Udvikling af døgntilbud til sindslidende med misbrug - PDF\nUdvikling af døgntilbud til sindslidende med misbrug\nDownload "Udvikling af døgntilbud til sindslidende med misbrug"\n1 Udvikling af døgntilbud til sindslidende med misbrug Januar 2006 Marianne Malmgren, Linda Kjær Minke og Finn Kenneth Hansen\n2 CASA Udvikling af døgntilbud til sindslidende med misbrug Januar 2006 Marianne Malmgren, Linda Kjær Minke og Finn Kenneth Hansen Center for Alternativ Samfundsanalyse Linnésgade København K. Telefon Telefax Hjemmeside: Centre for Alternative Social Analysis Linnésgade 25 DK-1361 Copenhagen K. Denmark Phone Telefax Homepage:\n3 Udvikling af døgntilbud til sindslidende med misbrug 8 CASA, Januar 2006 ISBN Elektronisk udgave: ISBN\n4 Forord Der har i en årrække været fokus på gruppen sindslidende med misbrug. Med regeringens handlingsplan Det fælles ansvar er gruppens vilkår igen kommet i fokus, og som et initiativ er der efterspurgt en undersøgelse af døgntilbud til sindslidende med misbrug, og hvilke elementer og indsatser der betyder, at døgntilbudene kan rumme de sindslidende med misbrug. Dette er baggrunden for denne undersøgelse Undersøgelse af projekter omhandlende døgntilbud for mennesker med en psykisk lidelse og et alkohol- og/eller stofmisbrug. Formålet med undersøgelsen er at få dokumenteret viden om, hvilke indsatser der kan imødekomme målgruppens særlige behov med hensyn til døgntilbud, og få viden om, hvorledes de kommunale myndigheder kan organisere tilbud til denne særlige gruppe af sindslidende med misbrug. Undersøgelsen består af to hoveddele. Den første del omfatter en belysning og vurdering af døgntilbud til gruppen sindslidende med misbrug. Den anden del omfatter en kortlægning af tilbud og projekter, som har sindslidende med misbrug som målgruppe. Denne anden del er samlet som et bilag til denne rapport. Bilagsrapport. Kortlægning af projekter omhandlende døgntilbud til sindslidende med misbrug en oversigt, Analysen og vurderingen af døgntilbud er baseret på de indsamlede data fra kortlægningen samt syv case-undersøgelser af udvalgte døgntilbud. Der er blevet benyttet personlige kvalitative enkeltinterview og gruppeinterview gennemført ud fra åbne og tematiserede spørgsmål. Derudover er der afholdt to dialogmøder med aktører på feltet. Undersøgelsen er gennemført af Marianne Malmgren og Linda Kjær Minke under ledelse af Finn Kenneth Hansen, alle CASA. Undersøgelsen er gennemført i perioden fra august til december Undersøgelsen er blevet udbudt af Styrelsen for Social Service, som har finansieret undersøgelsen. CASA Januar 2006\n5 Indholdsfortegnelse 1 Sammenfatning Sindslidende med misbrug Udvikling af døgntilbud Betydningen af døgntilbud for beboerne Erfaringerne med døgntilbud Udvikling af tilbud Kommunernes organisering af tilbud til sindslidende med misbrug Sociale tilbud kræver samarbejde Behov for forskellige typer af sociale tilbud Rammer og krav til sociale tilbud Faglighed og fleksibilitet Opmærksomhedspunkter Samarbejdsaftaler Handleplaner Formål og metoder Formål med undersøgelsen Metoder i undersøgelsen Rapportens opbygning Sindslidende med misbrug Sindslidelse Misbrug Dobbeltproblematikken Døgntilbud til sindslidende med misbrug Udvikling af døgntilbud specialisering og afinstitutionalisering Det kravløse pensionat Pensionatet som hjem Det fleksible og differentierede botilbud Døgn i eget hjem Variation i døgndækning forskellige typer af døgn Betydningen af døgntilbud for beboerne Erfaringer med døgntilbud for sindslidende med misbrug Udvikling af døgntilbud vægt på kontakt Sammenfatning Typer af tilbud og indsatser Udvikling af tilbud Tilbud med forskellige elementer i arbejdet med sindslidende med misbrug Typer af tilbud Botilbud med udgangspunkt i hjemløshed De behandlingsunderstøttende tilbud Fleksibilitet, bredde i indsatsområder og få krav Botilbud med krav til selvstændighed De murstensløse tilbud Sammenfatning...60\n6 6 Samarbejde og organisering Samarbejde mellem bosted, psykiatri og misbrug Samarbejde mellem bosted og politi Et helhedsorienteret tværsektorielt samarbejde Organiseringen af tilbud Helhedsindsatsen i Vejle Amt og Frederiksborg Amt Opmærksomhedspunkter omkring samarbejde og organisering af tilbud i kommunerne Sociale tilbud kræver samarbejde Forskellige typer af sociale tilbud Rammer og krav til sociale tilbud Opsummering Samarbejdsaftaler og handleplaner Samarbejdsaftaler mellem myndighed og leverandør Virksomhedsplaner og tilsyn Erfaringer med handleplaner Opsamling Litteratur\n7 1 Sammenfatning Sindslidende med misbrug er en efterhånden kendt gruppe inden for socialpsykiatrien og i det sociale system. På grund af deres adfærd skaber de ofte problemer i lokalsamfundet, og de har haft vanskeligt ved at indgå i traditionelle botilbud og sociale tilbud. Der har derfor i de sidste 10 år været sat ind på at udvikle og indrette døgntilbud og andre sociale tilbud til gruppen, som i højere grad kan tilgodese deres særpræg og adfærd og samtidig give de sindslidende mulighed for at leve et acceptabelt hverdagsliv. Denne undersøgelse sætter fokus på erfaringerne med døgntilbud til gruppen og ser på udviklingen af døgntilbud med henblik på en fremtidig indsats i forhold til gruppen ikke mindst i kommunerne. Undersøgelsen er baseret på en kortlægning af døgntilbud og sociale tilbud til gruppen af sindslidende med misbrug samt en nærmere undersøgelse af 7 udvalgte døgntilbud og dialogmøder med ledere af døgntilbud og kommuner. I dette indledende kapitel gives en sammenfatning af indholdet i rapporten. 1.1 Sindslidende med misbrug Den større fokus på gruppen af sindslidende med misbrug har medført ændringer i opfattelsen af målgruppen. Gruppen inkluderer i dag ikke blot sindslidende med særlige vanskeligheder og afvigende adfærd, men også sindslidende i almindelighed, som har et misbrugsproblem enten i form af alkohol eller stofmisbrug samt personer med misbrugsproblemer, der er psykisk syge eller psykisk sårbare. Specielt har der i de seneste år været fokus på gruppen af sindslidende med stofmisbrug. Den større fokus på gruppen har medført, at gruppen af sindslidende i dag kan afgrænses og opfattes bredere end tidligere. I denne undersøgelse er det tilstræbt at afgrænse målgruppen til de vanskeligt stillede sindslidende med misbrug. Der er tale om meget forskellige personer med individuelle særpræg og adfærdsmønstre. De er svært psykisk syge og ud over den psykiske lidelse og et massivt misbrug alkohol-, blandings- eller stofmisbrug har de sociale og boligmæssige problemer. En del er kriminelle og har behandlingsdomme. Med deres dobbelte problemstillinger havner de i forhold til de offentlige systemer ofte i den situation, at de falder mellem to stole, og at der derfor er risiko for, at der ikke bliver taget hånd om deres situation. 5\n8 En del bor på de særlige boformer for sindslidende med misbrug, der er etableret i amterne og kommunerne, og som er i fokus i denne undersøgelse. Andre er indlagt på psykiatriske afdelinger, andre er i perioder på forsorgshjem, og nogle er hjemløse. 1.2 Udvikling af døgntilbud Gennem de seneste 10 år er der sket en ændring af døgntilbud til sindslidende med misbrug. Der er dels tale om en tendens i retning af specialisering af indsatsen til den specifikke målgruppe, dels en tendens som kan beskrives som en afinstitutionalisering af tilbudene i retning af en prioritering af en kontaktskabende og kontaktvedligeholdende indsats rettet mod målgruppen også i eget hjem. På baggrund af kortlægningen og case-undersøgelsen kan der peges på 4 typer af døgntilbud. Det gælder: Det kravløse pensionat. Et døgntilbud med døgnbemanding, hvor der lægges vægt på omsorg, og hvor der ikke stilles de store krav til beboerne. Der er tale om et kravløst eller kravtilpasset tilbud. Pensionatet som hjem. Et døgntilbud uden døgndækning, idet formålet er, at botilbudet for den enkelte skal opfattes som deres hjem. Der stilles derfor krav om, at beboerne kan fungere som var det i eget hjem. Det fleksible og differentierede botilbud. Et tilbud, der lægger vægt på det kontaktskabende og kontaktvedligeholdende arbejde i forhold til den enkelte sindslidende. Tilbudet indeholder forskellige former for botilbud til gruppen af sindslidende med misbrug. Døgn i eget hjem. Et døgntilbud med døgndækning, hvor beboerne bor i eget hjem. Der lægges vægt på det kontaktskabende og kontaktvedligeholdende arbejde i et særligt bostøttearbejde til sindslidende i bofællesskaber eller i egen bolig. Undersøgelsen viser en variation i tilbudenes døgndækning og forskellige erfaringer med forskellige typer af døgndækning. Døgntilbud kan defineres som: Traditionelle døgntilbud med personale 24 timer i døgnet. Tilbud, hvor målgruppen har kontaktmulighed med personale 24 timer i døgnet. Tilbud, hvor målgruppen har mulighed for døgnophold uafhængig af nærhed og kontaktmuligheder til personale. På baggrund af de forskellige døgntilbud er hovedfokus i undersøgelsen at se på betydningen af døgntilbud for beboerne og belyse de hidtidige erfaringer med døgntilbud. 6\n9 1.3 Betydningen af døgntilbud for beboerne De sindslidende med misbrug giver udtryk for behov for botilbud med døgndækning. Det giver dem støtte og tryghed, hvad angår konsekvenserne af deres sindslidelse og misbrug fx selvdestruktiv adfærd og overdosis. Men også en sikkerhed, idet døgnpersonalet kan agere buffer og konfliktløser i relationen mellem beboerne samt som beskyttelse mod personer udefra, som fx kommer for at opdrive gæld. Betydningen af døgntilbud for de sindslidende med misbrug er: Tryghed. Sikkerhed. Socialt fællesskab. At kunne være sig selv med sin adfærd og lukke sin dør. Sindslidende med misbrug er individuelle personer med individuelle problemstillinger, og deres behov for botilbud og sociale tilbud er derfor meget forskellige. Den enkelte beboers behov for døgntilbud varierer både i et hverdagslivsperspektiv og i et livsperspektiv, fordi deres adfærd er meget ustabil i perioder kendetegnet ved deres sindslidelse og i andre perioder af deres massive misbrug. I et hverdagslivsperspektiv kan den enkelte sindslidende med misbrug i nogle perioder have behov for massiv støtte og tryghed, mens vedkommende i andre perioder ikke har det samme behov. Tilsvarende kan en beboer, som bor i egen lejlighed, og som i perioder fx er psykotisk eller meget misbrugende, have behov for akut social indlæggelse på et døgndækket tilbud eller på akutpladser. I et livsperspektiv er det erfaringen, at der vil være sindslidende med misbrug, som har behov for et døgndækket botilbud med støtte og omsorg, men som efter en årrække kan klare sig uden døgndækning og måske endda kan komme til at bo i egen lejlighed med særlig bostøtte. 1.4 Erfaringerne med døgntilbud Erfaringerne fra de døgntilbud, som har eksisteret i en årrække, er, at beboerne: Føler tryghed og sikkerhed. Har færre indlæggelser. Bor der mere permanent. De sindslidende med misbrug kommer ofte fra en flakkende tilværelse, og det at komme i et døgntilbud betyder, at de falder til ro og bliver trygge. 7\n10 Formålet for en række tilbud er at nedbringe antallet af indlæggelser, og det er faktisk en af erfaringerne, at antallet af indlæggelser for de enkelte beboere falder, når de har boet i botilbudet et stykke tid. Derimod er der ikke entydige erfaringer angående de sindslidendes misbrug. Erfaringerne er nogle steder, at misbruget stabiliseres, andre steder at det i perioder er mere voldsomt og i andre mindre voldsomt. En anden erfaring med døgntilbud er, at beboerne bliver boende mere permanent. Således viser opgørelser fra 2 døgntilbud, at cirka halvdelen af beboerne bliver boende i tilbudet permanent, og at en væsentlig årsag til fraflytninger skyldes beboernes dødsfald. Botilbudene Mette Marie i København og Teglgårdshuset i Middelfart har tilsammen 32 pladser. Det viser sig, at 15 beboere har boet i de pågældende tilbud siden etableringen af stederne, og 9 beboere har boet der indtil deres død. Det er imidlertid også erfaringen, at døgntilbud, som fungerer på institutionslignende vilkår, efter en årrække kan virke som barrierer for et acceptabelt hverdagsliv. Det viser sig således, at sindslidende, som får det bedre, ønsker at komme i botilbud med færre beboere eller i egen bolig, fordi de bliver trætte og føler det anstrengende at bo sammen med så mange andre og skulle tilpasse sig de øvrige beboeres adfærd. Undersøgelsen viser således, at døgntilbud er et væsentligt tilbud i forhold til vanskeligt stillede sindslidende med misbrug. Undersøgelsen viser imidlertid også, at døgntilbud kan organiseres og tilrettelægges på mange forskellige måder. Ser man på de eksisterende døgntilbud, er der som nævnt en variation i typer af døgntilbud. Variationen spænder fra traditionelle døgntilbud med personaledækning hele døgnet over forskellige muligheder for kontakt til personale om natten. Det kan fx være mulighed for akut henvendelse til nattevagten enten personligt eller telefonisk på det åbne herberg, som botilbudet er etableret som en del af, og som har døgndækning enten på samme matrikel eller i umiddelbar nærhed at botilbudet. Eller mulighed for akut overnatning i døgndækket værested i tilknytning til botilbudet. I den anden ende af døgndækningsfeltet er der døgntilbud uden døgndækning, hvor beboerne i løbet af natten må klare sig selv, og ved konflikter eller problemer primært må anvende de offentlige systemer som politi og sygehus uden personale som brobygger. På tværs af de forskellige døgntilbud kan man pege på gennemgående vigtige elementer i det sociale arbejde med sindslidende med misbrug. Det drejer sig om: 8\n11 Vægt på tryghed og sikkerhed. Vægt på kontaktskabende og kontaktvedligeholdende relationer. Individuelle og differentierede boligtilbud. Muligheder for acceptabelt hverdagsliv. Muligheder for personlig udvikling. 1.5 Udvikling af tilbud Den større fokus på botilbud og sociale tilbud til gruppen sindslidende med misbrug har ført til en bredere tilgang til gruppens problemer og en udvikling af mere differentierede tilbud både botilbud og behandlingstilbud. I kølvandet på Fremrykningsudvalgets rapport fra 1993 Fremrykning af indsatsen for sindslidende blev der i forhold til målgruppen vanskeligt stillede sindslidende med misbrug først og fremmest peget på udviklingen af botilbud, og konkret blev der peget på etablering af beskyttede pensionater til gruppen som led i en udviklingsopgave, som skulle tages op i alle amter. Dette medførte, at en række amter oprettede pensionatlignende botilbud til gruppen, og at en stadig fokus og erfaringer på området har betydet, at der i dag er tale om flere forskellige botilbud og sociale tilbud til gruppen. Med den bredere tilgang til målgruppen og fokus på gruppen af psykisk syge stofmisbrugere er der dog fortsat behov for initiativer og indsatser i forhold til målgruppen. Vanskelighederne med at indpasse de sindslidende med misbrug i eksisterende tilbud har betydet en udvikling af forskellige særlige tilbud til gruppen. Der er tale om tilbud, som omfatter forskellige elementer, som er vigtige i det sociale arbejde i forhold til gruppen. Elementer som også kan ses som faser i arbejdet med de sindslidende. Det drejer sig om elementer som: Opsøgende arbejde. Afklaring og visitation. Botilbud/bostøtte. Behandling. Opfølgning/efterværn. Hvor der i udviklingen af botilbud og sociale tilbud tidligere blev fokuseret på pensionatlignende tilbud og kontaktskabende arbejde i forhold til sindslidende med misbrug, er der i udviklingen og organiseringen af tilbud i en række amter tale om indsatser og tilbud, som omfatter næsten alle elementer. Det vil sige, at der er sammenhæng i tilbudene både organisatorisk og i forhold til den enkelte person. I andre amter er der tale om indsatser og tilbud, hvor vægten ligger på enkelte elementer eller faser i arbejdet fx opsøgende arbejde, afklaring, visitation og botilbud. I andre amter igen er der alene tale om udvikling af særlige botilbud. 9\n12 For det andet er der når man ser på de mange projekter eller projekttilbud, som er målrettet gruppen af sindslidende med misbrug et mønster, hvor der ikke alene er botilbud, men projekter hvor nogle lægger vægt på visitations- og afklaringsfasen, og andre projekter lægger vægt på motivationsog behandlingsfasen. Hvad angår botilbud, er der tilbud, som ikke alene omfatter pensionattilbud, men som også omfatter bofællesskaber og ophold i egen bolig med kvalificeret bostøtte. Nogle af botilbudene er døgntilbud med døgnbemanding, andre er døgntilbud uden døgnbemanding, og andre igen er alene dagtilbud med vægt på kontaktskabende og kontaktvedligeholdende arbejde. På baggrund af kortlægningen og case-besøgene er der identificeret forskellige typer af indsatser for sindslidende med misbrug. Der er tale om typer med forskellig forankring fx afhængig af, hvor de sindslidende med misbrug kommer, og hvem der er initiativtager til tilbudet, hvilke elementer som indgår i tilbudet, samt hvem der er myndighed i forhold til de gældende problemstillinger. Der er peget på 5 forskellige typer: For det første herbergsmodellen, hvor indsatsen er forankret i herberger/forsorgshjem ( 94-boformer) og centreret om visitation, afklaring og botilbud. Mange hjemløse, som kommer på boformerne, er karakteriseret ved at være sindslidende med misbrug. Indsatsen kan dels være akut og med fokus på udredning, dels permanent fungerende som botilbud. For det andet behandlingsunderstøttende specialinstitutioner primært 93, som har udgangspunkt i behandling samt afklaring/udredning. Der er krav om motivation for behandling, og hensigten er, at beboeren på sigt kan viderevisiteres til et mindre indgribende tilbud. Der er endvidere et tæt samarbejde med psykiatrien. Der er tale om specialiseret viden med faglig tilgang. For det tredje specialindsats karakteriseret ved bredde og fleksibilitet i indsatsområder, og hvor tilgangen er rummelighed og fleksibilitet. Karakteristisk for denne indsats er bredden af indsatsområder, som dækker både opsøgende arbejde, visitation, afklaring, botilbud og støtte, behandling og efterværn. Modsat de behandlingsunderstøttende tilbud er der ikke krav om motivation til behandling ej heller til, at beboerne skal deltage i fællesskabsrettede aktiviteter med medarbejdere eller medbeboere. For det fjerde indsatser centreret om botilbud. Der er både tale om botilbud etableret som døgntilbud med omsorg og støtte og bostøtte med krav om selvstændighed bl.a. ved, at der ikke er døgndækning på stedet. 10\n13 For det femte en indsats knyttet til de murstensløse tilbud med kontakt med brugeren i eget hjem. Disse tilbud er hovedsageligt kommunale tilbud og er knyttet op på en udvidet 73-støtteordning jf. lov om social service. Derudover har tilbudene tilknyttet væresteder. Den opsøgende støtte/kontaktpersonordning er funderet i kontakt, tryghed og tillid mellem medarbejder og den sindslidende. Der kan være tilbud om omsorgsindlæggelse, der kan træde i stedet for en indlæggelse samt mulighed for telefonisk kontakt hele døgnet med kontaktpersonen. 1.6 Kommunernes organisering af tilbud til sindslidende med misbrug I de senere år har en række kommuner etableret tilbud til målgruppen. Med strukturreformen, hvor kommunen alene vil få myndighedsansvaret, må det forventes, at kommunerne i højere grad skal varetage tilbud til målgruppen af sindslidende med misbrug. Omkring den fremtidige organisering af tilbud til målgruppen, er det en mulighed at tage udgangspunkt i de tilbud, der allerede er i kommunen, og lade udviklingen af tilbud til målgruppen knopskyde fra noget, som man allerede har erfaring med. Nogle kommuner vil være i den situation, at der ikke er noget tilbud at tage udgangspunkt i. Her er der en mulighed for at ansætte nogle støtte/kontaktpersoner jf. 80, og herefter lade foretage en kortlægning over målgruppens omfang og behov. Omkring tilbud til sindslidende med misbrug er det erfaringen, at de skal være anderledes end allerede eksisterende tilbud til sindslidende. For de vanskeligt stillede sindslidende skal de bygge på pleje og omsorg og ikke på behandling og med vægt på accept af de sindslidendes adfærd og deres misbrug. Ved planlægning af sociale tilbud er det væsentligt, at organiseringen tilrettelægges i forhold til de forskellige elementer i arbejdet som fx opsøgende arbejde, behandling og opfølgning, både som led i en prioritering af indsatsen og også med henblik på at få en sammenhæng i tilbudene organisatorisk og i forhold til den enkelte sindslidende Sociale tilbud kræver samarbejde Omkring organiseringen er det væsentligt, at der er tale om et tværsektorielt samarbejde, hvor alle sektorer er repræsenteret. Det gælder bostedet, behandlingspsykiatrien, misbrugssystemet, det kommunale niveau fx sagsbehandlere, den udøvende myndighed, boligforeninger og frivillige organisationer. 11\n14 Det er endvidere væsentligt, at der er tale om et formaliseret samarbejde med klare aftaler om, hvem der har ansvaret i de situationer, hvor en person fra målgruppen er i risiko for at falde ned mellem to stole. Der er etablerede mange gode samarbejder for at undgå denne situation. Men dette behov bliver ikke mindre af, at der med strukturreformen sker en adskillelse mellem behandlingspsykiatrien og socialpsykiatrien. Der vil derfor være behov for at sætte fokus på samarbejdet mellem de forskellige sektorer. Målgruppens dobbelte problemstilling omkring sindslidelse og misbrug kan betyde, at det er vigtigt, at der etableres netværk, der har ansvaret for at tilgodese målgruppens behov. En mulighed er at nedsætte en arbejdsgruppe med repræsentanter fra brugere, pårørende, kommune, psykiatri, misbrugscenter, frivillige organisationer og andre relevante aktører, der forsøger at løse problemstillinger og har et sammenhængende udviklingsperspektiv. Samarbejde er også en vigtig forudsætning for, at nyetablerede enkeltstående sociale botilbud kan fungere optimalt. Det er således væsentligt, at der i de enkelte sociale (bo)tilbud fra starten opbygges samarbejdsrelationer til forskellige aktører. Det drejer sig typisk om samarbejdsrelationer til psykiatrisk afdeling, distriktspsykiatrien, privatpraktiserende læger, hjemmesygeplejen, sagsbehandlere, politi, 94-boformer og væresteder Behov for forskellige typer af sociale tilbud Det er væsentligt, at de sociale tilbud tilrettelægges, så de tager udgangspunkt i den enkeltes behov for fællesskab og kontakt. Det kan anbefales, at kommunen råder over flere differentierede typer af bosteder med hensyn til personaletæthed og beboertæthed. Erfaringerne med døgntilbud viser, at der er sindslidende med misbrug, som har behov for pensionatlignende døgntilbud med døgndækning, mens andre kan klare sig i bofællesskaber eller egen bolig med en særlig uddannet bostøtte med mulighed for kontakt i en stor del af døgnet. Det er det kontaktskabende og kontaktvedligeholdende arbejde med relationer og tillid, som er det bærende i det sociale arbejde i forhold til målgruppen. Behovene for den enkelte kan være foranderlige over tid. På tidspunkter kan den enkelte have behov for beskyttende rammer med døgndækning af personale. På et andet tidspunkt kan vedkommende måske være parat til at komme videre og forsøge sig med at bo selv fx med bostøtte i eget hjem. Med henblik på at skabe en sammenhæng i tilbudene til den enkelte er der behov for flere forskellige botilbud og behov for gode overgange mellem de forskellige tilbud. I organiseringen af døgntilbud til sindslidende med misbrug kan alderen endvidere være et væsentligt kriterium. Der er forskel på behovet og indsatsen for en ganske ung person sammenlignet med en person, der har en årelang misbrugskarriere bag sig. 12\n15 1.6.3 Rammer og krav til sociale tilbud Rammerne for botilbud spiller en væsentlig rolle for de sindslidende med misbrug. Formålet med botilbud er at etablere nogle trygge rammer, hvor afvigende adfærd og misbrug ikke er udelukkelsesgrund, og der er tale om tilbud, som giver mulighed for at tilgodese fundamentale fysiske behov for mad, tøj og husly og psykiske behov for kontakt. Erfaringerne viser, at nogle ikke egner sig til at bo al for tæt sammen med mange andre. Krav er ofte det, som giver anledning til konflikter. Dette betyder på den anden side ikke, at tilbudene skal være kravløse. De krav, der stilles, skal være afpasset den enkelte persons situation og sårbarhed. I en række tilbud tales om et kravtilpasset tilbud med vægt på personlig kontakt og omsorg. Kontakt er det helt centrale element. Der er tale om en dobbelthed i denne kontakt. Det drejer sig på den ene side om at komme i kontakt og skabe kontakt til de vanskeligt stillede sindslidende, og på den anden side om de sindslidendes mulighed for kontakt, når der er behov for det. Et behov, der meget ofte indebærer mulighed for kontakt både om aftenen og natten. Det fællesskabsrettede arbejde bør differentieres. Den optimale løsning er, at der er mulighed for fællesskab, når behovet er der, men at der også er mulighed for at trække sig tilbage i egen lejlighed eller fx en skurvogn Faglighed og fleksibilitet Erfaringerne fra det sociale arbejde med vanskeligt stillede sindslidende med misbrug peger på nødvendigheden af forskellige funktioner i arbejdet, anderledes pædagogiske metoder samt krav til personalets kompetencer og uddannelse. De forskellige funktioner, som primært drejer sig om opsøgende funktioner, kontaktskabende og kontaktvedligeholdende funktioner samt omsorg- og plejefunktioner stiller krav til de enkelte medarbejderes erfaringer og selvstændighed i arbejdet. Hvad angår de pædagogiske funktioner er det særlige, at de sindslidende skal kunne rummes og ikke skal kunne udelukkes på grund af deres adfærd og misbrug. Det stiller krav om en fin balance mellem tillid, krav og konsekvens. Hvad angår medarbejdernes uddannelse stilles der i de fleste tilbud i dag krav om faglige grunduddannelser. Men derudover peges der på vigtigheden af specialuddannelser eller overbygning i form af kurser/uddannelser med viden om sindslidelser, sindslidendes adfærd og håndtering af misbrugsproblemer Opmærksomhedspunkter I forhold til organisering af tilbud til målgruppen sindslidende med misbrug kan der peges på følgende opmærksomhedspunkter: 13\n16 Det er vigtigt, at der organiseres et samarbejde fx i form af nedsættelse af en styregruppe, hvor samtlige parter/aktører i forhold til målgruppens problemstillinger indgår. Dette for at forhindre, at den sindslidende falder ned mellem to stole, når vedkommende bevæger sig fra et system til et andet. I visitationen kan det være vigtigt, at myndighedsniveauet (kommunen) samarbejder med leverandøren. Det vil være en god idé at indtænke den sindslidende og eventuelt pårørende som aktive medspillere omkring valget af fremtidig boform. Det er væsentligt, at kommunerne etablerer forskellige boformer, hvor der tages højde for beboerens alder, psykiatri og misbrugskarriere, og at kommunen etablerer flere differentierede botilbud. Bostøtte i eget hjem kan udvides med mulighed for akut overnatningsordning. Gruppen af særligt vanskeligt stillede sindslidende er forskellige individuelle personer, som kræver en specialiseret viden. Det vil være vigtigt, at kommunerne i den sammenhæng sikrer, at leverandørniveauet besidder en høj grad af specialiseret viden. 1.7 Samarbejdsaftaler I undersøgelsen er der set nærmere på kontraktforholdet mellem myndighed og leverandør. En kontrakt kan være mere eller mindre detaljeret enten med præcise kravspecifikationer eller indeholde overordnede beskrivelser af tilbudet med henvisning til gældende lovgivning. Kontraktforholdet kan være enten internt eller eksternt. Ved internt forstås, at enten amt eller kommune både er myndighed og leverandør. Ved eksternt er amt eller kommune myndighed og udliciterer opgaven vedrørende døgntilbud til privat leverandør fx til en fond. Kortlægningen viser, at terminologien myndighed og leverandør ikke er videre udbredt inden for feltet. For det andet viser opgørelsen, at deciderede kontrakter mellem myndighed og leverandør ikke er udbredt. Det har ikke været muligt at finde eksempler på direkte kontraktstyring, hvor døgntilbudene tildeles midler efter en præcis opgørelse af de leverede ydelser. Kun vedrørende fire tilbud er der indgået en kontrakt eller samarbejdsaftale mellem myndighed og leverandør. Der drejer sig om to samarbejdsaftaler mellem kommune og privat leverandør, en samarbejdsaftale mellem samarbejdspartnere og en virksomhedsplan. For enkelte tilbud er der udarbejdet samarbejdsaftaler mellem myndighed og leverandør indeholdende bl.a. aftale om fx, at myndigheden i forhold til en privat leverandør er forpligtet til at finansiere et bestemt antal pladser. Overordnet set adskiller denne aftale sig ikke væsentligt fra en driftsover- 14\n17 enskomst, efter hvilken myndigheden har adgang til de givne pladser på et døgntilbud. Myndighedsniveauet følger op på samarbejdsaftalen ofte gennem et dialogmøde mellem forstander fra tilbudet og myndighedsrepræsentanter omhandlende tilbudets virksomhedsplan. Virksomhedsplanen indeholder både overordnede generelle målsætninger og konkrete målsætninger for det pågældende år samt opfølgning på målsætningerne fra foregående år. Desuden fører myndigheden tilsyn efter gældende lovgivning, hvilket også fremgår af samarbejdsaftalen. Hvor myndighedsniveauet i en samarbejdsaftale er eksplicit vedrørende faglig sparring, kvalitetsstandarder, egenkontrol, virksomhedsplaner og dialogmøder om disse, følger kommunen i en anden aftale op på samarbejdsaftalen ved at have en repræsentant siddende i bestyrelsen. I nogle kommuner er opfattelsen, at der er en samarbejdsaftale mellem myndighed og leverandør, fordi der arbejdes med virksomhedsplaner som dialog og kvalitetssikring mellem myndighed og leverandør, eller fordi de har en driftsoverenskomst med amtet eller kommunen. Desuden har et tilbud en samarbejdsaftale mellem samarbejdspartnere, og i en kommune er der udarbejdet en serviceniveaubeskrivelse. Desuden nævnes de mål, regler og retningslinier, som myndigheden har udstukket, og tilsyn og tilsynspraksis fremhæves. Det må konkluderes, at myndighedsniveauet ikke i videre udstrækning anvender kontrakter i forhold til de konkrete døgntilbud, men i stedet følger op gennem fx samarbejdsaftaler, driftsoverenskomster og tilsyn. 1.8 Handleplaner Erfaringerne med anvendelse af og brug af handleplaner varierer i de enkelte tilbud, men det samlede billede er, at beboerne bliver tilbudt at få udarbejdet en handleplan. Handleplanerne vurderes generelt set som et godt redskab for de sindslidende, medarbejderne og samarbejdspartnerne, fordi den dokumenterer og sætter fokus på beboerens ønsker, dokumenterer indsatsen og kan give et perspektiv for beboeren samt skabe klarhed over, hvem der gør hvad. Erfaringerne med handleplansarbejdet er for det første, at det tager tid, og for det andet at udarbejdelsen bør foregår ud fra den enkeltes beboers evner og ressourcer. Generelle skabeloner for handleplaner kan virke omfattende og ikke målrettet sindslidende med misbrug. Derfor er der udviklet egne tilpassede skabeloner. Nogle arbejder med beskrivende handleplaner udarbejdet af medarbejderne og oplæst for beboerne, andre har aftaleark og nogle 15\n18 udarbejder egne tilpassede skabeloner inspireret af fx CAN. Der synes at være forskel mellem de midlertidige behandlingssteder og de mere permanente boligtilbud i forhold til intensiteten af handleplansarbejdet. 16\n19 2 Formål og metoder Der har i en årrække været fokus på sindslidende med misbrug. For det første på grund af deres dobbelte problem med alvorlig sindslidelse og misbrug og deres stærkt afvigende adfærd og hyppige konflikter, der ofte volder problemer i lokalsamfundet. For det andet fordi de har svært ved at indgå i de traditionelle eksisterende tilbud på grund af deres adfærd. En adfærd som gør det vanskeligt at etablere sociale tilbud og botilbud, som efterkommer deres særlige behov. Der er inden for de seneste år udviklet og etableret botilbud bl.a. med støtte fra puljer i Socialministeriet, herunder forskellige former for døgntilbud. Med regeringens handlingsplan Det fælles Ansvar er gruppens vilkår igen kommet i fokus, og som et initiativ er der efterspurgt en undersøgelse af døgntilbud til sindslidende med misbrug, og hvilke elementer og indsatser der betyder, at døgntilbudene kan rumme de sindslidende med misbrug. Dette er baggrunden for følgende opgave: Undersøgelse af projekter omhandlende døgntilbud for mennesker med en psykisk lidelse og et alkoholog/eller stofmisbrug. 2.1 Formål med undersøgelsen Undersøgelsens formål er for det første at få dokumenteret viden om, hvilke indsatser der kan imødekomme målgruppens særlige behov, hvad angår døgntilbud. For det andet at få viden om hvorledes de kommunale myndigheder kan organisere tilbud til sindslidende med misbrug. Undersøgelsen har dels et videnselement omhandlende de forskellige former for døgntilbud, der eksisterer, og hvad der kendetegner deres rummelighed i forhold til sindslidende med misbrug. Dels et organisatorisk element omhandlende erfaringerne med tilrettelæggelsen af de forskellige døgntilbud, og hvad denne viden kan bidrage med til overvejelser om udvikling, etablering og organisering af døgntilbud til sindslidende med misbrug, primært i kommunerne. Undersøgelsen består af to hoveddele: Den første del omfatter en analyse og vurdering af døgntilbud til gruppen sindslidende med misbrug. Den anden del omfatter en kortlægning af døgntilbud og projekter, som har sindslidende med misbrug som målgruppe. 17\n20 Analyse og vurdering af døgntilbud Formålet med analysen er at undersøge forskellige døgntilbud til sindslidende med misbrug. Der vil blive lagt vægt på at belyse de forskellige elementer og indsatser i døgntilbud og vurdere betydningen af døgntilbud til målgruppen. Det gælder døgntilbuddenes generelle erfaringer med hensyn til, hvad der er af betydning for brugerne, og hvad der er effekterne af indsatserne i tilbuddet. Det gælder også beboernes egne vurderinger af, hvad de mener der er af betydning. Derudover vil der blive lagt vægt på en belysning af tilrettelæggelsen og organisationen af døgntilbud, herunder samarbejdet med psykiatrien, misbrugssektoren, Kriminalforsorgen, pårørendeforeninger m.m. De fleste døgntilbud er amtslige tilbud, men de seneste år er der også kommet døgntilbud i kommunerne. På baggrund af analysen er det formålet at fremkomme med viden om barrierer og muligheder med hensyn til etablering og organisering af døgntilbud og bidrage til overvejelser om udvikling og organisering af døgntilbud til sindslidende med misbrug i kommunerne, som med strukturreformen får myndighedsansvaret. Med henblik på organiseringen af tilbud vil undersøgelsen i forhold til projekter med døgntilbud belyse myndighedernes brug af kontrakter i forhold til leverandørerne, og i det omfang det er tilfældet, belyse hvorledes det sikres, at leverandørerne lever op til kontrakten. Kortlægning af døgntilbud Kortlægningen af døgntilbud omfatter to kategorier. Den ene er en kortlægning af projekter omhandlende døgntilbud, som har modtaget støtte fra puljer i Socialministeriet i perioden For hvert projekt foretages en beskrivelse af indhold og organisering. Formålet er at give et overblik over de forskellige døgntilbud, som har modtaget støtte, og give en belysning af tilbudenes indhold og organisation. Derudover vil kortlægningen omfatte døgntilbud i kommunerne, som ikke har modtaget puljestøtte. Formålet er at få et overblik over tilbud til gruppen af sindslidende med misbrug, og i hvilket omfang kommunerne har etableret sådanne tilbud og af hvilken karakter. Der er tale om en kortlægning i form af en statusbeskrivelse, hvor hvert projekt beskrives. 2.2 Metoder i undersøgelsen Undersøgelsen er gennemført med anvendelse af forskellige metoder deskstudie samt kvantitative og kvalitative metoder afhængig af problemstillingens karakter og den valgte metodiske strategi. 18


Blomstring - Om mig. - Movellas\n6. klasse. Jeg var den ældste i klassen - næsten et år ældre end de andre, og brystede mig ved lejlighed af dette. Ikke af jeg var en pige, som gjorde et nummer ud af mig selv. Jeg var en beskeden, lidt tilbage-trukket og genert pige. Dog havde jeg stor værdighed og morale. Opdraget i et borgerligt hjem med normer, principper og næstekærlighed, gik jeg meget op i, hvordan mennesker omkring mig gebærdede sig. Det betød bare ikke, at jeg gjorde opmærksom på mig selv og mine holdninger. Der skulle noget til i så fald..\nSom alle andre ville jeg alligevel gerne være være populær - eller måske i virkeligheden bare bekræftes og anerkendes. Er det ikke, det der begynder at fylde for de fleste i 12 års-alderen? Jeg kunne ikke kaldes smuk eller køn, men ej heller grim. Jeg gjorde mig umage i at sætte hår og tøj som de piger, der fik opmærksomhed fra drengene. Lykkedes aldrig helt. Tøjet kneb det gevaldigt med - til min meget store ærgrelse. Der var ikke mange penge at rutte med i vores familie. I hvert fald ikke til dyre bluser, som kostede det samme som en uges kostpenge for os. Jeg fortalte derfor, at jeg ikke gik op i mærketøj, og at jeg ikke brød mig om, at vi skulle bedømmes på vores tøj, udseende osv. - og det var jo til dels rigtigt. Så - jo der var et antiparti mod de flotte fjantende piger, men samtidig også lidt misundelse. Og faktisk en smule medlidenhed (ærligt) - for jeg var klar over, at når man havde behov for at hævde sig på den ikke måde, som de gjorde, så var det ofte et tegn på et mindre selvværd eller frygten for ikke at være god nok. Jeg så jo, at de mobbede de piger i klassen, som havde mindre end jeg. Jeg følte dybt med dem, og troppede ofte op til "kamp" hvis nogle var for grove ved dem. Det resulterede i beundring og et mindre følgeskab af disse mindre heldige piger.\nDer var altså intet i vejen med mit selvværd. Men måske lidt med min selvtillid.\nJeg havde fået en pæn status i klassen trods alt. Jeg var den fornuftige pige. Hende som de færreste sagde imod.. Ej heller drengene. Måske fordi jeg var god til at argumentere. Til gengæld, så holdt de sig lidt fra mig - altså drengene. Det var ikke mig, de drillede og løb efter i forsøg på kontakt. Jeg ville egentlig ønske, det var, men det lod jeg dem selvfølgelig aldrig vide. De skulle tro, at jeg var højere hævet end det, og det gjorde de. Samtidig synes jeg også, at de var frygtelige barnlige og kunne egentlig slet ikke forstå de andre pigers fascination af dem. Jeg synes, at de både opførte sig, - og så barnlige ud. Og så virkede det komplet åndssvagt på mig, det her med at "komme sammen" uden at kunne holde i hånd, kysse osv. Så er man da ikke sammen.\nJeg nærmede mig jo de 13 år og var moden af min alder - både fysisk og mentalt. Så jo, - jeg var da bestemt begyndt at tænke på drenge. Jeg fantaserede om ham, jeg en dag ville finde. Ham som ville begære og forgude mig.


Debattens mødregruppe - Side 705 - Debatten\nSide 705 af 819\nIndlægaf godtnavn » 12. aug 2019, 13:27\ndidaa skrev: Jeg skal bruge noget engangsservice og pynt til navngivningsfest på lørdag. Kender I til et sted enten online eller fysisk butik København/Frb? Det skal ikke være sådan noget typisk barnedåbspynt som små sutter osv.\nJeg ville forsøge mig hos Søstrene Grene og ellers har jeg i Fields været i en butik, der gjorde det i den slags. Jeg kan dog ikke huske, hvad den hedder.\nJeg tilslutter mig søstrene grenes, de har rigitg meget fint fest-pynt! Jeg ville gå efter fysiske butikker så du er helt sikker på at have det inden lørdag. Tiger har nogle gange fint engangsservice, men sidst jeg var der var det meget pang/neon farver, så det ville jeg ikke vælge, men kan være de har fået noget andet siden, eller hvis du er til neon er det jo perfekt\nIndlægaf Joe » 12. aug 2019, 14:34\nHvordan er det gået i dag, girl-beat?\nJeg selv har haft en rigtigt god dag. Så dejligt at se mine kolleger igen, og jeg har endda fået min gamle plads, som jeg hele tiden har ment var bedste plads i huset. Men har også været godt rundforvirret. Det har været mærkeligt, for det var på nogle måder som om, der slet ikke var gået et år, men på en anden måde som om jeg slet ikke er den Sanne som sidst.\nOg så blev jeg ramt af momentvis sorg over at min hverdag som jeg kender den med Birk, definitivt er forandret.\nNu skal jeg bare hjem til min dreng, og det kan ikke gå hurtigt nok!\nLikede indlæg: 3448\nIndlægaf girl_beat » 12. aug 2019, 15:16\nJoe skrev: Hvordan er det gået i dag, girl-beat?\nDet er gået overraskende fint, men jeg kan fuldstændig genkende den dér splittelse. Jeg fik masser af kram og “velkommen tilbage”, men det føltes på en måde bare som om jeg har været væk på en lang ferie - og samtidig var jeg mentalt hjemme hos junior det meste af tiden. Fik et par billeder af en glad dreng, som holder barsel med sin far nu, og det hjalp gevaldigt\nIndlægaf Joe » 13. aug 2019, 19:09\nSå for søren! Så gik min evigtglade dreng lige over til at være pylret og hys. Jeg hentede en betuttet dreng i DP i dag, der havde pylret hele dagen, og sovet ringe. Hjemme har han hidset sig op cirka hvert tredje minut, når tingene ikke gik efter hans hoved. Men i det mindste sov han til tiden.\nDen DP-dame der var, da jeg hentede, foreslog at han kunne være ved at blive syg. Jeg tror til gengæld det “blot” er en fuldstændig forventelig reaktion på at familiens måde at leve på, har ændret sig drastisk, i forhold til hvad han har kendt i hele sit liv.\nÅha, jeg håber virkelig DP ikke har ret. Jeg er slet ikke klar til det tovtrækkeri, der bliver mellem min mand og jeg, når vi skal afgøre hvem der skal tage barn syg.\nIndlægaf Zonta » 13. aug 2019, 20:08\nDer var en af pædagogerne (ikke fra Js stue) i vuggestuen i dag, der blandede sig en anelse for meget efter min smag. Da jeg kom og hentede J kl. 16, havde han været der i 6,5 time. Jeg spørger en af de andre hvordan det er gået med luren (fordi vi som nogen måske husker, ikke har den nemmeste dreng på lur-punktet og det er ikke nemmere for ham i vugger) og hende den pågældende pædagog bryder ind og siger "Det kan I jo se på Infoba. Det er jo derfor vi taster det ind". Og det ved vi godt, men det var ikke det jeg spurgte om. Derefter fortsætter hun og siger, at så længe jeg går hjemme, så synes hun, at jeg skal hente ham tidligere, så han ikke får så lange dage. "Han bliver jo træt ud på eftermiddagen og vi står lidt og prøver at finde ud af om vi skal lægge ham eller ej". Det er en aftale, at han kun skal have én lur, for hverken de eller vi kan få ham til at sove anden lur, når han er i vugger. Det er aftalt med hans primærpædagog. Det fortæller jeg hende. Samtidig siger jeg, at vi prøver at vænne ham til at være der i længere tid, for om 3 uger, når jeg starter arbejde, så er det altså ikke til at give ham korte dage - og slet ikke muligt at hente tidligt. Det kommer til at være afleveringen, der bliver fleksibel. (Disclaimer: Hvis de ringer pt. og siger, at han er ulykkelig om eftermiddagen eller på et andet tidspunkt, så henter jeg ham selvfølgelig fluks!) Og desuden skal han opereres om to uger, hvor han kommer til at være væk 3 hele dage og kun kommer på besøg den fjerde dag, hvis han er klar nok til det. Nårh ja, det kunne hun da vist godt huske noget om.\nJeg fortalte desuden også, at vi i dag først afleverede ham 9.30, fordi han vågnede sent i morges. Til det svarer hun "Naaah, det har vel været tidligere, for jeg mødte 9.30." Ja, på en helt anden stue!!!!! Du kan jo passende selv kigge på Infoba og se hvornår det var Ih, jeg bliver sgu lidt irriteret over det.\nIndlægaf Depeche_Mama » 14. aug 2019, 06:42\nZonta skrev: Der var en af pædagogerne (ikke fra Js stue) i vuggestuen i dag, der blandede sig en anelse for meget efter min smag. Da jeg kom og hentede J kl. 16, havde han været der i 6,5 time. Jeg spørger en af de andre hvordan det er gået med luren (fordi vi som nogen måske husker, ikke har den nemmeste dreng på lur-punktet og det er ikke nemmere for ham i vugger) og hende den pågældende pædagog bryder ind og siger "Det kan I jo se på Infoba. Det er jo derfor vi taster det ind". Og det ved vi godt, men det var ikke det jeg spurgte om. Derefter fortsætter hun og siger, at så længe jeg går hjemme, så synes hun, at jeg skal hente ham tidligere, så han ikke får så lange dage. "Han bliver jo træt ud på eftermiddagen og vi står lidt og prøver at finde ud af om vi skal lægge ham eller ej". Det er en aftale, at han kun skal have én lur, for hverken de eller vi kan få ham til at sove anden lur, når han er i vugger. Det er aftalt med hans primærpædagog. Det fortæller jeg hende. Samtidig siger jeg, at vi prøver at vænne ham til at være der i længere tid, for om 3 uger, når jeg starter arbejde, så er det altså ikke til at give ham korte dage - og slet ikke muligt at hente tidligt. Det kommer til at være afleveringen, der bliver fleksibel. (Disclaimer: Hvis de ringer pt. og siger, at han er ulykkelig om eftermiddagen eller på et andet tidspunkt, så henter jeg ham selvfølgelig fluks!) Og desuden skal han opereres om to uger, hvor han kommer til at være væk 3 hele dage og kun kommer på besøg den fjerde dag, hvis han er klar nok til det. Nårh ja, det kunne hun da vist godt huske noget om.\nHun skal bare blande sig udenom.... Kan godt forstå, du blev sur over det!\nPS: Infoba? What is that? Skal de seriøst taste ind, hvornår børnene kommer/sover/whatever?\nLikede indlæg: 10443\nIndlægaf Moxy-lady » 14. aug 2019, 06:46\nJoe skrev: Så for søren! Så gik min evigtglade dreng lige over til at være pylret og hys. Jeg hentede en betuttet dreng i DP i dag, der havde pylret hele dagen, og sovet ringe. Hjemme har han hidset sig op cirka hvert tredje minut, når tingene ikke gik efter hans hoved. Men i det mindste sov han til tiden.\nHvordan har Birk det i dag?\nIndlægaf Zonta » 14. aug 2019, 06:47\nDet er en hjemmeside, hvor man som forældre kan give beskeder til personalet, melde barnet syg/ferie, personalet kan give beskeder osv. Desuden så hænger der en skærm ved indgangen, hvor forældrene tjekker barnet ind, når man afleverer og tjekker det ud, når man henter. Derudover så skriver personalet ind når barnet sover. Dels så man som forældre ikke går forgæves, hvis man en dag vil hente tidligt eller sådan noget. Så til hverdag er det forældrene der sørger for tjek ind og ud og personalet sørger for at skrive sovetider ind. De andre funktioner bruges ikke så tit.\nIndlægaf didaa » 14. aug 2019, 06:49\nJeg kan kun anbefale at I beslutter jer for IKKE at gøre det til et tovtrækkeri - og at I tager den snak allerede nu. Vuggestuebørn og DP børn er som regel syge et par gange om måneden (selvfølgelig er der alle mulige andre scenarier også), og det i sig selv giver rigeligt stress! Vi tog den snak efter at have lavet rigeligt tovtrækkeri, og det gjorde det meget nemmere. Feks har vi aftalt at sygedagene skal fordeles ligeligt, og at det kun er møder som under ingen omstændigheder kan aflyses som kan trumfe den regel.\nIndlægaf twinkle » 14. aug 2019, 07:59\nBarn syg går også på skift hos os, medmindre der selvfølgelig er et sindssygt vigtigt møde... det synes jeg er mest fair.\nMin mand er for resten gået med til at søge et andet arbejde uden skiftende arbejdstider så håber jeg virkelig bare han får det.\nIndlægaf Zonta » 14. aug 2019, 08:43\ntwinkle skrev: Barn syg går også på skift hos os, medmindre der selvfølgelig er et sindssygt vigtigt møde... det synes jeg er mest fair.\nEj, hvor godt at høre!!! Krydser alt, hvad der krydses kan! Hvad tror du fik ham til at ændre mening?\nIndlægaf twinkle » 14. aug 2019, 15:45\nDer kom et jobopslag inden for hans interesseområde, men bare ikke på et døgn dækket tilbud\nIndlægaf Joe » 14. aug 2019, 19:37\nHan er heldigvis ikke blevet syg (endnu...) Men har stadig fået et helt andet og vildere temperament end tidligere. Og et mærkeligt søvnmønster. Så lige nu har jeg virkelig brug for, at han sover ordentligt i nat, jeg er helt kvæste efter de sidste par nætter + første uge af fuldtidsjob.\nTak fordi du spørger ❤\nIndlægaf FormerlyKnownAs » 15. aug 2019, 07:48\nNellie 7,5 måned\nIndlægaf Moxy-lady » 15. aug 2019, 07:55\nFormerlyKnownAs skrev: Nellie 7,5 måned\ndet vejer Zoe på 10 måneder hun er godt i stand, lille Nellie. Hvilken størrelse tøj bruger hun?


Bestialske forbrydelser i Trondheim opklares i rolig stil - politiken.dk\n'Drømmeløs' er andet bind i en serie om politimanden Nils Bayer.\nSkønlitteratur 24. sep. 2012 kl. 12.14\nEn ung kvinde findes dræbt i den norske by Trondheim, og det bizarre ved liget er, at hendes strubehoved er fjernet, og at morderen har stillet en spilledåse på hendes bryst.\nSpilledåsen indeholder en smuk, men tilsyneladende ukendt melodi. Kort efter forsvinder en ung kvinde fra sit hjem, en aften hun er ude at gå tur med hunden, og fordi kvinden har en meget smuk sangstemme, er politimanden Odd Singsaker bekymret for, at hun er faldet i kløerne på morderen med spilledåsen.\nI samme by, men tilbage i år 1767, finder politimester Nils Bayer et lig af en nøgen mand på stranden.\nMen selv om der er næsten 250 år mellem forbrydelserne, er der en rød tråd: vuggevisen i spilledåsen, der efter sigende kan bringe evig søvn.\nHvordan de forskellige forbrydelser hænger sammen – hvis de gør – opklarer Odd Singsaker i rolig stil.\n’Drømmeløs’ er andet bind i en serie om politimanden, men hvor debutbogen, ’Nådens omkreds’, der udkom på dansk sidste år, også havde stærke litterære hints, har denne et noget mindre ambitiøst antrit.\nOdd Singsaker er godt selskab, bogen udmærket underholdning – og så heller ikke mere.


Biludlejning Schweiz (Billig) Billeje Schweiz\nBilligerebiludlejning.dk sammenligner priser fra en række biludlejningsfirmaer og finder den bedste pris på biludlejning. Alle priser på billeje i Schweiz inkluderer de nødvendige forsikringer og ubegrænsede kilometer. Find billig lejebil!\nSchweiz (7,5 millioner indbyggere i 2009) beliggende i det centrale Europa og har fælles grænse med Tyskland , Liechtenstein, Østrig, Italien og Frankrig .Landet er organiseret som en forbundsstat bestående af 26 stater (kantoner). Dette er en mangfoldighed, der afspejles af det faktum, at landet har fire officielle sprog: tysk, fransk, italiensk og rætoromansk.\nLandskabet i Schweiz er betagende – og landets vigtigste attraktion. Den midterste sektion er domineret af en flade landskab med bakker og mange smukke søer, mens der i den nordvestlige og sydlige del er høje bjerge (Jurabjergene og Alperne). Landets højeste bjerg – Dufourspitze Monte Rosa-massivet – ligger i Alperne. Arten og beliggenheden har gjort Schweiz et af Europas mest populære vinter sport land, hvor området omkring St. Moritz og Davos er blandt de mest kendte.\nHovedstaden Bern (127 tusind indbyggere) er placeret i den tysktalende del af landet.Det gør også Basel (166 tusind indbyggere) og landets største by, Zürich (380.000 indbyggere, 1,3 millioner i hovedstadsområdet).Den største by i den fransktalende del er Genève (187 tusind indbyggere), hvor flere internationale organisationer har deres hovedkvarter (Røde Kors, EFTA, WHO og FN Europæiske Kontor).\nDen største lufthavn i Schweiz er Zürich International Airport (Kloten) – men det er også vigtige internationale lufthavne i Bern og Genève.\nBilligerebiludlejning.dk tilbyder biludlejning ved alle større turistmål i Schweiz, herunder Zürich, Bern og Montreux .De angivne priser er omhyggeligt sammenlignes fra flere selskaber. Dette sikrer dig som kunde en garanteret lav pris på billeje i Schweiz.


Comodo strømper og sokker » Handelsbetingelser\nAl handel på Comodo.dk foregår på dansk. Du kan finde informationer om dine tidligere ordrer ved at logge ind på din konto øverst på websitet. Din indkøbskurv gemmes hvis du registrerer dig på sitet, således at den kan fortsættes, hvis du ikke kan gennemføre din ordre under dit besøg på websitet. Du skal være fyldt 18 år for at handle på Comodo.dk.\nDu kan til enhver tid se den gældende udgave af vores salgs og leveringsbetingelser på Comodo.dk. Vi oplyser ikke omkring ændringer i disse betingelser, så det er dit ansvar at ajourføre dig med betingelserne ved hver handel / besøg.\nE-mail: support@Comodo.dk (svar indenfor 72 timer på hverdage).\nI tilfælde af forsinkelse, restordre eller udsolgte varer, bestræber vi os på hurtigst muligt at informere dig herom, og hvad vi kan gøre i sagen.\nNår du handler hos Comodo.dk, så kan der betales på følgende måde:\nDer tages ikke gebyr ved betaling på Comodo.dk\nBeløbet trækkes først på dit kort, når varerne sendes fra Comodo.dk\nNår du bestiller hos Comodo.dk kan du vælge imellem følgende fragt typer:\nDu skal inden 30 dage fra modtagelse give os meddelelse om, at du ønsker at fortryde dit køb. Meddelelsen skal gives ved at sende os en mail på support@Comodo.dk eller ved at benytte standardfortrydelsesformularen, som findes nederst i disse betingelser og på vores hjemmeside. Formularen er også altid inkluderet i vores handelsbetingelser der følger din ordrebekræftelsesmail og faktura mail. I din meddelelse skal du gøre os tydeligt opmærksom på, at du ønsker at udnytte din fortrydelsesret.\nAlle modtagne oplysninger anvendes kun i forbindelse med afvikling af driften af Comodo.dk. Personoplysninger opbevares ikke krypteret. Ej heller transmitteres personoplysninger krypteret til Comodo.dk. Dog krypteres samtlige indbetalinger som foretages til Comodo.dk - Krypteringen er godkendt i.h.t. til NETS (PBS) betingelser. Comodo.dk gemmer således kun oplysninger om dig i forbindelse med afgivelse af en ordre.\nDisse oplysninger opbevares i 5 år i henhold til bogføringslovens krav om opbevaring af regnskabsmateriale, og i forbindelse med din konto – hvis ikke den slettes. For at kunne få tilsendt de bestilte varer, må du opgive navn, postadresse og e-mail adresse til Comodo.dk. Hos Comodo.dk opbevares dit navn, adresse og e-mail adresse i et kundekartotek, som ingen andre end Comodo.dk's ansatte, har adgang til.\nDine oplysninger vil kun blive brugt til markedsføring over for dig, såfremt du udtrykkeligt har accepteret dette. Som registreret har du altid mulighed for indsigt og du kan gøre indsigelse mod en registrering i henhold til reglerne i Persondataloven. Du kan derfor når som helst blive slettet fra kundekartoteket ved at give os besked pr. telefon eller e-mail.\nDen dataansvarlige på Comodo.dk er Shopgroup.\nVed tilmelding til nyhedsbrev registrerer vi din e-mail adresse. E-mail adressen videregives kun til Klavyo.com, der leverer softwareløsningen til udsendelse af vores nyhedsbreve.\nPå Comodo.dk anvendes cookies med det formål at optimere websitet og dets funktionalitet, og dermed gøre besøget så nemt som muligt for dig. Du kan til enhver tid slette cookies fra din computer, hvordan afhænger af din browser.\nVi anvender Google Analytics på Comodo.dk, der sætter en cookie i din browser. For en opsummering af cookies der bliver sat på Comodo.dk, se venligst: https://www.Comodo.dk/privatlivs-politik\nHvis du har spørgsmål angående dine cookies, kan du henvende dig til vores kundeservice på support@Comodo.dk eller Tlf. 733 433 00.\nVi bruger en webstatistik samt Google Analytics på Comodo.dk hvilket betyder at statistik-systemer opsamler information, som kan give et statistisk billede af, hvor mange besøgende vi har, hvor de kommer fra og hvor på websitet det forlades mv. Webstatistikken anvendes kun med det formål, at optimere Comodo.dk og anvendes ikke til markedsføring imod dig.\nKort gennemgang af hvordan du bestiller en vare på Comodo.dk\n1). Når du har fundet en vare du vil købe, så vælger du farve + størrelse + antal og trykker på "Læg i Kurv".\n2). Når du har lagt alle ønskede varer i kurven, så trykker du på "Gå til kassen" fra kurven.\n5). Når betalingen er registreret, sendes du retur til Comodo.dk, hvor du præsenteres for en bekræftelse på dit køb.\n8). Du modtager derefter en faktura på e-mail, og ved dankort / kreditkort / mobilepay køb - så hæves beløbet.\nHvis du tilmelder dig vores nyhedsbrev, så accepterer du at modtage information og tilbud om vores produkter & konkurrencer. Du kan altid afmelde dig nyhedsbrevet, ved at følge linket der er indsat i hver nyhedsmail. Din e-mail videregives aldrig til 3.part, udover til Klavyio.com der leverer softwareløsningen til udsendelse af vores nyhedsbreve.\nDeltager du i konkurrencen, skal du huske at opgive alle de personlige oplysninger, der er angivet ved konkurrencen, så vi kan sende dig eventuelle præmier. Ansatte hos os samt medlemmer af disses husstande må ikke deltage i konkurrencen. Vinderne af konkurrencerne skal selv indberette og afholde præmieafgift overfor SKAT. Hvis du har spørgsmål er du altid velkommen til at kontakte os.\nHvis du vil klage over dit køb, skal du rette henvendelse til os på kundeservice@shopgroup.dk.\nHandelsbetingelserne er senest opdateret 28.06.2022


Akvarel på birk | Lones Naturværksted\nAkvarel på birk\nformidlerlone / 19/04/2016\nTil en fødselsdagsgave havde jeg fået en forespørgsel på et maleri af nogle bestemte træer. Jeg tænkte at det kunne være sjovt at male det på træ og fandt derfor en lys birkeskive og akvarelfarven frem.\nEn afsavet birkestamme.\nAf stammen savede jeg en skive på cirka 1½ centimeters tykkelse.\nJeg lod skiven tørre så langsomt det var muligt, men den flækkede stadig lidt. Det havde nok været bedre at tage skiven et lille stykke længere inde på stammen og så starte i bedre tid, så skiven kunne tørre mere end en halv uge.\nSkiven fik jeg så glat som muligt med sandpapir og brugte lidt hvid gouache (tykflydende maling) til at fylde revnen, i mangel på bedre.\nMed et lille bor i mit Dremel multiværktøj borede jeg et par huller skråt i toppen af skiven ud til bagsiden, for at der var noget at hænge op i.\nMotivet skitserede jeg med en blød blyant. Det var let at viske forkerte streger ud med et viskelæder.\nAt male på træ, er efter inspiration fra Stephanie Pui-Mun Law. Hun havde påført noget akvarel grunder inden selve farven og jeg var noget spændt på hvordan det ville virke uden. Normalt ville jeg havde brugt akryl – det kan male på næsten alt – men jeg kan godt lide letheden fra akvarel.\nDet viste sig dog heldigvis at det var til at male på træet. Der var bare nogle ting, jeg skulle være ekstra opmærksom på. En af dem var, at træet blev noget mørkere når farven kom på, så jeg skulle ofte vente lidt, for at være sikker på at den endelige farve var mørk nok.\nDet var også lidt sværere at udtone farven, men det gik dog når træet var gjort vådt på forhånd. Her er det meste af himlen våd.\nJeg fandt ud af at det havde været meget bedre at bruge noget andet end gouache, til revnen, da den blev flydende igen når der kom vand på. Men da træet var tørt igen, var det muligt forsigtigt at male lidt farve over.\nGouachen brugte jeg også til huset, for at få en kraftigere hvid, end havde jeg brugt akvarel. Desuden havde jeg kun mit rejsesæt med akvarel med og der er ingen hvid, da jeg normalt får hvid ved at lade noget papir stå umalet.\nJeg har også ladet områder stå umalede her, for at bruge træfarven i sig selv.\nOg med hensyn til de malede træer, blev jeg nød til at vente til baggrunden var helt tør, inden jeg kunne male de små kviste, ellers flød de bare ud.\nFærdigt maleri. Det hele er malet med samme lille pensel, der var med akvarelsættet.\n19/04/2016 in Alle blogindlæg, Dekorationer, Farvestof, Naturhåndværk, Træ. Tags: akvarel, birk, birkeskive, maleri, træer, træskive\nVintertur i vandfarve\nOlivengrøn med almindelig mangeløv bregne\n← Pilekurv med træbund\nPose i lysesiv →\n2 thoughts on “Akvarel på birk”\nWencke Petersen siger:\nWow, hvor er det blevet flot. Og en super dejlig idé.\n19/04/2016 at 11:26


Her er du: Mærker>Jellycat>Jellycat Cordy Roy bamser\nHos Banditten finder du den altid meget populære Jellycat Cordy Roy serie af dejlige, bløde bamser. Jellycat Cordy Roy serien har vi haft i rigtig mange år efterhånden og der er stadigvæk en hel del af de gamle Jellycat Cordy Roy klassikere i kollektionen.\n0-3 mdr. (17)\n3-6 mdr. (6)\nCordy Roy kanin - Mellem bamse - Jellycat\nDino rystedyr - Cordy Roy ophæng - Jellycat\nFlamingo - Cordy Roy bamse - Jellycat\nCordy Roy Dinosaur - Mellem bamse - Jellycat\nCordy Roy Gris - Lille bamse - Jellycat\nCordy Roy Ræv - Mellem bamse - Jellycat\nCordy Roy Løve - Mellem bamse - Jellycat\nCordy Roy gris - Mellem bamse - Jellycat\nCordy Roy Elefant - Mellem bamse - Jellycat\nJellycat Cordy Roy består af en fantastisk serie af tøjdyr i den skønneste og blødeste fløjl. Alle dyrene i Jellycat Cordy Roy serien har det helt rigtige moderne udtryk, hvilket har gjort dem til en af bestsellerne fra Jellycat. Alle tøjdyrene i Jellycat Cordy Roy serien er efterspurgte, men især Jellycat Cordy Roy elefanten, ræven og dinosauren, der til forveksling ligner den lille dino fra Gurli Gris, er i høj kurs.\nEn Jellycat Cordy Roy bamse er let og dejlig blød at kramme. I bunden er Jellycat Cordy Roy bamsen lidt tungere, så den er hyggelig og tryg at bære rundt på, og samtidig kan Jellycat Cordy Roy bamsen sidde selv, uden at den falder bagover.\nStort udvalg i Jellycat Cordy Roy bamser\nI Bandittens sortiment har vi alle de farverige Jellycat Cordy Roy dyr, blandt andet en pink flamingo, en finurlig skildpadde med et flot skjold, den kæreste hund, den populære grønne dinosaur, den frække ræv, en gul løve med en flot manke, den lyserøde gris og naturligvis den klassiske blå elefant, så der er noget for enhver smag når man skal finde sin helt egen Jellycat Cordy Roy bamse.\nJellycat Cordy Roy bamser i mange størrelser\nFlere af Jellycat Cordy Roy bamserne findes i flere størrelser: lille, mellem og kæmpe stor. Derudover er firmaet i de seneste år også begyndt at producere et lille udvalg af produkter til baby. Her finder man ophæng med Jellycat Cordy Roy til barnevognen eller klapvognen, Jellycat Cordy Roy hyggeklude med de velkendte karakterer og endog små Jellycat Cordy Roy babyfutter, så babys fødder bliver holdt varme. Jellycat Cordy Roy sortimentet ændres hele tiden, så det kan være en fordel at følge lidt med på vores sociale medier, hvis man er vild med Jellycat Cordy Roy designet og bamserne.\nMed en Jellycat Cordy Roy bamse kan du være helt sikker på, at dit barn har en bedsteven i mange år fremover! Kvaliteten er helt i top og rigtig mange af vores kunder kommer og køber en Jellycat Cordy Roy bamse, i et andet design, når de venter barn nr. 2 og nr. 3. Alle Jellycat Cordy Roy bamserne kan naturligvis håndvaskes og hænges til tørre. Dette mindsker allergigener for barnet, og holder yndlings Jellycat Cordy Roy bamsen ren og pæn i lang tid fremover.\nEn Jellycat Cordy Roy bamse vil være et fint supplement til barnets bamsefamilie, og Jellycat Cordy Roy bamserne indbyder alle sammen til masser af kram og hyggelige stunder.\nJellycat Cordy Roy er en oplagt gaveidé til barsel, dåb eller fødselsdag, der helt sikkert vil vække begejstring hos ethvert barn!


Tre point er det altoverskyggende - sn.dk - Sport Sjællandske\nRasmus Søe og de øvrige Slagelse B&I-spillere kan se frem til tre vigtige opgør mod tre hold under nedrykningsstregen i den kommende periode. Første modstander er Skovshoved ude lørdag eftermiddag. Foto: Thomas Olsen\nArtiklen: Tre point er det altoverskyggende\nTre point er det altoverskyggende\nSport Sjællandske - 09. april 2021 kl. 22:45\nAf af John Ringstrøm\nDet snerper til for Slagelse B&I, der med ni fodboldkampe tilbage af forårets 2. division kæmper en indædt kamp om at kravle op i top 6.\nVestsjællænderne skal dog holde endnu mere øje med de fire nederste pladser, som degraderes til danmarksserien, der bliver Danmarks femtebedste række efter sommerferien.\nSlagelse har 10 point op til Hillerød på sjettepladsen, men kun ét point ned til Brønshøj og Avarta på henholdsvis 11.- og 12.-pladsen, og derfor bliver lørdagens opgør i Gentofte Idrætspark mod Skovshoved yderst vigtig i bestræbelserne på at holde afstand til de fire nederste.\n»Skovserne« har på næstsidstepladsen 12 point, kun fem færre end Slagelse.\n- Vi går ind i en utrolig spændende periode. En måned, hvor vi kigger ned mod de hold, der ligger under os. Så uanset, hvordan regnskabet læses, skal vi nu have point på tavlen, erkender Slagelses cheftræner Zouher Abdullatif.\n»Vikingerne« overraskede i forrige runde med en 2-1-sejr ude over HIK, men tabte så i sidste weekend med samme cifre hjemme til FA 2000. Dermed er foråret startet med tre nederlag og den ene sejr.\nI alt har vestsjællænderne blot vundet fire kampe i denne sæsons 2. division.\n- Vi skal turde sige det, både internt og eksternt, at nedrykningsstregen nærmer sig og at vi skal til at vinde. Vi skal også huske at spille, indtil dommeren fløjter af, for ting kan hele tiden være afgørende. Vi møder også hold, der er lige så sårede som os selv, og der er mange kampe i 2. division, der bliver afgjort på indstilling og arbejdsraseri, siger Abdullatif, der beder til, at hans eget mandskab viser de dyder igen.\n- Én af vores dyder er netop at krige den hjem. Men der er også nye spillere, der skal ind i nogle nye aftaler og andre, som trænerteamet sætter. Det skal vi se virke de næste kampe, påpeger Slagelse-træneren.\nHan har igen angriber Frederik Christensen til rådighed efter overstået karantæne. Alt andet lige bliver »Frede« en kæmpe forstærkning både offensivt og i det høje pres.\n- Vi har lagt op til, at vi vil prøve at se, om vi kan komme på bolden og kontrollere det. Vi skal spille på kunst, så vi skal tage fat i tingene og have endnu tydeligere aftaler på. Men det altoverskyggende er tre point og så er jeg ligeglad med, hvordan de kommer i hus, konstaterer Zouher Abdullatif.


Fortalerne til Bibelen - Teologiske fagbøger - Bøger | lohse.dk\nTeologiske fagbøger /\nFortalerne til Bibelen\nPris - 119,00 kr\nAlle Luthers foretaler til Bibelens bøger\nEn del af »Den store Lutherserie«\nI anledningen af 500-års jubilæet for reformationens begyndelse bringes her alle Luthers fortaler til Bibelens bøger, sådan som de findes i originaludgaven fra 1545. Denne udgave var en revision af oversættelsen af bibelen fra 1534. Det er den sidste udgave fra Luthers hånd.\nEn del af fortalerne til de enkelte bøger er helt nyskrevet, så enkelte kritiske bemærkninger om den bibelske kanon i fortalerne til Det Nye Testamente fra 1522 nu er udeladt. Blandt andet er fortalen til Johannes' Åbenbaring udvidet betydelig og er en lille kommentar til bogen. Sammen med den lange fortale til Daniels Bog giver det et spændende indblik i Luthers tanker om de sidste tider.\nLuthers udlægning af Daniel 12 har ikke været tilgængelig på dansk i nyere tid og indeholder oplysninger, der bekræfter, at Luthers opdagelse af evangeliet først fandt sted efter 1517. Og apropos jubilæumsåret for reformationens begyndelse, så understreget Luthers beskrivelse netop, at de 95 teser kun var begyndelsen på reformationen og ikke indeholder den nye forståelse af evangeliet, som Luther først kom frem til omkring 1518 - 1519.\nOversættelsen er foretaget af Finn B. Andersen.\nDet er fabelagtigt. Den store Lutherserie kommer rundt om alle Luthers vigtigste tanker. Der er noget om dåb, tro, nadver, opstandelsen og mange andre emner.\nJeg har lært meget af Finn B. Andersen. Han har et helt utroligt kendskab til Luther. Han magter at oversætte Luther, så det bliver et forståeligt nudansk.\nDet er en imponerende præstation at han ene mand kan udgive flere oversættelser af Luther, end alle andre i jubilæumsåret 2017 tilsammen.\nDen store Lutherserie henviser hele vejen igennem til Weimarudgaven. Det er både en videnskabelig og formidlingsmæssig kraftpræstation vi er vidne til i Den store Lutherserie.\nFlemming Kofod-Svendsen, tidligere minister, præst og forsker.\nVi er mange, der allerede kendte Finn B. Andersen som en stor Lutherkender (jeg vil vove pelsen og sige, at der næppe er nogen i Danmark i dag med et så indgående kendskab til Luthers skrifter). Men at det skulle resultere i denne kæmpeserie kom alligevel som en stor og glædelig overraskelse.\nDen store Lutherserie rykker med et slag Danmark frem i forreste række, når det gælder omfanget af oversættelser af Luther. Igennem dette får vi adgang til skrifter, som vi før skulle have fat i gamle udgaver eller tyske og latinske originaler for at læse. Og i et godt og mundret dansk, som samtidig har bevaret Luthers saft og kraft. Tillykke!\nAsger Chr. Højlund, Professor på Menighedsfakultet, teol.dr.


intuition – Free To Fly\nDu er her: Start / intuition\nDerfor kan du øjeblikkeligt læne dig tilbage i tillid\n1. februar 2017 /1 Kommentar/i Blog, Succes /af Line Seidler\nDet er langtfra umuligt, at også du skulle kunne læne dig tilbage i tillid med hele dit liv, uden det er svært eller du skal lave om på dig selv.\nDer hvor du er lige nu, der ønsker du bare, at du kan favne letheden, pengene, flow og luksus på stedet, og ikke køre rundt i for meget der skal nås og en følelse af hele tiden at mangle noget.\nMange vil fortælle dig, at vejen derhen kræver en vis indsats og en vis mængde penge, fordi du behøver hjælp af nogen ude fra.\nMen svaret ligger i dig selv.\nOg det skal forstås på to måder.\nFor det første er det din intuition hvisker til dig altid let for dig at gøre. Det skyldes, at det der er let for dig at gøre, afspejler den autentiske udgave af dig i sin mest rene form.\nSå du behøver ikke knokle rundt i, hvordan du realiserer hele lovprisningen af at “det er vigtigt at du er dig selv.” Gør det din intuition hvisker, for det er altid det, der føles let.\nOg når det føles let, så er du DIG. Helt autentisk. Ingen besværligheder omkring at realisere det her.\nIdet du er autentisk, vil du tiltrække det, som er dig. Det der harmonerer og støtter dig allerbedst i den version af dig du er lige nu. Og du er dermed støttet på din vej videre i livet. Du kan læne dig tilbage i tillid til, at alt er, som det skal være og som du har brug for at det er, og som du mere eller mindre bevidst ønsker det skal være.\nHeri ligger en guldgrube af feedback, som du kan kigge på og arbejde videre fra, hvis den ikke helt matcher, der hvor du ønsker at være. Men nu ved du, hvor du vil hen.\nPå den anden side ligger tilliden til det gode liv helt dybt i dig i respekten for din krop. Respekten for at det du arbejder hen imod, skal foregå på en sådan måde, så din krop kan stille sine bedste redskaber til rådighed for dit arbejde og ikke lukke ned.\nHermed sikrer du at det potentiale for succes, der er indbygget i den fine måde din krop er bygget på, rent faktisk også bliver realiseret. Fordi din virkelighed sikret af din autenticitet, viser dig hvor du vil hen. Vælg at gå derhen mens du bevarer respekten for din krop, og så kan du læne dig trygt tilbage i tillid til, at dit liv vil blive ligeså godt, som du drømmer om at det skal blive.\nFordi når du respekterer din krop ved at bruge Kaizen, den naturlige og stressfrie måde at handle på, vil du nå dit mål. Uanset hvad.\nNår du så bruger Kaizen til at opgradere dine manifesteringsindsats med, så bliver det virkelig fortræffeligt. Så bliver det søde liv langt lettere at opnå, end du havde turde drømme om.\nDen stressfrie handlemåde Kaizen og manifestering: De fantastiske fordele\nhttp://freetofly.dk/wp-content/uploads/2017/02/trust-1418901_640.jpg 480 640 Line Seidler http://freetofly.dk/wp-content/uploads/2015/07/email_header.jpg Line Seidler2017-02-01 16:22:592017-02-01 16:22:59Derfor kan du øjeblikkeligt læne dig tilbage i tillid\nVid dette og bliv magisk\n28. juni 2016 /1 Kommentar/i Overskud /af Line Seidler\nDet er utroligt, som variationer af “jeg er ikke god nok” kan blive ved med at dukke op. Det gør den selv nu.\nOg det er fordi – trods alt – at det handler om naturlighed.\nEt træ er kun det, det er bestemt til at være. Nemlig et træ. Det vokser, suger næring til sig fra jorden, slubrer vand til sig fra regnen og e r s i g s e l v. Hvis det har lyst, slynger det en gren ud her. Hvis det har lyst, slynger det en gren ud her.\nMen det er ikke det vi gør.\nVi mennesker opstiller regler, antagelser, værdier, overbevisninger, dyder, normer – alt for at kontrollere og holde orden. Og netop ved at gøre det bryder vi naturens orden. Vi firkanter os selv så meget, så vores naturlighed er væk. Til gengæld er alt under kontrol helt ned til mindste detalje. Tror vi.\nHovedets og egoets sejr er sjælens og kroppens nederlag. Dit hoved har muligvis vundet, men du er ikke magisk. Du er hårdt kæmpende for mål, dit hoved har valgt.\nOg jeg vil gerne være helt ærlig og fortælle dig, der læser med her, og sige at min største skræk det er facebookopslag. Dem har jeg kørt fra hovedet af, ud fra regler, normer og kontrol. Og det har ikke virket særligt godt.\nMen jo mere jeg giver mit hjerte lov til at bestemme jo bedre går det. Jo mere jeg bruger pludselige indskydelser (intuition) til at bestemme, hvordan de skal være og hvornår, jo endnu bedre går det.\nSom i 669 visninger, 23 likes og 1 kommentar og 3 delinger. Min største triumf indtil nu.\nNaturlighed er i grunden bare en anden måde at sige Kaizen på. Og hvad bedre end at bruge den til at lukke op for hjertet og autenciteten på, så det du naturligt har succes med, er noget der nærer sjælen.\nSå lad os være bange sammen. For den store drøm, min at nå meget længere ud, din – du ved hvad det er. Men lad os også trygt og frygtfrit gå den i møde. Et skridt af gangen. For så er det overhovedet ikke farligt. Så er det naturligt.\nOg så er du MAGISK.\nOg alt det du rører ved også.\nhttp://freetofly.dk/wp-content/uploads/2016/06/Magisk.jpg 853 1280 Line Seidler http://freetofly.dk/wp-content/uploads/2015/07/email_header.jpg Line Seidler2016-06-28 13:51:532016-06-28 13:54:50Vid dette og bliv magisk\nBliv effektiv og få dette luksusproblem\n1. marts 2016 /0 Kommentarer/i Succes /af Line Seidler\nDer er ikke noget værre, når det du sidder og arbejder på bare trækker ud og trækker ud. Men der er en løsning.\nDet er vanvittigt drænende, når en opgave bare synes at fortsætte i det uendelige. Med at udstille dig – for det du ikke kan, for ikke at være effektiv, og får ikke at arbejde smart.\nOg det passer irriterende nok sammen med dine værdier med at skulle arbejde hårdt, yde en indsats, vise dit værd – alt sammen maskuline værdier, hvis sfære sluttede i 2012 spirituelt set. Pyha.\nMen der er en anden grund til at de bør slutte. Og det er fordi at de strider imod din krops natur. Når du arbejder på denne måde, går du imod din krop, og blokerer din effektivitet.\nVil du derimod være mere effektiv, så skal du bruge den metode, som er hele omdrejningspunktet for denne blogs temaer om stress, ønsker og succes.\nOg det giver mening at skifte knoklemetoden ud, for metoden Kaizen (good change) gør, at du kan skære op til 25% af den tid du bruger på en opgave fra. Så kan du ikke blot slippe for at føle dig som en knokler, du kan også blive enormt effektiv og være sikker på at din opgave bliver veludført – alt sammen med lethed.\nMen du må være forberedt på en ting. Der kan dukke et luksusproblem op, hvis ikke du er opmærksom. Det går ud på, at du løber tør for opgaver, mål og drømme. Simpelthen fordi Kaizen er så effektiv. Og jeps den er god nok. Metoden er videnskabeligt understøttet. Men det løser din feminine værdi: din intuition.\nLyt efter hvad du gerne vil. Hvad der virkelig betyder noget for dig. Hvad der bare skal blive til noget, mens det giver dig energi og gør dig glad, selv når du er på vej mod et mål. Så undgår du at løbe tør for drømme og den lette realisering af dem.\nFor der er kun ét liv. Og der kun en måde at handle på, som får dig til at stråle i al din skønhed.\nDet kræver ikke engang at du tør. Det kræver kun et ønske om at komme i gang. Og så kan du komme i gang. Så let som ingenting.\nVil du have mine bedste tips og indsigter om Kaizen, der sikrer dig letopnået og uundgåelig succes, så får du det på mit nyhedsbrev, som du kan tilmelde dig lige her\nhttp://freetofly.dk/wp-content/uploads/2016/02/Effektiv.jpg 1280 1920 Line Seidler http://freetofly.dk/wp-content/uploads/2015/07/email_header.jpg Line Seidler2016-03-01 15:00:252016-03-01 15:00:25Bliv effektiv og få dette luksusproblem\nFulgte min intuition og fandt løsningen på stress\n12. januar 2016 /0 Kommentarer/i Stress /af Line Seidler\nIndtil nu har der kun været symptombehandling af stress, trække i bremsen en gang imellem, og så at sætte arbejdstiden ned. Men nu er der faktisk en reel løsning på stress, uden du skal gå på kompromis med ambitionen om at få succes.\nJeg var 18 og lige flyttet hjemmefra. Alt var perfekt. Bortset fra at jeg skulle lave lektier. For det var jeg alt for glad til. Men så fik jeg den ide, at jeg måske kunne prøve, bare at lave to af de ti sætninger, der skulle oversættes til engelsk. Det gik glimrende, og før jeg vidste af det, havde jeg lavet alle sætningerne. Efter at have gentaget processen nogle gange, havde jeg fået lavet lektier til alle fire fag til dagen efter så let som en leg. Jeg fortsatte videre i livet uden at tænke mere over det.\nJeg var kun lige startet med at følge min passion for sprog ved at starte på universitetet, da jeg erkendte, at nu var jeg så deprimeret som nogen kunne blive, så nu var der kun en vej, og det var op. Mit liv var i ruiner. Dårlig og dyr lejlighed, ingen venner, intet job og heller ingen aktiviteter i min fritid af nogen art, for det orkede jeg på ingen måde.\nSå måtte jeg jo indse hvor svag jeg var, og brugte derfor blot 10 sekunder om dagen på at sige en neutral men for mig vildt positiv sætning som “der sidder en fugl i busken” og dreje en halv millimeter på et humørhåndtag på et fiktivt billede. To år senere var jeg helt ude af min depression uden psykologhjælp eller medicin.\nMen nej hvor det lyder dræbende langsomt og smertefuldt, når jeg skriver det nu, men dengang havde jeg intet at tabe og alt at vinde. Med min smertende svaghed i hånden tog jeg et lille skridt hver dag.\nJeg læste videre og tog til udlandet på min kandidat. I Berlin var det fantastisk, for der var jeg både kommet ud af min depression og havde skabt mig et rigtigt godt studieliv. Så en uge efter jeg var ankommet til Sydfrankrig, var jeg ude for et sexuelt overgreb. Og jeg faldt og jeg faldt og jeg faldt.\nKrisepsykologen havde ferie, og jeg tænkte så, at jeg godt kunne klare det selv. Og det kunne jeg. Jeg fortsatte mine studier indtil jeg sad fast i en stor eksamensopgave i et halvt år. Og jeg begyndte at blive vældig irriteret over at javist nåede jeg mine mål, men hvorfor pokker skulle det være så stressende?\nMine evner til at manifestere var ikke så veludviklede dengang, så jeg nåede at gøre mit studie færdigt og blive rask igen ved hjælp af de små skridt, møde min nuværende mand og få mig mit første arbejde, da jeg en dag spontant besluttede mig for at følge min intuition endnu engang og springe på et iværksætterkursus, da jeg gik ledig efter mit første korte vikariat som gymnasielærer.\nSikken en glæde, energi og duft af mulighed og succes. Men på den sidste dag brød jeg hjertesskærende i gråd, for der var så meget der skulle laves, og det forekom mig, at blive stresset var det første punkt på iværksætter to-do-listen. Så henviste en af de andre mig til en teknik der hed Kaizen, som jeg aldrig havde hørt noget om. Det var teknikken med de små skridt, som jeg via min intuition havde brugt igen og igen helt siden gymnasiet, når der var noget jeg bare ville.\nJeg fandt, at den var baseret på videnskab. Så ikke nok med at jeg vidste at den virkede, for det havde mine sejre vist mig, den var også valideret fuldstændig rent videnskabeligt. Den var altså stensikker!\nEn dag skulle jeg lave overskriften til mit andet forløb i mit firma. Der var ikke noget ord der passede, så jeg fik den fjollede ide at så måtte jeg lave mit eget ord, og satte derfor “stress” og “fri” sammen til stressfri. Titlen til mit forløb blev helt forkert, men jeg vidste at det ord var kommet til mig af en grund.\nHer den anden dag gik det så op for mig, at det ikke kun handler om at Kaizen sikrer dig succes. Lige så vigtigt er det at du samtidig er stressfri. Jeg kan slet ikke beskrive den fantastiske følelse jeg fik inden i, da det gik op for mig.\nJeg har løst verdens problem med stress. Og endda med videnskabelig belæg for det og det ved at følge min intuition.\nDet er tid til at ringe ind til en verden uden stress.\nDu kan fortsætte med at blive inspireret ved at tilmelde dig mit nyhedsbrev her: http://eepurl.com/bb_ePP\nhttp://freetofly.dk/wp-content/uploads/2016/01/Stressfri-succes.jpg 3744 5616 Line Seidler http://freetofly.dk/wp-content/uploads/2015/07/email_header.jpg Line Seidler2016-01-12 14:29:482016-01-12 14:32:07Fulgte min intuition og fandt løsningen på stress


15. april: Dagbog fra genåbningen - BUPL\nFlere af landets skoler og daginstitutioner slog i dag dørene op for børnene for første gang i en måned. De pædagoger, der modtog børn i dag, har gjort et kæmpestort og kreativt arbejde for at skabe et trygt og sikkert miljø for alle. Andre steder knokler man stadig for at blive klar i denne uge eller næste uge.\n»Jo. Nok skal vi overholde retningslinjerne, men vi har med små mennesker at gøre!«\n»Tidsperspektivet bekymrer mig. Jeg har det bedst med, at tingene er, som de plejer, og det ærgrer mig, at de ældste børn i min SFO-gruppe ikke kan få en normal sidste tid her.«\n»Selvom vi skal arbejde med små børnegrupper, så er det jo store grupper i forhold til, hvad man har været vant til de seneste uger.«\nChristian Toft, SFO-pædagog Fuglssanggårdsskolen,\n»Der har været stor gensynsglæde, både mellem børnene indbyrdes og mellem børn og pædagoger.«\nCharlotte Vognsen, leder, Bredstrupsgades Børnehave.\n»Den største forandring og udfordring er jo, at børnene skal være i mindre grupper.«\nDet sagde pædagogerne og lederne om dagen, hvor flere af dem slog dørene op for børnene for første gang i en måned. Vil du læse mere om, hvad dagen bød på, kan du læse videre her.\nVuggestuen: Børns trivsel kommer før retningslinjerne\n»Vi planter forårsblomster på legepladsen, så det kan blive en fest med blomster, flag og balloner, når børnene kommer i morgen. Vi har kun to børn i nødpasning i dag, så vi laver også skilte, hvor der står, hvad man må forskellige steder. Børnene skal for eksempel vaske hænder, inden de bliver afleveret på legepladsen, så jeg har hentet campingtanke med små vandhaner til en vaskehal udenfor.\nJeg har skrevet til forældrene, at de skal have ekstra udetøj, solcreme og rene sutter og sutteklude med, og at de skal være hurtige til at aflevere. Der må kun være tre forældre på legepladsen ad gangen, og det dur ikke, at andre skal vente i lang tid på at komme til.\nVi har delt børnene i legegrupper ud fra deres relationer og udvikling. Grupperne skal helst være faste, men det er fem uger siden, at børnene har været her, så vi vil være opmærksomme på, om der er relationer, som ikke længere eksisterer. Vi kan blive nødt til at flytte rundt på børnene, for vi vægter deres trivsel højt. Derfor bekymrer det mig, at vi indskrænker deres frihed. Jeg har tit børn, som tager en pause på skødet af mig på kontoret, og medarbejdere spørger: Hvad nu hvis han kommer løbende og vil have et kram? Må han så ikke få det?\nJo. Nok skal vi overholde retningslinjerne, men vi har med små mennesker at gøre!«\nSkolen: Nogle var glade, andre var betuttede\n»0. og 1. klasserne er startet. Jeg har undervist fem tosprogede børn fra 3. til 5. klasse. De skulle først være begyndt i morgen og på fredag, men sammen med kommunen har vi vurderet, at de havde behov for at komme i skole nu. Både af sproglige hensyn og fordi de har været meget isoleret.\nVi har tegnet, og jeg har læst gåder op. Eleverne holdt sig ved hvert sit bord, og vi vaskede hænder, før vi skulle spise. Bagefter sprittede vi bordene af. Det har vi fået klare retningslinjer for. To af eleverne tog hjem efter frokost, og så gik jeg en tur på halvanden time med de tre andre. De er alle fra Eritrea, og jeg vægtede det sociale og lod dem snakke på deres eget sprog. Hold op, hvor de knevrede.\nI morges var jeg en tur forbi de små, og det var som første skoledag. Nogle var glade for at se hinanden, andre var betuttede. Klasserne er blevet delt i to, så nogle børn skulle være et andet sted og have en anden lærer end de plejer. Det fyldte i deres hoveder – og ikke at de skal spritte af og vaske hænder, for det er altid sjovt at plaske med vand.\nTidsperspektivet bekymrer mig. Jeg har det bedst med, at tingene er, som de plejer, og det ærgrer mig, at de ældste børn i min SFO-gruppe ikke kan få en normal sidste tid her. De plejer at overnatte i SFO’en og sige farvel med at lave isvafler med guf til alle i SFO’en. Det har en værdi at sige ordentligt farvel. Selv om alt måske er normalt igen til august, kommer den sidste tid i SFO’en aldrig tilbage.«\nSFO’en: Vi vil ikke være fangevogtere\n»I dag har jeg filmet til en video, der skal informere børnene om, hvad fredagen byder på. Videoen skal vise, hvilke områder børnene skal være i, hvor der er håndvaske udendørs, hvilke døre de skal gå ind ad, hvordan de skal sige farvel til mor og far etc. Jeg har også lavet optagelser af personalet, som hilser og fortæller børnene, at vi glæder os til at se dem.\nI dag har vi også haft møder, hvor vi blev informereret om, hvordan genåbningen kommer til at foregå. Her fik vi også information om, at vi for eksempel selv medbringe vores egen kaffe, fordi vi ikke må bruge kaffemaskinen. Så i dag var sådan en dag, som skulle give os tryghed og viden. Men det er også i dag, at vi har siddet og delt børnene op i mindre grupper ud fra et pædagogfagligt synspunkt.\nVores snakke har været konkrete og praktiske. Kan man tage på tur? Kan man bruge computere? Hvad nu hvis flere børn vil lege sammen? Vi skal jo ikke være fangevogtere – vi skal have en blødere, pædagogisk rolle.\nJeg har ikke selv så mange bekymringer, men det ved jeg, at et par af mine kollegaer har. Selvom vi skal arbejde med små børnegrupper, så er det jo store grupper i forhold til, hvad man har været vant til de seneste uger.«\nBørnehaven: Hvor mange forandringer kan børn klare?\n»Da jeg mødte klokken 7, var der kommet to børn. Vi har stillet et staffeli ude ved vores fordør med en ringeklokke, man kan ringe på. Når klokken ringer, kommer vi ud og tager imod. Når der kommer flere på samme tid, stiller de sig pænt på række. Vi har afmærket med små og store røde fodspor, hvor man må stå, så der er sikker afstand.\nDer er kun kommet 30 børn i dag, hvor vi normalt har 89. Vi ved, at nogle forældre holder deres børn hjemme, fordi de er bekymrede, men vi forventer en del flere børn i næste uge. Der har været stor gensynsglæde, både mellem børnene indbyrdes og mellem børn og pædagoger. Forældrene lægger madpakker i kølebeholdere udenfor og siger farvel. Børnene følges så ind enkeltvis, først til håndvask og derefter ind på stuerne, hvor de får at vide, hvorfor der ikke er så meget på hylderne, og hvad striberne på gulvet betyder.\nMen hvor mange forandringer kan børnene klare på én gang? Der er forandringer ved aflevering og inde på stuen, og det må være nok. Derfor har vi besluttet, at de frem til næste fredag skal være i den samme zone på legepladsen hver dag. Foreløbig er de optaget af at lege sammen efter lang tids adskillelse, men hvordan vil det gå med at være i så små grupper i næste uge, når der er flere børn? Det er jeg mere spændt på.«\nDen integrerede: Vaskekonen Trunte guider børnene\n»Jeg mødte klokken 6.30, fik åbnet og gjort klart. Jeg skulle modtage vuggestuebørn, og de første kom lige efter, jeg var mødt. Det hele foregik udenfor, og det gik fint. Alle skulle over og vaske hænder med det samme. Vi har fået ekstra toiletter og muligheder for håndvask, og det med håndvask gør vi noget særligt ud af for børnene. Vi har en voksen klædt ud som vaskekonen Trunte Tommestok, og hun guider børnene og får dem det rigtige sted hen bagefter. Og så har vi vaske-hænder-sang, og vi har musik med i alt, hvad vi laver.\nBørnene skulle afleveres forskellige steder, og det gjorde forældrene lidt forvirrede:\n’Jamen, når jeg skal aflevere her, skal jeg så også hente her?’\nBare det, at vi nu har fem forskellige indgange i stedet for to, forvirrer lidt her i starten.\nMed børnehavebørnene er det også gået fint her den første dag. Den største forandring og udfordring er jo, at børnene skal være i mindre grupper. I den zone, hvor jeg er med de ældste vuggestuebørn, er der hverken gynger eller ruchebane eller noget. Så må vi finde på noget, som børnene synes er sjovt og attraktivt. Vi har taget nogle kæmpeklodser med ud, og vi er ved at lave nogle højbede, vi skal så i. Og så er vi ellers på jagt efter insekter. Det jo er op til os at finde nogle aktiviteter – og vi følger langt hen ad vejen børnenes spor og interesser.«


Ny protest mod Folketingets �bningsgudstjeneste | Kristeligt Dagblad\nSend artiklen Ny protest mod Folketingets �bningsgudstjeneste til din ven.\nNy protest mod Folketingets �bningsgudstjeneste\nIgen i �r rejses der protester mod, at Folketingets �bning markeres med en gudstjeneste i Slotskirken. Her et foto fra en tidligere �bningsgudstjeneste. Foto: Leif Tuxen. foto: Leif Tuxen.\nVenstre dropper gudstjeneste\n�nske om multireligi�s folketingsgudstjeneste\nFolketinget �bnede med en velbes�gt gudstjeneste\nPolitikere tilbyder alternativ til gudstjeneste\nL�S OGS� Venstre dropper gudstjeneste\ngudstjeneste | Kamal Qureshi | Britta Schall Holberg | Folketingets �bning | debatarrangememt | Frederik Stjernfelt\tflexblock\nJens Beck Nielsen� | 4. oktober 2010\tProtesterne mod den gudstjeneste, der i morgen og traditionen tro markerer Folketingets �bning, bliver til et �rligt debatarrangement\nMan kan n�ppe tale om, at succesen gentages. Men i morgen laver de tre folketingsmedlemmer Kamal Qureshi (SF), Simon Emil Ammitzb�ll (LA) og Anne Marie Geisler Andersen (R) for anden gang et debatarrangement samtidig med og i protest mod den gudstjeneste i Slotskirken, der markerer Folketingets �bning.\tTrods stor opm�rksomhed deltog i 2009 kun syv ud af 179 folketingsmedlemmer og i alt omkring 50 mennesker i debatarrangementet, der problematiserede gudstjenesten som en uheldig sammenblanding af religion og politik. If�lge Kamal Qureshi skal arrangementet i morgen fastt�mre protesten som en �rlig begivenhed:"99 procent af danskerne kunne ikke dr�mme om at g� i kirke eller mosk� inden deres f�rste arbejdsdag efter sommerferien, men det g�r en meget stor del af de politikere, der repr�senterer dem i Folketinget."Men det er frivilligt, om man som politiker g�r til gudstjeneste, s� hvad er problemet?\tAnnonce\n"Folketingets �bning markeres ved, at man f�rst g�r i kirke og bagefter i folketingssalen. Vi har et problem, n�r det er en del af det officielle program. Og fordi man derfor har en direkte sammenblanding mellem kirke og politik."Venstres folketingsmedlem Britta Schall Holberg deltager ikke i arrangementet:"For det f�rste er det fuldst�ndig frivilligt, om man g�r til den gudstjeneste eller ej. For det andet synes jeg, at denne tradition er en smuk understregning af, at vi arbejder for mere end personlige ambitioner. Det l�fter ansvaret for det daglige br�darbejde i Folketinget," siger Britta Schall Holberg.I debatarrangementet deltager som opl�gsholdere Anders Jerichow, journalist og kronikredakt�r ved dagbladet Politiken, og Frederik Stjernfelt, professor ved Aarhus Universitet. Sidstn�vnte ved endnu ikke, hvad hans opl�g skal handle om, men som sekularist st�tter han debatarrangementets pr�mis om, at gudstjenesten er en forkert sammenblanding af religion og politik."Mange folk tror, at sekularisme betyder, alle skal overtales til ateisme. I mine �jne handler det om, at ingen religi�se positioner skal nyde forrang i politik. Der har vi i Danmark en rest af den gamle lutherske konstruktion fra enev�ldens dage, hvor stat og kirke hang t�t sammen," siger Frederik Stjernfelt."Sagt p� en lidt mildere m�de er ikke alle danske politikere og v�lgere troende, og det er fint med et alternativt arrangement til dem."B�de gudstjenesten og debatarrangementet foreg�r i morgen klokken 10-11.beck@k.dk\nYahya Hassan opbl�der fronter i udl�ndingedebat\n�Miraklernes tid er ikke forbi�\nBritta Schall Holberg lovgiver for gud\nAnker, publiceret d.04/10 09:50 (for 3 �r siden)\nL�s artiklen bag debatten her: Ny protest mod Folketingets �bningsgudstjeneste\nFor det andet synes jeg, at denne tradition er en smuk understregning af, at vi arbejder for mere end personlige ambitioner. Det l�fter ansvaret for det daglige br�darbejde i Folketinget," siger Britta Schall Holberg\nJeg kunne da godt t�nke mig at h�re lidt mere om Britta Schall Holbergs arbejde i folketinget for gud/kirken.\nlovgiver hun med det gamle eller nye testamente i h�nden?\nMark Steven Pedersen, publiceret d.04/10 10:49 (for 3 �r siden)\nAnker skrev: For det andet synes jeg, at denne tradition er en smuk understregning af, at vi arbejder for mere end personlige ambitioner. Det l�fter ansvaret for det daglige br�darbejde i Folketinget," siger Britta Schall Holberg\nlovgiver hun med det gamle eller nye testamente i h�nden? Jeg kunne godt t�nke mig at h�re lidt mere om hvor hun skulle have sagt at det er Gud og Kirken hun arbejder for.\nSelvf�lgelig indledes folketings�ret med en gudstjeneste.\nNederby Jessen, publiceret d.04/10 11:31 (for 3 �r siden)\nSelvf�lgelig indledes folketings�ret med en gudstjeneste. Det er for mig b�de naturligt og rigtigt.\nJeg har ingen problemer med det alternative arrangement. Det er jo et frit land, vi lever i. Det er da trist, at det nu skal v�re kontroversielt med en gudstjeneste som indledning til folketings�ret, men her har vi vel det n�ste punkt i vores tro og kultur, som kulturradikalimen vel fjerne Jeg er glad for, at man holder fast ved traditionen med at begynde folketings�ret med en gudstjeneste. Det er en god og rigtig tradition. V�rdipolitisk er det vigtigt at starte folketings�ret med en gudstjeneste, der markerer, at vi i Danmark holder fast ved den kristne tro.\nI mine �r i Gr�nland oplevede jeg, at man ofte indleder begivenheder med en gudstjeneste. Jeg boede i 13 �r i Ilulissat og oplevede, at nationaldagen efter et f�lles morgenbord ved kommunekontoret og en procession til kirken blev indledt med en gudstjeneste. N�r der var GM i kajak, fodbold, volleyball eller andet, indledte man altid mesterskaberne med en kort gudstjeneste. Det er b�de smukt og dejligt.\nSnedsted, publiceret d.04/10 11:53 (for 3 �r siden)\nKamal Quereshi vil g�re protesten mod Gudstjenesten i Slotskirken til en tradition. Han vil "fastt�mre protesten som en �rlig begivenhed".\nJamen v�r velkommen.\nSidste �r deltog 7 folketingsmedlemmer i hans debatm�de, der skulle udg�re et alternativ til Gudstjenesten.\nJeg kan da godt forst�, at Quereshi, der mig bekendt er muslim, ikke deltager i den kristne, traditionelle Gudstjeneste forud for Folketingets �bning f�rste tirsdag i oktober.\nOg der er s� sandelig heller ingen, der tvinger ham til at deltage. Ikke s� meget som et enkelt menneske vil se sk�vt til, at han bliver v�k.\nHvis jeg var MF, ville jeg da heller ikke deltage i en "tirsdagsb�n" i en moske forud for Folketings�rets begyndelse.\nMen �rligt talt: Quereshi! Hvad i alverden er problemet? Hvis der er Folketingsmedlemmer, der f�ler et behov for at ops�ge Gud i Hans hus, inden de giver sig i kast med deres meget ansvarsfulde arbejde at lovgive, ja s� samles de til Gudstjeneste. De, der enten ikke mener, at de har lyst eller behov, bliver v�k.\nDer er ikke tale om en sammenblanding af religion og politik. Det ville der v�re, hvis Folketingets nestor �bnede tirsdagens m�de klokken 12 med at bede Fadervor fra formandss�det. Og denne i�vrigt udm�rkede id�, er der til dato ingen, der har f�et.\nHvis Quereshi virkelig ville se resultat af sin protest, m�tte han arbejde for at f� forbudt, at hans kolleger samles i b�n, inden de skrider til arbejdet.\nAlts� en oph�velse af s�vel forsamlings- som religionsfriheden. - En oph�velse af to vigtige frihedsrettigheder i Grundloven.\nJeg kan godt forst�, at hr. Quereshi gerne vil g�re debatm�det til en tradition.\nMen jeg kan ikke forst�, at den seri�se del af den danske presse vil ofre spalteplads p� at omtale syv MFeres "protest" �r efter �r.\nAllerede anden gang det sker, har begivenheden mistet sin nyheds- og aktualitetsv�rdi.\nOg et relevanskriterium har den aldrig haft.\nMorten, publiceret d.04/10 11:59 (for 3 �r siden)\nDet er �benbart sv�rt for nogle at tage alvorligt, at det danske riges grundlov foreskriver �n bestemt religion som den, der skal st�ttes af staten. Det er fint nok at j�der, muslimer og ateister holder deres egen andagt. Men de skal vel ikke tvinge flertallet til at opgive en god tradition.\nSv. Selvf�lgelig indledes folketings�ret med en gudstjeneste.\nClaus, publiceret d.04/10 13:28 (for 3 �r siden)\nHelt enig med BNJ. Kristendommen har haft og har stadig en s� altafg�rende indflydelse p� det danske samfunds udvikling og indretning, at det er naturligt med gudstjenester ogs� i denne sammenh�ng.\nBjarne D., publiceret d.04/10 13:29 (for 3 �r siden)\n- og derfor er det naturligt at begynde et nyt �r i kirken.\nDet er ogs� muligt at blive udenfor.\nMuslimske lande har deres traditioner - se blot den vanvittige vandring i Medina hvor det tamper hinanden ihjel.\nUd med Gud - ind med Allah\nKaj, publiceret d.04/10 14:31 (for 3 �r siden)\nN�r de tre initiativtagere g�r ind for adskillelse mellem religion og politik, savner jeg en protest fra deres side mod ramadan-middagen p� Borgen !\nJeg savner faktisk en protest fra alle 179 !\nSekularismen er ikke min religion\nJudas II, publiceret d.04/10 14:36 (for 3 �r siden)\nVisse politikere b�r nok lige v�re opm�rksom p�, at der ikke findes sekularister i min frikirke, men der findes til geng�ld en meget gal fundamentalist, som mener det er p� tide, at Kejseren f�r, hvad Kejserens er.\nForbandet v�re sekularisterne og alle deres religi�se dogmer..\nJ�rn Arpe, publiceret d.04/10 15:41 (for 3 �r siden)\nAllah skal aldeles ikke ind!\nDet er utroligt, hvor unuancerede og rabiate mange mennesker er. Der er mig bekendt ingen seri�se mennesker, som �nsker eller endsige da fors�ger at g�re Allah og dermed islam til en del af Folketingets �bningsceromoni og dermed en del af Folketingets arbejde. Ramadanmiddagen p� Christiansborg var jo et helt privat og ikke-kultisk arrangement og kan derfor heller ikke p� nogen m�de sammenlignes med en gudstjeneste.\nAt en gudstjeneste ikke h�rer hjemme i forbindelse med Folketingets �bning, burde v�re klart for enhver, da der aldrig endnu er fremf�rt �t eneste sagligt argument for, at staten skal blande sig i religion eller endsige da tvinge alle mennesker til via statsskatten at betale til statens eget religionsv�sen, som 20 pct. af befolkningen ikke er medlem af. Det er ellers noget, man kun g�r i lande som Iran. I hvert fald ikke i de lande, vi normalt sammenligner os med.\nMen desv�rre lever vi �benbart i et provinsielt, navlebeskuende og intolerant samfund, hvor mange har en ekstrem ringe tiltro til, at kristendommen kan klare sig i m�det med andre religioner. Og hvorfor s� det? Jo, sandsynligvis fordi de fleste i ovenn�vnte kategori ikke aner, hvad deres egen religion er, eller endsige da hvad hovedindholdet er. De fleste danskere er nemlig religi�se analfabeter! Det er derfor heller ikke s� m�rkeligt, at mange er af den opfattelse, at kristendommen er ensbetydende med det danske statslige religionsv�sen. Men sagen er jo, at folkekirken er et lille trossamfund, som kun eksisterer i den provinsielle danske andeg�rd. I mods�tning til Den Katolske Kirke, der som den universelle kirke p� helt anden vis repr�senterer kristendommen.\nEt godt r�d til alle dem, som lider af islamofobi og ser Allah p� hvert andet gadehj�rne: L�s dagens artikel med de kloge ord af den tyske forbundspr�sident, Christian Wulff, som i sin f�rste store tale netop betonede, at han naturligvis er pr�sident for alle - ogs� muslimerne. En s�dan udtalelse ville garanteret v�re ut�nkelig herhjemme.