I til V. Der er ikke i disse selskabers vedtægter særlige regler om tilknytning mellem aktiebesiddelse og brugsret. Aktierne skal lyde på navn og noteres i selskabets bøger. Overdragelse skal godkendes af bestyrelsen. Der er forkøbsret for de øvrige aktionærer. For opløsning gælder de samme regler, som gælder for selskab 1). ad 3) Ejendomsaktieselskabet Alléparken 1 B. I dette selskabs vedtægter findes heller ikke særlige regler om tilknytning mellem aktiebesiddelse og brugsret. Aktierne skal lyde på navn og noteres i selskabets bøger. Der er ingen indskrænkninger med hensyn til aktiernes omsættelighed. For opløsning gælder de samme regler, som gælder for selskab 1), dog at majoriteten her er fastsat til 3/4. ad 4) Ejendomsaktieselskabet Rønnehus. Også i dette selskab skal aktierne lyde på navn og noteres i selskabets bøger. Vedtægterne forudsætter en nærmere tilknytning mellem aktiebesiddelse og brugsret, idet vedtægterne fastsætter følgende indskrænkning i aktiernes omsættelighed: Ingen aktionær må foretage delsalg af sine aktier, men skal sælge aktieposten samlet. Samtidig med, at aktieposten sælges, er aktionæren pligtig at overdrage sit lejemål i selskabets ejendom til den nye aktieejer. Aktiesalget skal godkendes af bestyrelsen. For opløsning gælder de samme regler, som gælder for selskab 3). ad 5) Ejendomsaktieselskabet Duevej 40. I dette selskab udstedes for aktierne aktiebreve, hvert omfattende så mange aktier, som ved den første udlejning af selskabets ejendom er tegnet af lejerne af de enkelte lejligheder. Aktierne skal lyde på navn og noteres i selskabets bøger. Til aktierne er knyttet de særlige rettigheder, at indehaveren har en af selskabet uopsigelig ret til at indgå og fortsætte lejemålet vedrørende den lejlighed, som er tegnet i forbindelse med aktietegningen, og at indehaveren af et aktiebrev er fortrinsberettiget til ved ledighed at leje og til tredjemand fremleje den lejlighed, for hvilken aktiebrevet er udstedt. De af et aktiebrev omfattede aktier kan kun overdrages eller overføres samlet til een person og kun i forbindelse med lejemålet. Ingen aktionær kan være ejer af mere end eet aktiebrev.\n23 23 For opløsning gælder de samme regler som for selskab 1). ad 6) Ejendomsaktieselskabet Bastillen. Aktierne skal lyde på navn og noteres i selskabets bøger. Ingen aktier har særlige rettigheder, dog er der til aktierne knyttet ret til lejemål af de i selskabets bebyggelse værende lejligheder, erhvervslokaler og garager. Overdragelser skal godkendes af selskabets bestyrelse. For opløsning gælder de samme regler, som gælder for selskab 1). ad 7) Ejendomsaktieselskabet Pile Allé 25. Dette selskabs vedtægter svarer til vedtægterne for selskab 6). ad 8) Ejendomsaktieselskabet Nyelandshave. Dette selskabs vedtægter svarer til vedtægterne for selskab 5). ad 9) Ejendomsaktieselskabet Pile huset. Dette selskabs vedtægter svarer til vedtægterne for selskab 4). ad 10) Ejendomsaktieselskabet Værkstedsog Industrihuset. I dette selskab er aktiekapitalen delt i kr. stamaktier og kr. præferenceaktiekapital. For stamaktier gælder ingen indskrænkninger i omsætteligheden. Præferenceaktier skal derimod tilbydes stamaktionærerne. Alle aktier skal lyde på navn og noteres i selskabets bøger. Præferenceaktier giver ingen stemmeret. For opløsning gælder de samme regler, som gælder for selskab 3).\n24 C. ANDELSBOLIGFORENINGER 1. Indledning. Der findes vist ingen lande, hvor andelstanken så effektivt har præget den økonomiske udvikling på mange områder som i Danmark. Den tanke, at man ved at løfte i flok kan løse opgaver, som ellers ville ligge over den enkeltes formåen, har præget og præger i dag hele landets erhvervsliv; kooperationen er af umådelig betydning særlig inden for landbruget, hvor tanken oprindelig havde rod, men også inden for industri, handel og byggevirksomhed spiller i den moderne tid kooperative foretagender båret af kredse inden for landbruget og af den brede bybefolkning en meget stor og formentlig stadig voksende rolle. Om andelsboligforeninger inden for det med offentlig støtte opførte sociale boligbyggeri henvises til afsnit D; udvalget fremkommer ikke med bemærkninger eller indstilling vedrørende dette byggeri, for hvilket særlige regler gælder. Også uden for det sociale boligbyggeri er der - dog ikke i større omfang - oprettet andelsboligforeninger dels ved nybyggeri, dels ved, at lejerne slog sig sammen og købte en af dem beboet ejendom, idet de i fællesskab fremskaffede den kontante udbetaling og derefter drev ejendommen på andelsbasis. I de seneste år navnlig siden har andelsboligforeninger i forbindelse med lejerkøb af ældre udlejningsejendomme imidlertid vundet betydelig udbredelse, der henvises herom til advokat Robert Mikkelsens artikel»andelsboligforening eller ejendomslejlighed«i Juristen 1963 s. 107 ff. I denne artikel anføres, at medens udviklingen vistnok ikke i nævneværdig grad har nået provinsen, er i hovedstadsområdet i de sidste 5 år henimod lejere blevet medejere af den ejendom, de bor i; siden da er mange nye kommet til, og i dag må antallet af boliger i sådanne nystiftede andelsboligforeninger anslås til måske Der er ved henvendelse til pengeinstitutioner og til advokater, der i særlig grad har beskæftiget sig med sådanne lejerkøb, tilvejebragt et betydeligt materiale om andelsboligforeningers oprettelse og virken; flere advokater har givet møde i det af udvalget nedsatte arbejdsudvalg og mundtligt udtalt sig om deres erfaringer m. v. og besvaret spørgsmål herom. 2. Hvilke grunde fører til oprettelse af andelsboligforeninger? Erhvervelse af ejendomme på andelsbasis har vistnok tidligere hovedsagelig været begrænset til forretningsejendomme og mindre beboelsesejendomme med forholdsvis få, mere velstillede lejere, idet hver af lejerne selv måtte fremskaffe sin del af udbetalingen. Disse erhvervelser har vel været motiveret af ønsket om sikkerhed for förbliven i lokalerne og måske også om en kapitalanbringelse. For de i de senere år stiftede andelsboligforeninger stiller forholdene sig derimod helt anderledes. Det drejer sig om beboelsesejendomme, små og store imellem hinanden, som bebos af befolkningsgrupper, der i almindelighed ikke selv er i besiddelse af nogen kapital af betydning, men som fra fagbevægelsen eller måske fra landbruget er fortrolige med kooperationens ideer. Når disse lejere påtager sig de ikke ubetydelige byrder, jfr. herom nærmere nedenfor s. 26, som er forbundet med at overtage og drive ejendomme på andelsbasis, er det klart, at der for dem har været tungtvejende grunde til dette for deres økonomi så indgribende skridt. Det bemærkes herved, at lejere i de udlejningsejendomme, der her er tale om, under den\n25 25 nugældende lejelovgivning jo er sikret imod opsigelse og imod lejeforhøjelse ud over de ved loven tilladte tillæg, og at der normalt til sikring af vedligeholdelse såvel indvendigt som udvendigt af udlejerne skal hensættes visse beløb af lejen. Lejeres køb af ejendomme på andelsbasis finder ofte sted i tilfælde, hvor en - måske forsømt ejendom udbydes til salg, og lejerne frygter, at en kommende ejer vil foretage moderniseringer af ejendommen med en betydelig lejeforhøjelse som følge. Sådanne moderniseringer er set fra lejernes side ikke altid ønskværdige, når henses til, at f. eks. installation af centralvarme vil kunne medføre, at lejen forhøjes til over det dobbelte af hidtil. Set på længere sigt vil det indgå i lejernes overvejelse, at en liberalisering af de gældende lejerestriktioner - både med hensyn til huslejens forhøjelse og endelige frigivelse og måske også med hensyn til udvidede muligheder for at kunne opsige lejere - inden for en ikke alt for fjern fremtid vil kunne blive aktuel. Selv om lejerne ved at overtage ejendommen foreløbig kommer til at bo dyrere, mener de i det lange løb at kunne være tjent hermed. Ved ejendommens erhvervelse opnår lejerne som andelshavere en ejerlignende råden over ejendommen og dens lejligheder. De kan afstå og bortbytte lejlighederne f. eks. til slægtninge, det er dem selv, der træffer bestemmelse om ejendommens udvendige vedligeholdelse og om dens eventuelle modernisering, og de vil ved afståelse kunne opnå godtgørelse for forbedringer og nyinstallationer, som de har foretaget i deres lejlighed. Også for disse goder er lejerne villige til at betale i form af en forøget boligafgift. Det er - som nævnt s. 12 utvivlsomt, at der hos en meget stor del af befolkningen er et udtalt ønske om at kunne betragte boligen som sin egen. Man forbedrer hellere sin lejlighed, når den er ens egen, end når den tilhører en husejer, hvem fordelen ved den foretagne forbedring vil tilfalde, når man flytter, man sætter en ære i, at trappegang og andre ydre lokaliteter holdes så pænt som muligt etc. Endvidere er der som ligeledes omtalt s et ønske om i disse år med den stadig faldende kroneværdi at sikre sin i disse tilfælde oprindeligt beskedne kapital en værdifast anbringelse; som det vil fremgå af afsnit G, er der dog ved vedtægterne ofte frivilligt sket en betydelig indskrænkning i den frie omsættelighed, og skattelovgivningen ligestiller ikke beboere i andelsboligforeninger med ejere af parcelhuse, se afsnit E. Der er næppe tvivl om, at den udvikling, der er i gang, vil fortsætte, så længe boligrestriktionerne stadig opretholdes; så stor er interessen herfor blandt lejere. Også de store lejersammenslutninger såvel som grundejerforeningerne har i et vist omfang medvirket ved organiseringen af lejerkøb i tilfælde, hvor købesummen og de øvrige vilkår findes passende. Lovgivningen har støttet tanken ved at stille midler til rådighed til udlån hertil; om denne lidet benyttede adgang til lån henvises til s. 27. Hvorledes stillingen vil være, når bolig-restriktionerne måtte blive endeligt afviklet, kan være tvivlsomt. Det kan udmærket tænkes, at der vil ske sådanne ændringer med hensyn til husleje og boligvaner, at andele i ældre, ikke fuldt ud moderniserede ejendomme ikke kan afhændes til den pris, hvori de står de nuværende andelshavere. Der er ingen tvivl om, at størstedelen af de nystiftede andelsboligforeninger har udviklet sig i skygge af lejelovens restriktioner og den deraf betingede lette adgang til at opnå lån i forbindelse med forhøjelse af boligafgiften. Det er nærliggende at antage, at når man engang når dertil, at der i et frit boligmarked med balance mellem udbud og efterspørgsel - er mulighed for selv at kunne vælge den lejlighed, der svarer til ens behov, vil interessen for at stifte nye andelsboligforeninger dale betydeligt. En eventuel lovgivning om ejerlejligheder vil kunne få betydning ikke alene for de bestående andelsboligforeninger, der i et vist omfang kunne tænkes omdannet, såfremt loven også får gyldighed for allerede opførte ejendomme, men navnlig for interessen for stiftelse af nye foreninger; det kan dog efter den nævnte danske tradition ikke antages, at en sådan lovgivning vil overflødiggøre andelsboligforeningerne, der har vundet bredt fodfæste i befolkningen.\n26 26 3. Hvorledes stiftes en andelsboligforening? Interessen blandt lejerne for at erhverve den af dem beboede ejendom på andelsbasis vil ofte opstå, når ejendommen udbydes til salg, og lejerne med ængstelse ser hen til, at ejendommen vil blive købt af en dem ubekendt person, hvis hensigter med ejendommen (moderniseringer, ombygninger o. lign.) de ikke kender. Lejerne vil da søge sammen og - eventuelt med bistand af en lejerforening eller grundejerforening normalt henvende sig til en advokat herom. Det må i første række være opgaven at søge den størst mulige tilslutning blandt lejerne til købet. For de lejere, som ikke måtte ønske at tilslutte sig andelsforeningen, må lejemålene fortsættes med denne som udlejer og på de hidtil gældende vilkår; opnås der ikke tilslutning fra et betydeligt flertal - ca. 90 pct. - af lejerne, således at lejen kan hæves for alle eller dog næsten alle lejemålene, kan byrden blive for tung for de lejere, der går ind i fællesskabet. Mange forsøg på dannelse af andelsboligforeninger må opgives på grund af manglende tilslutning; måske vil særlig ældre lejere ikke være interesserede. Den pågældende advokats opgave må derefter - bortset fra at bringe en betinget købsaftale i stand - være den at fremskaffe den fornødne udbetaling til sælgeren og eventuelt midler til istandsættelse og vedligeholdelse ved kontante indskud fra lejerne, ved lån i sparekasser mod pant i ejendommen og solidarisk hæftelse af foreningens medlemmer og ved optagelse af tillægslån i kreditog hypotekforeninger efter en ny vurdering på grundlag af den frivilligt forhøjede boligafgift. Endvidere må der udarbejdes en oversigt over, med hvilket beløb den gældende leje må forhøjes for at skaffe midler til forrentning og afdrag af lånene - for en del af disses vedkommende over et kortere åremål, således navnlig sparekasselånet og det til sælgeren for restkøbesummen udstedte pantebrev - samt til vedligeholdelse og øvrige driftsudgifter, altså en sædvanlig rentabilitetsberegning med driftsbudget. Erfaringerne viser, at ved en købesum, der udgør gennemsnitlig 12 gange den hidtidige leje, vil boligafgiften for tiden i reglen ligge ca. 60 pct. over den hidtidige leje (i 1958 kun pct.), men stigningen vil i øvrigt afhænge af den enkelte ejendoms karakter, vedligeholdelsestilstand og hidtidige lejeniveau m. m. samt naturligvis af de handelsvilkår, parterne har aftalt. Lejernes overtagelse af de af dem beboede ejendomme på andelsbasis lettes betydeligt ved, at kredit- og hypotekforeningerne og de store sparekasser i København har vist disse erhvervelser megen interesse og i stor udstrækning har ydet lån hertil; lånene sikres ved pant i ejendommen og - for sparekassernes vedkommende som regel tillige ved solidarisk hæftelse for de enkelte andelshavere. Disse har i mange tilfælde kunnet nøjes med at indskyde den tidligere forudbetalte husleje, normalt svarende til 3 måneders hidtidig leje. Udvalget har rettet henvendelse til de store københavnske sparekasser og stillet følgende spørgsmål: 1. Antallet af ejendomserhvervelser af den pågældende art, sparekassen har medvirket til. 2. Antal lejligheder omfattet heraf. 3. I hvilket omfang og på hvilken måde har sparekassen deltaget i finansiering af erhvervelserne? 4. Hvor meget er den hidtidige leje gennemsnitligt forhøjet i anledning af erhvervelserne? 5. Hvilke erfaringer har sparekassen indhøstet med hensyn til sådanne erhvervelser? Som bilag A aftrykkes genpart af skrivelse af 2. april 1964 fra Sparekassen for Kjøbenhavn og Omegn, som bilag B skrivelse af 14. april 1964 fra Den sjællandske Bondestands Sparekasse med dertil hørende underbilag, som bilag C skrivelse af 28. april 1964 fra Bikuben med dertil hørende underbilag 1 og 2 og som bilag D skrivelse af 25. novem- Andelsbolig- Lejlig- Lånebeløb foreninger heder kr. Sparekassen for Kjøbenhavn og Omegn Den sjællandske Bondestands Sparekasse Bikuben Østifternes kreditforening *) *) For 77 foreninger med 3081 lejligheder; lånebeløbet indbefatter den hidtidige belåning.


Appartement Haus Sonne - Sammenlign Hotelpriser Zell am See\nBillige Hoteller > Hoteller efter land > Hoteller i Østrig > Hoteller i Zell am See > Appartement Haus Sonne\nAppartement Haus SonneDorfplatz 10, Zell am See, Østrig Vis kort\nAppartement Haus Sonne: Find foto, anmeldelser, information, udstyr og sammenlign priser for 4 stjerner i Zell am See, Østrig.\nAppartement Haus Sonne byder på sauna og har fine lejligheder og ligger kun en kort køretur fra Saalbach-Hinterglemm.Faciliteter i hotelejendommen indbefatter bl.a. Sneaktiviteter, gratis internet med kabel og familie/ekstra stort værelse. Hotelejendommen tilbyder tilmed skopudsning, bordtennis og kopimaskine.Hotelejendommen rummer 3 behagelige lejligheder.Der er massevis af muligheder for spisesteder i området. Centrum af Zell am See er blot 10 minutter i bil derfra.\nTjenesterElevator, KopimaskineAktiviteterSauna, Dykning, Vandaktiviteter, FiskeriInternetHøjhastighedsinternetAndenVandreture, Skopudsning\nBrugere, som kiggede på Appartement Haus Sonne kiggede også på disse 4 stjerner Zell am See hoteller:\nNærmeste hotellerPension Gruber\n13 mHotel St. Hubertushof\n62 mHaus Strasser


Lidt af hvert fra Garnkisten.: juli 2011\nIndsendt af Tine kl. 21.01 15 kommentarer: Links til dette indlæg\nMed rigtig mange fine ting ankom idag..\nBestilt hos KnitPicks, som ikke sender til Europa. Men så er det jo heldigt at man kan få sendt til sin bror i USA, som så sender videre til mig :-) Han sendte pakke i lørdags og jeg modtog den idag. Imponerende!!\nSjove gavemærker til at sætte ved strikketøjet, hvis man afleverer det som gave.\nPå bagsiden kan man så vise hvordan det skal vaskes!\nEller fine postkort til at sende til en god strikkeveninde :-)\nOg så denne lille fine notesbog til at skrive nørdede strikkeudregninger i eller bare lave en sjov tegning i :-)\nJeg elsker altså den slags pakker !\nIndsendt af Tine kl. 22.34 12 kommentarer: Links til dette indlæg\nEtiketter: Andet, Fakta, Strik, USA\nBirgitte har nemlig lidt udsalg, og maskemarkører kan man da ikke få nok af, vel?\nIndsendt af Tine kl. 19.59 6 kommentarer: Links til dette indlæg\nAlle mine tanker går mod Norge.\nIndsendt af Tine kl. 16.01 3 kommentarer: Links til dette indlæg\nIndsendt af Tine kl. 16.18 15 kommentarer: Links til dette indlæg\nskal jeg i Parken, for første gang. Heldigvis ikke for at se noget sport, men for at se disse skønne fyre. Vi skal afsted med Pers storebror og hans kone, en weekend uden børn, det bliver hyggeligt.\nLørdag skal Per og hans bror spille golf, hos Simon, og min svigerinde og jeg skal være kulturelle på Louisiana.\nJeg tror muligvis jeg har været der som barn, men jeg er ikke helt sikker. Jeg kan ihvertfald ikke huske det, så jeg glæder mig meget!\nVi skal overnatte her. Det ser super lækkert ud. Så alt i alt er ferien heldigvis ikke kun arbejdslejr :-)\nIndsendt af Tine kl. 19.57 14 kommentarer: Links til dette indlæg\nSå blev Rusted Root færdig.Og jeg er meget tilfreds med resultatet.\nNyt sommerhår er det sørme også blevet til. Frisøren fik frit spil, bare det var kort. Også det resultat er jeg meget tilfreds med.\nDesværre lykkedes det aldrig at få det lige så pænt som frisøren gør. Jeg blev klippet i lørdags, og der syntes jeg altså at det sad meget smartere :-) På den anden side så er det jo også derfor de tager en uddannelse!\nModel: Rusted Root af Sarah Moore\nGarn: Mirasol Yarn Contani, købt i Oslo sidste år. Garnet er Merino/Bomuld\nFarve: Rosa med et pink skær\nForbrug ialt iår: 4945 gr.\nBemærkninger: Ja, en del. Halsudskæringen er ændret radikalt efter denne beskrivelse. Ind og ud tagninger i siden er lavet efterhånden så de passede mig. Ribben på ærmerne er 6 pinde istedet for 3. Jeg er super tilfreds. Det er første gang jeg prøver at lave en halsudskæring om i en top-down model og det er bestemt ikke sidste!\nJeg syntes garnet ændrede farve, meget radikalt da det blev vasket. Før vask var garnet meget douche i farven, nu er der et meget pink skær, som ikke var der før. Jeg kunne egentllig bedre lide det før, men det er der jo ikke noget at gøre ved.Jeg må sige at det overraskede mig meget!\nJeg ved ikke rigtig om det kan ses på billedet?\nIndsendt af Tine kl. 16.29 26 kommentarer: Links til dette indlæg\nPer kom hjem fra golf idag med dette billede :-)\nSe lige hvad der ankom fra England idag!\nEn god bekendt, som bor i London, havde dem med til mig.\nJeg spurgte Karin om et godt sted hvor man kunne finde nogle gode strikkeblade i London. Og hun anbefalede I Knit London.\nPeter, min bekendte, ringede til butikken og fik disse blade lagt fra til mig. Dem havde jeg nemlig set på deres hjemmeside at de havde.\nMen mon ikke de har andre spændende ting, man engang skulle kigge på?\nNu vil jeg sætte mig i stolen og slappe af, og kigge blade.\nOvenpå 4 timers tapet aftagning er det vist helt ok! ;-)\nIndsendt af Tine kl. 20.19 14 kommentarer: Links til dette indlæg\nsov vi heroppe under loftet for sidste gang.\nHer har vi sovet i omkring 10 år. De første år havde jeg “sy rum” nedenunder. Det var super fint!\nSå havde vi sy og computer rum, og de sidste 5 år har Per haft firma dernede.\nNu er det så slut!!!\nDa Line flyttede hjemmefra, blev der et værelse ledigt. Det værelse overtog Emil og nu har Per så fået et “rigtigt” kontor :-)\nOg nu skal vi ud og købe seng! En rigtig voksen seng :-)\nI mellemtiden sover vi i gæstehytten, så vi kan få sat soveværelset i stand. Det skal have den helt store omgang, med sandspartel og filt på væggene.\nVi kommer ikke til at kede os i ferien.\nUdenfor skal der også males træværk, og haven skal have den helt store omgang.\nDet er vist mere korrekt at kalde det arbejdslejr end ferie :-) men hvor bliver det dog fantastisk når vi er færdige!\nJeg har lavet et lille pjatprojekt :-)\nMønster: Golf Club Cover. Opskrift herfra\nGarn: Rester af Lana Grossa Merino Superfein\nForbrug: 27 gr.\nForbrug i år ialt: 4545 gr.\nBemærkninger: Det er en meget mangelfuld opskrift, så jeg har improviseret lidt! Jeg ved ikke om Per kommer til at bruge den, men det bestemmer han nu selv :-) Det var bare for sjov at jeg lavede den!.\nIndsendt af Tine kl. 19.37 8 kommentarer: Links til dette indlæg\nEtiketter: Andet, Fakta, Familie, Færdige projekter 2011, Gæstehytte, Strik