Hvordan får du plads til 130 liter vand i én kop? Fyld den op med kaffe | Information\nI dag mangler så mange som 850 millioner mennesker – omkring en ud af ni i den globale befolkning – adgang til rent og billigt vand inden for en halv times afstand fra deres hjem. Næsten 300.000 børn under fem dør af diarré, der skyldes snavset vand og dårlig hygiejne. Dette er et bekymrende tegn på, at vi dræner verdens grundvandsmagasiner.\nDet er let at forestille sig, at vand må være vor klodes mest vedvarende ressource. Vand falder hele tiden fra himlen som regn, omgiver os i oceaner, der dækker næsten tre fjerdedele af planetens overflade, og findes i frossen form på polarisen og bjerggletsjere. Vand er kilde til livet på Jorden og måske på andre planeter. Just derfor vakte det opsigt, da der blev konstateret spor fra vand på Mars – et muligt tegn på, at liv engang kan have eksisteret der.\nDesværre er de fleste af Jordens vandressourcer omtrent så utilgængelige, at de lige så godt kunne befinde sig på Mars, og de, som er tilgængelige, er ujævnt fordelt. Det er dyrt og upraktisk at transportere vand over store afstande, men vores behov for vand vokser hele tiden, både inden for fødevareproduktion og industri og i bygge- og produktionssektoren. Med over 7,5 milliarder indbyggere i verden i dag og forventet ti milliarder i 2050 vil efterspørgslen efter vand med sikkerhed nærme sig kritiske niveauer.\nI dag mangler så mange som 850 millioner mennesker – omkring en ud af ni i den globale befolkning – adgang til rent og billigt vand inden for en halv times afstand fra deres hjem. Næsten 300.000 børn under fem dør af diarré, der skyldes snavset vand og dårlig hygiejne.\nAt sikre vand til alle er ikke kun afgørende for menneskers sikkerhed, men har store sociale og økonomiske fordele. Børn går glip af skoleuddannelse og voksne af arbejdsindtægter, når de bliver syge af let forebyggelige sygdomme som dem, der skyldes vanskelig adgang til vand.\nVærst er det for piger i visse udviklingslande – i puberteten holder de ofte op med at gå i skole på grund af mangel på sanitet.\nAt sikre adgang til rigelig og billig vand redder ikke blot liv og letter sundhedsvæsenets byrde, det frigør også økonomiske ressourcer. Hver et pund, der investeres i rent vand, giver mindst fire pund i økonomisk afkast, har ngo’en WaterAid beregnet.\nDet vil koste lidt over 21 mia. pund (175 mia. kr.) om året frem til 2030 eller 0,1 procent af det globale BNP at sikre adgang til vand og ordentlig hygiejne til alle, der behøvet det, men Verdensbanken anslår, at de økonomiske fordele ville løbe op i 60 milliarder dollar (385 mia. kr.) om året.\nKlimaforandringer fører til tørke og hedebølger over store dele af kloden, foruden til oversvømmelser og stigende havvandstande. Samtidig forværres forureningen, både af ferskvandsressourcer og grundvand. Udtynding af grundvandsmagasinerne kan gøre resterende vand mere saltholdigt, ligesom gødningsstoffer, der lækker nitrat ind i vandforsyningen, kan gøre vandet uegnet som drikke- og kunstvandingsvand.\nCape Town i Sydafrika er et grelt eksempel på, hvad der kan ske, når vandforsyningen bliver truet. I årevis tog byen mere vand ud af vandkredsløbet, end den kunne regenerere, og forsøg på at bekæmpe vandspild og fordele vandforsyninger mere ligeligt for rige og fattige slog ikke til.\nVed udgangen af 2017 stod byen med ryggen mod muren, og bystyret så ikke andet for end at advare imod en forestående Day Zero, da vandforsyningen simpelthen ville løbe tør: Der ville ikke komme mere vand ud vandhanerne.\nI sidste instans lykkedes det at afværge Day Zero. Dels fordi der kom en nedbørsmængde i første halvår af 2018 over gennemsnittet, dels fordi offentligheden i tiltagende grad fulgte opfordringer om at bruge vand mere effektivt, hvortil kom rationeringer og ændringer i praksisser som påbud om kun at kunstvande om natten, genbruge ’gråt’ vand fra vaskemaskiner og brusere og gennem ibrugtagning af nye vand-af-saltnings-anlæg.\nDe fattige rammes hårdest. Jonathan Farr, seniorpolitisk analytiker hos WaterAid, siger:\n»Når så mange kappes om vand, bliver de fattige og marginaliserede tabere i dette spil.«\nMange regeringer og privatiserede vandvirksomheder prioriterer at sikre forsyningsleverancer til de rigeste boligkvarterer og sætter landbrug og industri over fattigere mennesker. Deling af adgang til vand på lige fod kræver god regeringsførelse, stramme reguleringer, investeringer og lovhåndhævelse, hvilket alt sammen er mangelvare i nogle af verdens fattigste og mest vandknappe områder.\nHvordan får du plads til 130 liter vand i en kop? Fyld den op med kaffe. Kaffedyrkning forbruger ekstreme vandmængder. Det samme gør bomuld: Der er 10.000 liter vand i et par jeans. Andre stærkt vandforbrugende afgrøder er advocadoer og mandler. Landbrug tegner sig for 70 procent af det globale vandforbrug.\nRegioner, der eksporterer vandintensive afgrøder, kan siges at ’eksportere’ deres vand. Man taler i den forbindelse om eksport af ’virtuelt vand‘, som også i nogen grad gør sig gældende for industrielt forbejdede produkter. Når lande og regioner med vandmangel afgiver vand til deres eksportvarer, tjener de nok på salget af disse varer, men i det lange løb skal omkostningern ved mulig udtynding af vandrresourcer modregnes.\nAntallet af områder med alvorlig mangel på vand er i kraftig vækst: Cape Town er kun begyndelsen. En undersøgelse baseret på data fra NASA’s GRACE-satellitter (GRACE: Gravity Recovery and Climate Experiment) har over en 14-årig periode afdækket 19 såkaldte hotspots verden over, hvor vandressourcer hurtigt udtømmes med potentielt katastrofale resultater.\nDisse omfatter områder i Californien, i det nordvestlige Kina, i det nordlige og østlige Indien og i Mellemøsten. Som klimaforskere har forudsagt, bliver de områder af verden, der i forvejen var udsat for tørke, generelt endnu tørrere, ligesom de, som allerede var våde, bliver endnu vådere.\nForfatternes konklusion var uden omsvøb: Data viste, at »vand er blevet det centrale miljøproblem for århundredet«, sagde de.\nHvem kontrollerer vand?\nDer findes ikke et globalt kontrolsystem for vand. Vand reguleres på lokalt niveau og reguleres ofte elendigt. Teknologien, der kan hjælpe os med at bruge vand effektivt og retfærdigt, findes, men er ofte ikke implementeret.\n»I mange tilfælde er en anvendelse af velkendt teknologi [som pumpesystemer, regnvandssamlere, lagringscisterner og latriner] i stedet for nye teknologiske løsninger tilstrækkelige til at sikre, at brugerne får de tilstrækkelige tjenester,« siger Farr.\n»Vi har løst problemet med adgang til vandressourcer, siden civilisationen begyndte. Vi ved, hvordan vi gør det. Vi skal bare klare det.«\nHan bemærker, at i mange afsidesliggende dele af Afrika syd for Sahara »kan der være tilstrækkelige forsyninger af grundvand, men ikke nok investeringer i serviceydelser og serviceforvaltning for at sikre, at folk har adgang til dette vand«.\nNogle af de mest effektive metoder til at holde rede på vandressourcer er også de enkleste. At lappe huller og tæring i rør er et godt eksempel – aldrende og dårligt vedligeholdt infrastruktur resulterer i spild af store mængder vand. Utætte pakninger og nedslidte kartuscher (lukkemekanisme, red.) i vandhaner kan medføre spild af vand på hundredvis af liter om året per vandhane.\nI Storbritannien har miljøministeriet advaret om vandmangel i den sydøstlige del af landet inden for få år, hvis de tre mia. liter, der dagligt vurderes at gå til spilde på grund af lækager – nok til at dække 20 mio. menneskers behov – fortsætter.\nVandmålere til forbrugere i industrilande har været kontroversielle, fordi de kan straffe storfamilier, der har større behov. Men de er stadig en god forbrugsindikator i husholdningerne, der kan anspore til ikke at spilde vand, især fordi der bliver stadig flere tilgængelige tekniske løsninger fra toiletter med kort skyld til vandbesparende brusehoveder.\nHavvand udgør 97 procent af Jordens vandressourcer. Hvorfor ikke afsalte det og bruge det til drikkevand og vandingsvand?\nDen mest almindelige metode er destillation, hvor vandet koges, dampen opfanges og kondenseres til ny vand. Afsaltning i den storskala, som vil være nødvendig for at sikre et bidrag af stabilt og rigeligt vand til storbyer, er dog alt for dyrt, fordi processen er uhyre energikrævende og således også klimaskadelig, medmindre energien kommer fra vedvarende kilder. Det samme gælder også de metoder, der bruger elektrisk strøm eller højtryk til at udskille saltet. Hertil kommer, at destilleret vand også renses for vigtige mineraler.\nEt ydeligere problem er, at indsugning af havvand også kan indsuge fisk og ødelægge kysters økosystemer. Det samme kan genudledning af afsaltet salt i høje koncentrationer.\nVanding har gjort det muligt for landmænd i selv tørre områder at dyrke en bredere vifte af afgrøder. Nogle vandingsmetoder er dog meget ineffektive – i varme lande fordampes en del af vandet på afgrøderne, før det når rødderne. Et alternativ er drypvanding, et rørsystem, som leverer vand direkte til hver plantes rødder, men også dette kan give spild.\nTraditionelle metoder kan også med fordel genopfindes i nogle regioner, pointerer Marc Stutter fra James Huttion Institute. Han henviser til, at i Rajasthan i Indien har genetablering af traditionelle små damme kaldet johads sikret, at reservoirer af nedbørsmængder har kunnet holde på mere vand i længere tid – »det har ført til en mirakuløs re-vitalisering af et grønt landskab«.\nFremskridt inden for sensorteknologi peger også fremad. Jord-sensorer, der kan fås i almindelig handel for så lidt som to dollar om året, kan overvåge fugtindhold i jorden, så landmændene ved, om der er behov for kunstvanding, og kan hjælpe med at kalibrere vanding mere fint end tidligere.\nVidenskabelige landvindinger sker også inden for dyrkning af selve afgrøderne. Plantebiologer udvikler stadig flere avlssorter, der er mere modstandsdygtige over for tørke, nogle gange gennem naturlig forædling, i andre tilfældeved hjælp af genetisk modifikation.\nMen der er grænser for, hvor langt man kan komme med videnskab og teknologi. De største problemer er stadig mangel på ordentlig myndighedsregulering og mangel på investeringer. Landmændene vil dyrke hvad som helst, der giver højest afkast, og mange har ikke andet valg end at bruge løs af knappe grundvandsressourcer.\nUden et myndighedsopsyn, der kan hindre dette, kan konsekvenserne blive katastrofale, når vandudtyndinger rammer bredt i et helt lokalsamfund.\nHvad med oversvømmelser?\nKlimaændringer vil ikke kun betyde mere tørke, men også hyppigere oversvømmelser, som kan være ødelæggende for landbruget og byerne, især kystbyer, der allerede er truet af stigende havvands-niveauer og stærkere storme.\nVerdensbanken anslår, at skader på byerne som følge af oversvømmelser vil løbe op i 1.000 milliarder dollar (6.410 mia. kr.) inden 2050, hvis der ikke gøres en langt stærkere indsats for at ruste byerne til at håndtere konsekvenserne.\nAt gøre verden mere modstandsdygtig over for oversvømmelser handler om mere end at opføre dæmninger og diger. I stigende grad går planlæggere nu også efter at ’finde naturlige steder for vand’ og vende tilbage til naturbeskyttelse.\nI tropiske områder er f.eks. over en femtedel af de mangrovesumpe, der før dannede kystlinjer, nu ødelagt for at gøre plads til landbrug og akvakultur. Gendannelse af mangrover giver mange fordele: De beskytter de indre områder mod stigende vandstande og storme og sikrer ynglesteder for større fiskebestande og dermed højere fangstmængder. Mangrove-genopbygningsprojekter er nu sat i værk i lande fra Bangladesh til Indonesien, fra Elfenbenskysten til Surinam.\nFlodsletter og vandmarker sikrer også naturlig vandopbevaring med jorde, der virker som en svamp ved at opsuge vandmængder for siden småt at give dem fra sig igen over tid. Dette er muligvis ikke populært blandt de landmænd, der havde udset disse jorder til dyrkning, men her vil kompensationer med offentlige midler så nogenlunde kunne holde dem skadesløse.\nFlydende huse er en ny idé, der er ved at fænge an fra Holland til Sydøstasien. Huse bygges på flydende platforme i stedet for fundamenter, men forankret til hav- eller flodbunden. Der findes allerede en bred vifte af visse moderne design, og projekter er i gang fra Lagos til Londons Docklands.\nDet bæredygtige udviklingsmål nummer seks fra FN omhandler sikring af rent vand og sanitet for alle inden 2030. Men som Farr fra WaterAid bemærker, vil nogle lande ikke kunne indfri målet før om århundreder, hvis det nuværende tempo i fremskridtene fortsætter. Verdens regeringer skal mødes i FN-regi denne sommer og diskutere den videre proces.\nIfølge James Famiglietti, medforfatter til Nasa Grace-undersøgelsen, har nogle af de områder, der er mest udsatte, »allerede bevæget sig over på den forkerte side af bæredygtighedspunktet«, i og med at deres grundvandsmagasiner er på vej til hurtigt at blive udtømt – det gælder især den arabiske halvø, det nordkinesiske sletteland, Ogallala-grundvandsmagasinet på USA‘s midtvestlige prærieland, Guarani-grundvangsmagasinet i Sydamerika, det nordvestlige Sahara-system og flere andre regioner.\n»Når disse grundvandsmagasiner ikke længere kan levere vand – og nogle af dem som f.eks. den sydlige halvdel af Ogallala kan løbe tør i 2050 – hvor skal vi så producere vores mad og få vores vand fra,« spørger han.\n03. juli, 2018 - 22:06\nOm vi, hvem vi så end er, er ved at løbe tør for vand, kan jeg ikke vurdere. Vi er næppe Danmark. Men jeg ved, at vi er ved at løbe tør for argumenter for ikke at indføre en global fødselsbegrænsning. I midten af 1920’erne var verdens befolkning 2 mia. Snart runder vi de 8 mia. Dette og dette alene er årsag til alle klodens problemer, klimaproblemerne inklusive.\nRandi Christiansen, Svend Erik Sokkelund, Morten Larsen, Palle Yndal-Olsen, Niels K. Nielsen, Anders Reinholdt, Kim Strøh, Jens Falkenberg, Henrik Leffers, Martin Lund, Christian Skoubye, Jens Jensen, Anne Eriksen, Ejvind Larsen, Søren Bro, Kim Houmøller, Per Torbensen og Lise Lotte Rahbek anbefalede denne kommentar\n04. juli, 2018 - 06:00\nDet eneste problem med den artikel er, at overskriften er udformet som et spørgsmål. Det er en målbar kendsgerning at vi mennesker forbruger væsentlig mere fersk vand, end kloden kan gendanne.\nOverskriften burde stå med flammeskrift:\nVi ER ved at løbe tør for vand.\nSvend Erik Sokkelund, Morten Larsen, Flemming Berger, Jens Falkenberg, Henrik Leffers, Verner Nielsen, Eva Schwanenflügel, Anne Eriksen og Ejvind Larsen anbefalede denne kommentar\n04. juli, 2018 - 06:10\nJørgen Mollerup. Fødselstallet er faldet drastisk kloden rundt. Befolkningstilvæksten skyldes at alt for mange overlever de første barndoms år, der er for få kvinder, der dør i forbindelse med barsel, og ikke mindst, at alle vi gamle knarke lever uforskammet længe.\nDet der vil batte, er en øget dødelighed blandt børn og aflivning af ældre i stedet for pension.\nThat's fact of life, for at citere en intelligent tåbe.\nFlemming Berger, David Zennaro og Jørgen Wassmann anbefalede denne kommentar\n04. juli, 2018 - 09:21\nJa, og for få mænd der dør i tvekampe, krige og oversvømmelser, ikke sandt? ;-)\nBørge Neiiendam, Palle Yndal-Olsen, Eva Schwanenflügel, Anne Eriksen, Peter Knap og Kim Houmøller anbefalede denne kommentar\n04. juli, 2018 - 12:17\nPeter Knap har nu en pointe, selvom han måske skriver ligesom Eminem rapper. Lige ud af posen uden at lægge fingrene imellem.\nPt fødes der to børn, hver gang et menneske dør, og det har ført til en eksplosion i befolkningstallet. Samtidig er overbefolkning af kloden et af de allerstørste politiske tabuer, og i videnskaben regnes det som værende et karriere selvmord at nævne befolkningstallet.\nHer er det måske værd at bemærke, at problemer sjældent forsvinder, ved at vi ikke taler om dem. Samtidig kan man regne på, hvad der skal til for at nedbringe befolkningstallet hurtigt nok til at vi kan undgå, at mange kommer til at dø af sult. Selv hvis vi holdt op med at føde børn globalt i morgen, ville vi ikke ved naturligt frafald kunne nå ned på et bæredygtigt befolkningstal i dette århundrede.\nHvis man har oplevet f.eks. kræft tæt på, er det for de fleste mennesker åbenlyst at en kur mod kræft ville være fantastisk. Ift. befolkningstallet ville en kur være en katastrofe. For det enkelte menneske ville en kur være moget positivt, men for menneskeheden ville den være noget negativt. Det kan man kalde et paradoks. Mange af de ting vi opfatter positivt; velfungerende fødevareproduktion, fred, rent vand, lav børnedødelighed, osv. medfører at befolkningstallet stiger. For at nedbringe befolkningstallet kan man "håbe" på krig, hungersnød, pandemier, naturkatastrofer og lignende fæle ting. "Håbe" fordi alternativet kunne være, at vi blev nødt til at nedbringe befolkningstallet via foranstaltninger, vi selv var nødt til at tage stilling til.\nDer er ikke noget at sige til at emnet er ekstremt følsomt tabu. Oveni er der så det faktum, at vi i den Vestlige Verden bruger langt flere ressourcer end de lande, hvor befolkningen for alvor eksploderer.\nAnne Eriksen, Børge Neiiendam, Morten Larsen, Trond Meiring, Flemming Berger, Britta Hansen, Peter Knap, Henrik Leffers og Martin Lund anbefalede denne kommentar\n04. juli, 2018 - 13:48\nMon ikke vi stadig kan have lidt tiltro til Hans Rosling og hans forudsigelse på omkring 11 milliarder som plateauet for jordens befolkning?\nLars Steffensen og Mathias Kvolsgaard anbefalede denne kommentar\n04. juli, 2018 - 14:01\nPeter Knap forstod vist godt min pointe og min smiley.\nJeg ved godt, hvordan det står til med befolkningstilvæksten. Det har jeg sådan set vidst siden 80'erne. Men jeg kan ikke føde et minus antal børn og jeg nægter at håbe på epedemier eller gå ud og myrde nogen !!\nDer er stadig tiltag at gøre, som f.eks at begynde at tage sig af jordens ældre af den simple grund, at befolkningstilvæksten er størst der, hvor det er børnene som tager sig af de gamle. Derfor får befolkningen mange børn. Man kan også begynde at belønne/fremhæve ikke-forældre fremfor at ynke dem og spørge til deres mentale helbred. Man kan også forsøge at dreje folkestemningen imod at fejre hver eneste børnefødsel i de rige lande somom det var kristi genkomst.\nDer FINDES tiltag, men de vil være upopulære. Og så er der vel ikke andet at gøre end at gå ned i samlet flok.\nAnne Eriksen, Børge Neiiendam, Randi Christiansen, Svend Erik Sokkelund, Bjarne Bisgaard Jensen, Trond Meiring, Morten Balling, Carsten Munk og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n04. juli, 2018 - 15:06\nDen bedste og formodentlig eneste bæredygtige kur mod overbefolkning er økonomisk vækst: jo mere velstående et land er, jo lavere er antallet af fødte børn pr kvinde. I Vesteuropa er vi under 2 i fødselsrate - dvs. befolkningstilbagegang. Tag den @Randi!\n04. juli, 2018 - 16:15\n"Cape Town i Sydafrika er et grelt eksempel på, hvad der kan ske, når vandforsyningen bliver truet."\nI Cape Town er problemet vist mest at de indførte en ekstremt racistisk version af "affirmative action" som har bevirket, at der er for få kvalificerede ingeniører til at løse opgaverne i forbindelse med vandforsyning.\nBørge Neiiendam og Peter Knap anbefalede denne kommentar\n04. juli, 2018 - 18:06\nMorten og Liselotte. Det var blot en markering af, at ideen om de mange børnefødsler i vistnok især i de muslimske lande er en grundløs påstand.\nDe er et tegn på en beklagelig mangel på almen viden.\n04. juli, 2018 - 18:11\nSpørgsmålet er ikke om befolkningstallet vil stabilisere sig. Spørgsmålet er hvornår Malthuspunktet nås.\nNaturen har igen og igen reguleret bestande. Den skal også nok regulere menneskebestanden før eller siden.\n04. juli, 2018 - 20:06\nI disse dage udstedes der vandingsforbund rundt om i landet, det er godt, men ikke godt nok.\nDa landbruget står for over halvdelen af vandforbruget i disse tider, så må politikerne gøre op med landbrugets særstatus. Det er urimeligt, at landmændene altid henviser til, at de taber penge, hvis politikerne skrider ind over for den måde, de behandler naturen på. Alle andre erhverv er underlagt restriktioner. Derfor kan man sagtens tvinge landbruget til at bruge mindre vand, når den samlede drikkevandsressource er truet\nAnne Eriksen, Børge Neiiendam, Morten Larsen, Palle Yndal-Olsen og Britta Hansen anbefalede denne kommentar\n04. juli, 2018 - 20:52\nBefolkningstallet steg i en periode eksponentielt, og det gør det delvist stadigvæk, dog med den krølle at vækstraten falder. Det gør den lineært, og FN regner med at vækstraten når ned på nul omkring år 2100. Det gør de så vidt jeg kan se baseret på den lineære funktion for vækstraten, som de ekstrapolerer.\nDer er dog også mulighed for at vækstraten både kan stabilisere sig, f.eks. pga. nanomedicin, nyudviklede enzymer som kan reparere telomerer mm., eller at den kan falde drastisk, bla. når vi engang i dette århundrede løber tør for fosfor.\nMorten Larsen, Peter Knap og Britta Hansen anbefalede denne kommentar\n04. juli, 2018 - 21:31\nNår man tænker over, hvorfor og for hvad eller hvem skovarealer ryddes til fordel for monokulturer som soya, palmolieplantager m.v., må konsekvensen nødvendigvis være at droppe indtag af kød og andre animalske produkter! Go vegan.\n04. juli, 2018 - 23:07\n"Da landbruget står for over halvdelen af vandforbruget i disse tider, så må politikerne gøre op med landbrugets særstatus."\nhvis du foretrækker som modydelse ikke at få noget at spise..... ;-)\nLandbruget bruger den mængde vand, der skal til for at fremavle de fødevarer, som vi vil spise. Hvis nu ingen af os ville spise oksekød, ville landbruget sikkert hurtigt finde ud af det, og skære produktionen ned. Men også grøntsager kræver vand. ;-)\nI øvrigt er der overhovedet intet problem med tilstrækkelige vandmængder i Danmark.\n04. juli, 2018 - 23:25\nLandbruget og dyrkning af afgrøder til produktionsenhederne (jf husdyr) finder jo netop ikke kun sted i DK men kommer fra ryddede områder i de relevante områder!\n05. juli, 2018 - 08:08\nMåske kan vi få Harvey Weinstein til at gå forrest i en kampagne for at gå uden bukser og spare på vandet?\n05. juli, 2018 - 08:09\n"Snart runder vi de 8 mia. Dette og dette alene er årsag til alle klodens problemer, klimaproblemerne inklusive."\nAntallet af mennesker på kloden er i sig selv ikke nok til at skabe de problemer, vi/kloden står overfor; snarere er det måden, vi fordeler og forvalter ressourcerne på, som er den umiddelbare årsag. Naturligvis kan der ikke være et uendeligt antal mennesker på kloden, men hvis det gigantiske overforbrug af ressourcer som sker især visse steder på kloden blev reduceret og en dele-/bytte-økonomisk verdensorden blev udviklet, ville kloden formentligt godt kunne bære at vi var 10 mia. mennesker. Men selvfølgelig virker det umiddelbart enklere (og måske også nemmere?) at agitere for at befolkningstilvæksten blandt mennesker skal bremses (hvilket, såfremt det skete naturligt, naturligvis heller ikke ville være en ringe udvikling), end at arbejde for at der skal ske fundamentale ændringer af den økonomiske verdensorden.\nBørge Neiiendam, Morten Larsen, Trond Meiring, Christian Nymark og Michael Frommelt anbefalede denne kommentar\n05. juli, 2018 - 09:29\n"I øvrigt er der overhovedet intet problem med tilstrækkelige vandmængder i Danmark"\nDu kan fornægte kendsgerningerne herfra og til dommedag og problemet er ikke den mad som vi selv spiser, men de kolossale mængder der produceres til export. Det kræver, som sagt, over halvdelen af vores vand og grundspejlet lider under det. Det har fatale følger for vores vandløb og søer, med massedød blandt utallige dyrearter til følge.\nDin agenda fornemmer jeg tydeligt, sørgelig faktaresistent, men det er da under al kritik, at vi som private borger ikke må vande, mens landbruget, som dyrker over 70% af vores lands samlede arealer, øser over 50% af vores samlede gode danske rene drikkevand, ud over markerne.\nDet er ikke småmængder, der er tale om, i Danmark kan over 450.000 ha jord vandes, og i tørkeår, som i år, overstiger vandforbruget til markvanding alle andre former for vandforbrug.\nAnne Eriksen, Børge Neiiendam og Randi Christiansen anbefalede denne kommentar\n05. juli, 2018 - 10:02\nHvis der skal bruges 10.000 liter vand til et par jeans og 130 liter til en kop kaffe, var det måske en idé, at tage et kig på vores sekundær vandforbrug?\nEn anden ville være, at vedligeholde infrastruktur (rør og ledninger).\nSteen K Petersen, Lillian Larsen, Anne Eriksen, Børge Neiiendam, Randi Christiansen og Britta Hansen anbefalede denne kommentar\n05. juli, 2018 - 13:39\n"hvis det gigantiske overforbrug af ressourcer som sker især visse steder på kloden blev reduceret og en dele-/bytte-økonomisk verdensorden blev udviklet, ville kloden formentligt godt kunne bære at vi var 10 mia. mennesker."\nEr det noget du tror, eller er det noget du har en troværdig kilde på? Jeg har læst folk påstå at kloden kan bære en befolkning på op til 100 milliarder, og det er helt absurd. Det er korrekt at nogle dele af Verdens befolkning bruger uforholdsmæssigt mange ressourcer ift. resten af kloden, men problemet er at mennesker er meget svære at overtale til at gå ned i levestandard, og at den ikke-vestlige Verden, skeler til vores levestandard som mål. Det er der ikke noget odiøst i. Det ville jeg også gøre, hvis jeg boede i et fattigt land.\nDe bedste bud på, hvor mange mennesker kloden kan bære med en vestlig levestandard svinger mellem 1-2 milliarder, og det stemmer ret godt overens med mine egne beregninger. Hvis de tal passer er befolkningstallet et altoverskyggende problem, og kilden til stort set alle de andre udfordringer menneskeheden står overfor i dette århundrede.\nMin erfaring er iøvrigt at mange af de officielle prognoser er meget optimistiske på mange områder. Folk har det med at sidde i deres egne "kasser" og regne på f.eks. global opvarmning eller biobrændsel, uden at skele ret meget til det de andre regner på. Lægger man alle tallene sammen, har jeg virkeligt svært ved at finde plads til 10 milliarder mennesker.\n(Jeg er halvgammel, så når jeg skriver som jeg gør, er det ikke fordi jeg gerne bare vil af med nogle af de gamle ;)\nMorten Larsen og Trond Meiring anbefalede denne kommentar\n05. juli, 2018 - 21:21\nDet handler også om de frø som bliver benyttet. En fransk hippi, Fra det varmeste sudfrankrig besluttede for mange år siden ikke at vande mere. Ifølge ham, ændres generne i planterne gennem deres frø, som så tager det med til næste generation.\nHer efter 20 år sælger han udelukkende frø som kan klare de værste hedebølger. Folk kommer fra nær og fjern for at se hvordan det foregår.\nEn kvinde har gjort det samme de sidste 10 år med majs og hvede. Det virkede glimrende, da en landmand prøvede. De købte majsfrøs planter visnede. De høstede med egne frø fra årelang plantehøst strutter med majs.\nEr frøvirksomhederne medskurke? De har kun få varianter, som ikke er skabt under hårde vilkår, og lokale.\nLillian Larsen, Anne Eriksen, Børge Neiiendam, Randi Christiansen, Trond Meiring og Henrik Bjerre anbefalede denne kommentar\n05. juli, 2018 - 21:23\nHer er et link til de to landmænd . https://youtu.be/uxfYSThgj30https://youtu.be/uxfYSThgj30R\n05. juli, 2018 - 23:44\n"Din agenda fornemmer jeg tydeligt"\nog hvad er så min agenda, hvis jeg må få en forklaring?\n06. juli, 2018 - 00:52\nMorten Balling, jeg forstår ikke hvad dit ærinde egentligt er. Som jeg skrev forudsætter en klode med plads til 10 mia mennesker en helt anden økonomisk verdensorden end den gældende, og så nytter det ikke meget at du foretager sammenligninger hvor den ganske afsporede vestlige standard (som i høj grad betegner og faciliterer den gældende, økonomiske verdensorden) lægges til grund. Min pointe var i øvrigt også at det er afgørende at vi sammen skaber/nærer paradigmeskifter, som får gjort op med den globale idealisering af vestlig levevis.\nAnne Eriksen, Børge Neiiendam, Trond Meiring, Morten Balling og Steen K Petersen anbefalede denne kommentar\n06. juli, 2018 - 08:13\nJeg bør nok præcisere min påstand om tilstrækkelige vandmængder i Danmark.\nFiguren i ovenstående link viser, hvor meget vand der forbruges i forhold til, hvad man kan "tillade sig". Den viser, at det er omkring de største befolkningskoncentrationer, at der indvindes mest grundvand, og altså ikke der, hvor man finder de største landbrugsarealer.\nAt enheden er millimeter, skyldes, at man kan sammenligne den med den nedbør, der falder.\nSelvfølgelig viser figuren et GENERELT billede. Der kan være større eller mindre årstidsvariationer, og her er grundvandsdannelsen altid størst i vinterhalvåret. Og der kan være tørkeperioder lige som i denne sommer. Men set over et længere tidsperspektiv, falder der rigeligt med regn i Danmark.\nDet reelle problem ligger altså ikke i mængden af vand, men i kvaliteten, og her har jeg desværre haft ret, da jeg for 15 år siden i en diskussion hævdede, at pesticidforureningen af grundvandet kun ville stige fremover, og at man derfor kunne blive nødt til at rense alt drikkevand med aktivt kul.\nMen nu handlede artiklen jo ikke om Danmark, men om hele verden. Desværre siger mine læsererfaringer, at Informations debattører har en tendens til at tale verdens problemer ned til danske forhold.\nSelvfølgelig kan vi ikke bare lade som ingenting, men vores problemer er stadig intet i forhold til de problemer, man slås med i mange andre dele af verden!\nBørge Neiiendam, Trond Meiring og Henrik Bjerre anbefalede denne kommentar\n06. juli, 2018 - 11:14\nMit "ærinde" var bare at pointere at, som med så meget andet, så eksisterer der idéer til, hvordan vi kan udnytte ressourcerne bedre, og hvordan vi kan fordele dem mere retfærdigt, men hvis mennesker ikke bredt er interesseret i at realisere disse idéer, så er de bare idéer.\nBla. Donella Meadows begyndte allerede i 1960'erne at tale om problematikkerne, og viste også, hvordan f.eks. søgen efter negative feedback loops vha. systemteori, kunne være med til at finde løsninger. Viden om at vi i vesten bruger mange flere ressourcer end resten af Verden går endnu længere tilbage. Romklubben var i 1960 rimeligt skarpe i spyttet, og folk som Bartlett og Hubbert påpegede for mange år siden at man ikke kan beregne levetiden på en given ressource uden at inddrage det eksponentielt stigende forbrug. På trods af det benytter man stadig nulvækst i stort set alle beregninger, og det kan kun være mod bedre vidende.\nDet er helt åbenlyst at økologisk bæredygtighed og økonomisk bæredygtighed stritter i to forskellige retninger, og alligevel hører man tit politikere og økonomer sige at uden vækst, har vi ikke "råd" til at løse problemerne. Det burde ellers være ret nemt at forstå, at hvis størstedelen af klodens befolkning kommer til at dø af sult, så betyder aktiekurserne mindre. Og dog. Mange af dem som bekymrer sig om aktiekurserne ved godt at når der for alvor går ild i toilettet i 2030 til 2050, så er de døde af alderdom. Som jeg hørte en af dem sige: "Fuck vores efterkommere Morten. Husk at leve dit eget liv".\nAlligevel sker der meget lidt rent praktisk. Jeg ser ingen som helst tegn på at mennesker er ved at blive klogere på en måde som resulterer i handling. Det er åbenlyst at vi efterhånden bredt har accepteret rigtigheden i, at f.eks. den globale opvarmning er menneskeskabt, og at det er et væsentligt problem. Alligevel udleder vi stadig mere og mere CO2.\nDe fleste mennesker vil også gerne have at vi passer bedre på naturen, og sågar begynder at behandle dyr ordentligt. Så køber de bla. økologiske varer i supermarkedet, men økologiske varer har kun lidt at gøre med en reel økologisk bæredygtighed. Ingen pesticider er en god ide, og i og med at vi snart løber tør for fosfor, er det også smart at begynde at tænke i at gøde med møg. Til gengæld er det ikke særligt rationelt at være imod GMO, med de udfordringer vi står overfor, og f.eks. må en økologisk landmand godt benytte møg som gødning, selvom det kommer fra en ikke-økologisk nabogård.\nBla. pga. disse faktorer synes jeg det ser ud til at dit udsagn om at kloden kan bære 10 mia. mennesker er ret utopisk, hvor smuk tanken end måtte være.\nAnne Eriksen, Randi Christiansen og Trond Meiring anbefalede denne kommentar\n06. juli, 2018 - 12:54\nEn ting mere, som måske mangler i det jeg skrev: Det ser i høj grad ud til at økonomi ligger i vores DNA. Ingen kan med rette tvivle på evolution længere, og f.eks. Game Theory viser at det teoretisk optimale for en population er at den overordnet arbejder sammen, men også at den fungerer endnu bedre, hvis nogle få snyder på vægten, med risiko for straf fra den store gruppe, hvis det opdages. Dét minder utroligt meget om den måde mennesker i dag i praksis omgås på.\nDerudover er der hele den filosofiske debat om fri vilje, som alle andre end filosofer skyer som ilden, formentlig fordi konsensus er at fri vilje er en illusion. I bedste fald erstattes den hidtige tanke om at Universet er deterministisk styret af at der nu pga. kvantemekanikken kan tilsættes en sjat tilfældighed til systemet. Sammenholder man det med Game Theory, og det evolutionært udviklede ønske om at føre sine egne gener videre for enhver pris, så er det ikke så underligt, det der foregår.\nNogle plejer her at modsige mine argumenter og påstå at mennesket er nået så langt i sit udvikling, at vi nu ved bedre og er i stand til at ændre på tingene, hvis vi vil. Show me! De overser mine argumenter, og selvom jeg håber de har ret, så har jeg virkeligt svært ved at se deres kontraargumenter. Som Prot sagde i filmen K-Pax, så er Jorden formentlig en Class BA-3 planet. Early stage of evolution. Future uncertain ;)\n06. juli, 2018 - 13:27\nDen bedste og formodentlig eneste bæredygtige kur mod overbefolkning er økonomisk vækst: jo mere velstående et land er, jo lavere er antallet af fødte børn pr kvinde. I Vesteuropa er vi under 2 i fødselsrate - dvs. befolkningstilbagegang. Tag den @Randi!"\nS'gerne jens - når muldlaget er udpint, fosforen er væk, antarktis smeltet, metangassen fri og livsnødvendige ressourscer er væk eller kun betalbare for de få, er problemet med overbefolkning hokus pokus fili hankat : helt væk!\nDet er ikke ligemeget hvilken og hvor meget vækst. Den må indregnes i planetens cirkulære regnskab.\nAnne Eriksen, Børge Neiiendam og Steen K Petersen anbefalede denne kommentar\n06. juli, 2018 - 13:50\nHej morten, kunne du uddybe følgende? : "Game Theory viser at det teoretisk optimale for en population er at den overordnet arbejder sammen, men også at den fungerer endnu bedre, hvis nogle få snyder på vægten, med risiko for straf fra den store gruppe, hvis det opdages."\n"Derudover er der hele den filosofiske debat om fri vilje, som alle andre end filosofer skyer som ilden, formentlig fordi konsensus er at fri vilje er en illusion. I bedste fald erstattes den hidtige tanke om at Universet er deterministisk styret af at der nu pga. kvantemekanikken kan tilsættes en sjat tilfældighed til systemet."\nTanken er, at vi interagerer med et evigt kvantemulighedsfelt, som aktiveres af energi. Som er determineret af det hidtidige evolutionsforløb, af hvad der så at sige er i bagagen. Hvilket betyder, at vi udfra universelle grundprincipper om årsag/virkning får stadig mere viden og dermed kan tage stadig mere kvalificerede valg.\n"Sammenholder man det med Game Theory, og det evolutionært udviklede ønske om at føre sine egne gener videre for enhver pris, så er det ikke så underligt, det der foregår."\nEt grundprincip er, meget logisk synes jeg, at man gør sit bedste ud fra sin præmis, for at beskytte sit ansvarsområde. Når den individuelle og kollektive bevidsthed udvides tilstrækkeligt til at facilitere forståelsen, at alt er forbundet, og at det er, hvad jesus' ord 'hvad du gør mod de mindste af mine, gør du mod mig (og dermed dig selv og dine kære)' betød, vil den nødvendige samarbejdsevne kunne udvikles. Det er i sin vorden, men menneskeheden har i al sin ubevidsthed lavet så meget lort i lagkagen, at den efterhånden stinker ret meget.\nHvordan beregnes planetens bæreevne? Det har vi tidligere talt om, men det kan da ikke være helt umuligt med et tilnærmelsesvis kvalificeret estimat på input/output?\n06. juli, 2018 - 20:20\nSus, dit link virker ikke?\n08. juli, 2018 - 14:37\nFor lige at vende tilbage til opgaven med rent drikkevand, så er det evident at der i Grønland hver dag løber milliarder af liter drikkevand ud i fjordene/havet !!! Vand der ubehandlet er renere end vand fra grundvands- og sømagasiner de fleste andre steder på Jorden.\nLigesom med olieressourcerne andre steder i Verden, så bør Grønland snarest erkende sin styrke her og begynde at opsamle og sælge ud af denne meget værdifulde ressource, på en måde hvor de erkender at ressourcerne ikke er ubegrænsede. Men de næste godt hundrede år, burde være leveringssikre. At bruge vandet til at løfte Grønland ud af rollen som bistandsmodtager, under jeg dem hjertens gerne; og så kan rovdriften på den stakkels Polar-Reje ophøre. Om Grønland så kan administrere sin enorme indtægt på Vandet, må tiden vise. Måske ender de som de absurde Oligarker og Regimer rundt omkring, med et vanvittigt overherskerdømme der har 'slaver' til at udføre alt almindeligt arbejde. Kender man lidt til de Politiske forhold i Grønland, så har de herskermentaliteten i sig, hvor de beder andre Nationaliteter om at forsvinde fra Grønland, hvis disse ikke kan lide 'lugten i bageriet'.\nIøvrigt er det herligt at følge denne lange streng, som er endt i sporet om det Globale Befolkningstal. De åbenlyst lærde kæmper for deres synspunkter, med et stort gran humor og det er befriende at være vidne til.\nAt strengen så er blevet så lang, at mit indlæg nok ikke læses, må jeg leve med. I det mindste fik jeg lidt luft, på vegne af det Grønland jeg elsker.\n08. juli, 2018 - 22:28\ndin ide lyder jo meget god, men tænk på, hvor meget vand der så skulle eksporteres. Hvis du sammenligner det med olie, som også fragtes over meget store afstande, så er vandforbruget pr. person langt, langt større.\n09. juli, 2018 - 21:41\nBoerge, ideen er jo ikke helt ny. Paa en top cocktail bar I New York kan man sagtens blive tilbudt "Greenland Ice" !\nRandi Christiansen og Børge Neiiendam anbefalede denne kommentar\nEr Vand-Tankskibene blot store nok, og vandet rent nok, så er eksportomkostningerne og vandpriserne ikke noget at tale om.\nMen måske bliver der 'skibstraffikpropper' især på den Grønlandske Vestkyst, lidt ligesom i Persergolfen med olien.\nI det mindste så er forureningskilderne minimale. Ved et grundstøt - eller kollideret - Vandtankskib er det blot lidt motorbrændstof der skal inddæmmes. Måske ligger et af problemerne netop dér: Det er Grønland og Rederierne der vil tjene på projektet, og ikke en masse tantenervøse oliebrookere, samt aktionærer.\nDet ligger lige til højrebenet for Mærsk at gå ind i projektet, endda uden boreudstyr. Der skal blot etableres kolosalhavne og opsamlingstanke i land og kun en overkommelig miljøproblematik forudses.\n10. juli, 2018 - 17:23\n@Børge Neiiendam, det mest logiske forekommer at transportere "vandet" som store afsprængte isbjerge, som trækkes af slæbebåde til deres destination. Hvis isbjergene er store er afsmeltningen undervejs ikke et problem. Man sparer tankskibe, optøning i Grønland, tank- og havneanlæg i Grønland osv. Mærsk er næppe interesseret - det foretagende har ikke længere nogen entreprenant leder.


⇒ Køb Laservaterpas på nettet nu – Se udvalget her\nTemmelig mange internet foretagender foreslår nu om dage alverdens billige leveringsmetoder til laservaterpas. En af de mest moderne er i vore dage levering til et afhentningssted, fordi du på den måde nemt kan hente varerne lige præcis når det passer ind i din kalender. Fragtformen er jo ret fleksibel, samt oftest ydermere den mest letkøbte fragttype.\nDu burde endvidere udse dig at bestille pakken til levering hjem til dig eller ud på din arbejdsplads. Metoden er til tider en tand dyrere, men omvendt usædvanlig praktisk med laservaterpas online. Den mest billige leveringsversion vil dog utvivlsomt være selv at hente varerne, men den løsning nødvendiggør at du befinder dig med kort afstand til online webshoppens butikker, for eksempel Jem og Fix, Silvan, Harald Nyborg eller Bauhaus.\nFragtperioden på laservaterpas er naturligvis yderst essentiel i tilfælde af at du absolut skal bruge ordren straks, og herved er det virkelig essentielt at vi tjekker det anslåede leveringstidspunkt ved laservaterpas. Masser af webshops – fx Silvan, Harald Nyborg, Bauhaus og Jem og Fix – tilbyder billig 1 hverdags levering på deres bedst sælgende varer online, men det påkræver at handlen gemmenføres forinden et angivent klokkeslæt, sådan at de med sikkerhed kan nå at få de nye varer hen til fragtfirmaet forud for at de pakkeansatte tager hjem.\nVisse online selskaber lover fragtfri levering på laservaterpas online, men undertiden stiller det krav om at der shoppes for en bestemt pris. Alternativt burde man tage den mindst kostelige leveringsløsning, der gerne vil være at få kørt ordren til et udleveringssted.\nEn lang række webbutikker frembyder afhentning hvor du køber billig laservaterpas online og selv henter i butikken. For eksempel Harald Nyborg, Stark, XL-Byg, Davidsen, 10-4, Silvan, Bygma, Jem og Fix og Bauhaus. Byggemarkederne yder for eksempel afhentning af laservaterpas i følgende områder:\nVirum, Køge, Varde, Rønne, Sønderborg, Åbyhøj, Svendborg, Holbæk, Lystrup, Silkeborg, Kalundborg, Nørresundby, Hedehusene, Aabenraa, Rudersdal, Herlev, Haderslev, Lyngby, Holstebro, Frederikssund, Fredericia, Farum, Grenaa, Nykøbing Falster, Dragør, Horsens, Allerød, Frederikshavn, Brønshøj, Skive, Struer, Aarhus, Gladsaxe, Rødovre, Vordingborg, Tårnby, Skanderborg, Esbjerg, Glostrup, Helsingør, Lillerød, Haslev, København, Søborg, Charlottenlund, Brøndby, Jyllinge, Taastrup, Roskilde, Ballerup, Hjørring, Gentofte, Ringsted, Hedensted, Hvidovre, Ikast, Tilst, Nærum, Birkerød, Højbjerg, Randers, Nakskov, Hørsholm, Viborg, Kokkedal, Stenløse, Frederiksværk, Slagelse, Thisted, Greve, Risskov, Kolding, Brabrand, Nyborg, Ishøj, Valby, Brønderslev, Middelfart, Vallensbæk, Værløse, Aalborg, Vanløse, Albertslund, Odder, Herning, Odense, Hillerød, Næstved, Hobro, Korsør, Ølstykke, Solrød Strand, Frederiksberg, og Vejle, .\nKlik-og-hent for laservaterpas er en mulighed i de fleste dele af landet: Fyn (Sydfyn, Vestfyn, Østfyn, Midtfyn, Nordfyn), Jylland (Midtjylland, Østjylland, Nordjylland, Sydjylland, Sønderjylland, Syddanmark, Vestjylland) og Sjælland (Sydsjælland, Bornholm, Vestsjælland, Nordsjælland, Falster, Midtsjælland, Lolland, Hovedstaden, Østsjælland, Amager).\nNår man ser på data fremstår det markant, at netshoppere mange gange søger efter blandt andet laservaterpas online og køb laservaterpas. Foruden dette oplever vi mange gange internet shoppere kigge efter blandt andet billig laservaterpas, laservaterpas tilbud samt laservaterpas priser, foruden de gængse byggemarkeder som Harald Nyborg, Jem og Fix, Davidsen, Bygma, Stark, Bauhaus, 10-4, Silvan og XL-Byg.\nDet er i dag særligt let gængeligt for os alle at finde de bedste priser på billige laservaterpas online fra flere netshops, og ergo har flere webshops ikke kunne lade være med at nedbringe prisen på laservaterpas markant, og derudover præstere fragt uden gebyr.\nTrods dette kan det stadigvæk vise sig lønsomt at efterse flere netbutikker efter tilbud på laservaterpas online forud for at du gennemfører dit køb, så man er på den sikre side med at antage den mest betalelige pris. Se ikke bare på de gængse byggemarkeder som 10-4, Jem og Fix, Stark, Bauhaus, Bygma, Davidsen, Harald Nyborg og XL-Byg.\nMan skal alligevel være så påpasselig, at i tilfælde af at en internet shop afhænder billige laservaterpas online på tilbud til en salgspris der virker overordentlig fordelagtig, så burde det i nogle tilfælde være en indikation på en svindel online webshop. Kortbestillinger er dog omfattet af en ordning, der sikrer dig som kunde overfor uoprigtige internet handler.\nVi tilråder kortbestillinger eller betalinger med mobilen. Som et alternativ kunne du drage nytte af en løsning som for eksempel ViaBill, i tilfælde af at du vil honorere pengene til laservaterpas senere. Det foreslåes ofte i online nichebutikker, men ikke de gængse byggecentre som eksempelvis Bauhaus, XL-Byg, Stark, Silvan, Harald Nyborg, 10-4, Jem og Fix og Davidsen.\nNår der ses på statistikkerne bliver det tydeligt, at netshoppere tit søger efter blandt andet laservaterpas online og køb laservaterpas. Man ser derudover som regel online shoppere søge for eksempel laservaterpas tilbud, billig laservaterpas og laservaterpas priser.\nTrustpilot resulterer i ganske belejlige genveje til at kigge nærmere på adskillige tidligere brugeres anmeldelser og derfor rekommanderer vi, at du gransker e-forretningens ratings forud for at du køber billige laservaterpas online.\nFacebook bringer dig desuden en række hæderlige metoder til at få indsigt i online virksomhedens popularitet. I øvrigt ses nogle online selskaber i Danmark som tilbyder kunderne at formulere en omtale af købsoplevelsen, hvilket desuden bør drages fordel af til vurdering af tidligere kunders oplevelser.\nForud for at folk handler billige laservaterpas online på en internet forhandler kunne man i reglen gennemse forhandlerens handelsvilkår, det er dog naturligvis ikke super spændende, særligt hos de gængse byggemarkeder som Harald Nyborg, Bauhaus, Davidsen, Silvan, XL-Byg, Stark, 10-4, Bygma og Jem og Fix.\nEt andet forslag kunne måske være at kontrollere om online virksomheden er medlem af e-mærket, hvilket kan være en sikring om at netshoppen understøtter de danske regler, og at online shoppen nu og da undersøges af specialister der har meget erfaring med reglerne.\nDerudover giver det dig mulighed for at blive hjulpet, når du udsættes for udfordringer ved din bestilling af laservaterpas. Tillige foreslåes det at man er vaks omkring de fundamentale forhold der er gældende for købet af laservaterpas online, f.eks. hvilken ombytningsrettighed netshoppen anvender.\nDerfor er det på samme måde vigtigt, at man når som helst beholder ens faktura, således man fremadrettet kan påvise sit køb af laservaterpas, uafhængig af om man shopper fra Harald Nyborg, 10-4, Bygma, Bauhaus, Jem og Fix, XL-Byg, Davidsen, Silvan eller Stark.


Den store juletråd 2015 - Side 110 - Debatten\nSide 110 af 124\nIndlægaf Persnikedy » 22. dec 2015, 10:15\nJeg er vist glad nok for at Darth Vader ikke er Julemanden\nIndlægaf Persnikedy » 22. dec 2015, 11:16\nJeg har lige snakket med min mor, hun giver også frokost på torsdag så jeg skal bare komme ned engang over middag og julehygge til den helt store guldmedalje\nLun leverpostej med Moar? Ja tak!!\nIndlægaf Fru Sunshine » 22. dec 2015, 12:02\nHåber, I har fået godt nyt.\nIndlægaf Pandesteg » 22. dec 2015, 12:09\nJeg glæder mig til julemorgen. Står tidligt op, ud på 10 km løbetur med masser af julemusik i ørene, turen ender ved fitnesscentret, hvor jeg skal have 1 times jule-stram op-hold. Så hjem og bade og bare hygge med god morgenmad, kaffe og juleslik med jule-tv kørende og sådan skal resten af dagen gå, mens jeg så småt duller mig op og lægger fin juleneglelak osv., inden jeg tager afsted mod mine forældre ved 14.30-tiden. Virkelig værdsat og ultrahyggelig alenetid\nIndlægaf DetSorteCirkus » 22. dec 2015, 12:34\nDet må man nok sige, at vi har\nAlle er selv sagt positivt overraskede, og selvom der ikke skal herske tvivl om, at jeg først og fremmest ser det gode resultat som lægernes fortjeneste, kan jeg ikke lade være med at tænke på, hvilken betydning den mere alternative del af min mors behandling (akupunktur, specialmiksede mineraler og i nogen omfang særlig kost) mon har haft.\nHun fortsætter i hvert fald med det hele.\nIndlægaf Fru Sunshine » 22. dec 2015, 13:03\nHvor er det godt nok dejligt at høre.\nIndlægaf Fru Sunshine » 22. dec 2015, 14:45\nJeg har pebermyntemarengs i ovnen. Nu håber jeg bare, at jeg har kunnet styre pebermynten, så de bliver spiselige.\nDer er også lakridsmarengs.\nIndlægaf Studsgaard » 22. dec 2015, 14:48\nFru Sunshine skrev: Fuuuuuck altså, nogle gode havregrynskugler, jeg har fået lavet i år.\nHvorfor er det lige jeg ser det her efter jeg har lavet traditionelle tidligere i dag\nSå er der også lige lavet en ny portion marcipan konfekt, den første portion er på mystisk vis blevet væk\nOg så har jeg fået lavet en kæmpe portion brændte mandler, og de er blevet rigtig lækre hvis jeg selv skal sige det\nTroede egentligt også jeg havde tjek på at til den 24, men er kommet i tanke om jeg mangler en mandelgave, så den skal lige findes imorgen. Ellers er der styr på alt (regner jeg med)\nIndlægaf Studsgaard » 22. dec 2015, 14:51\nSikke en skøn besked, så kan i rigtig slappe af og nyde julen uden at bekymre jer.\nIndlægaf Fru Sunshine » 22. dec 2015, 14:52\nMarcipan fordamper åbenbart lige som flødekarameller og pebernødder.\nOg jeg kan garantere for, at de havregrynskugler er guf.\nIndlægaf Kommodedyret » 22. dec 2015, 15:12\nEn bande af julemænd er stillet op på ræd og række på kanten af en billedramme.\nIndlægaf Whoosh » 22. dec 2015, 15:35\nJeg har lige fået det her af manden.\nVi skulle ellers ikke have mere julepynt, men han er tilgivet.\nIndlægaf Maoam » 22. dec 2015, 16:36\nJeg har været tre forskellige steder inden for de sidest fire dage for at finde noget julepynt, min svigermor ønsker sig, uden at finde det. I dag var jeg i Bilka, hvor vi selv fandt det sidste år, men de havde det ikke i dag.\nMin mor anbefalede min at se Juleønsket, så har set en masse afsnit i dag. Den er da sød.\nIndlægaf Wizzze » 22. dec 2015, 17:33\nHvorfor findes der ikke en tjeneste her til jul, hvor man kan gå hen med alle sine gaver, og så pakker de dem pænt ind for en?\nIndlægaf Newsugar » 22. dec 2015, 19:11\nSå har jeg også fået juleferie. Alle gaver er købt og indpakket og nu venter jeg bare på jul. Det eneste der mangler er min mand, men ham ser jeg heldigvis igen efter nytår.


Kræft | faktalink\nPartikelterapi er en ny og skånsom form for strålebehandling til kræftpatienter med godartede tumorer.\nFoto: Morten Lau-Nielsen / Ritzau Scanpix\njournalist og cand.comm. Anne Anthon Andersen, Bureauet, februar 2019.\nKræft er en sygdom i cellerne, som opstår, hvis cellerne begynder at vokse uden kontrol og formål. Kræft kaldes også cancer. Der er sket en markant stigningen i antallet af kræftdiagnoser de seneste årtier, og hvert år får omkring 40.000 danskere stillet diagnosen kræft. Men prognoserne for overlevelse er også blevet bedre, fordi sundhedsvæsnet er blevet hurtigere til at screene, stille diagnosen og sætte gang i behandlingen. Årsagerne til kræft er komplekse, og der er sjældent én forklaring på, at den enkelte udvikler kræft. Omkring 10 procent af kræfttilfældene opstår spontant – det vil sige, uden at man kan forklare hvorfor. Cirka fem procent af kræfttilfældene skyldes arv. Hvis man har mange nære familiemedlemmer, der er blevet diagnosticeret med en arveligt betinget kræftform, kan man få foretaget en gentest, der kan vise, hvor stor risiko man selv har for at udvikle sygdommen. Det kan være et vanskeligt dilemma at skulle vælge, om man vil kende sin risiko for at blive syg i fremtiden. Andre kræftformer opstår på grund af virus, og forskere udvikler derfor også vacciner mod visse former for kræft. En forholdsvis ny vaccine er HPV-vaccinen mod livmoderhalskræft, som Sundhedsstyrelsen anbefaler til piger og kvinder over 12 år.\nForsker Anne Lykkesfeldt fra Kræftens Bekæmpelse forklarer, hvordan kræftceller opstår, vokser og spreder sig.\nKræft er ikke en, men mange forskellige sygdomme. Der findes flere hundrede forskellige kræftsygdomme, som får navn efter, hvor i kroppen de opstår. Hver kræftsygdom har sine specielle kendetegn i forhold til risikofaktorer, udbredelse, behandling og chance for helbredelse og overlevelse. Kræftsygdomme starter i kroppens celler og medfører, at cellerne udvikler sig og deler sig anderledes end raske celler. Menneskekroppen er bygget af 50 billioner celler. De er kroppens byggesten med hver deres funktion, som er fastlagt på forhånd. Når normalfungerende celler dør, skiftes de ud med en ny celle, der dannes ved, at de eksisterende celler deler sig. Cellerne er programmeret, så de lytter til, hvad kroppen har brug for, og sørger for, at sår kan heles, slimhinder gendannes, og at kroppen kan reparere sig selv. Opstår der en fejl i en celle, vil den forsøge at reparere sig selv. Kan den ikke det, er den programmeret til at ødelægge sig selv.\nKræftceller lytter ikke efter kroppens signaler. I stedet for at falde bort, hvis der opstår fejl i dem, deler de sig og bliver flere. Når de er blevet mange nok, danner de det, man kalder en kræftknude. Kræftknuder kan herefter sprede sig og danne knuder flere steder i kroppen. Kræft opstår altså som følge af en fejl i cellerne, uden at man er i stand til at finde en egentlig forklaring. Det kan man læse på Kræftens Bekæmpelses hjemmeside (se kilder).\nDet er en udbredt opfattelse, at kræftsygdomme er nye sygdomme, som ofte har med vores moderne livsstil at gøre. Men kræftsygdomme har eksisteret i flere tusinde år. Et internationalt forskerhold fandt i 2014 rester af en mand, som de konstaterede måtte være død af enten lunge- eller prostatakræft for 4.500 år siden. Det kan man læse i artiklen ”Forskere finder det hidtil ældste tilfælde af kræft” på Videnskab.dk (se kilder). Manden blev fundet i Sibirien i Rusland, og forskerne vurderede, at han var død af kræftsygdom i en alder af 35-45 år, formentlig pga. indånding af bålrøg til opvarmning, da der ikke fandtes tobaksrygning dengang. I ovennævnte artikel siger kræftforsker og overlæge på Rigshospitalet Finn Cilius Nielsen om fundet: ”Vi har altid haft kræft. Det er bagsiden af medaljen ved at have celler, der kan dele sig. Hver gang de deler sig, så kan der ske små fejl, som kan blive til kræft, men vi har nok ikke haft det så ofte dengang, fordi vi ikke blev så gamle, som i dag. Tid er en stor ulykkesfaktor – jo ældre vi bliver, jo mere stiger risikoen for kræft”.\nHvad er forskellen på godartede og ondartede svulster/knuder?\nDer skelnes mellem godartede og ondartede knuder eller svulster. F.eks. kan kvinder udvikle hormonelt betingede knuder i brysterne på grund af hævelser af mælkekirtlerne typisk omkring menstruation, som forsvinder efterfølgende, kan man læse i artiklen ”Godartet knude i brystet” på Sundhed.dk (se kilder). Kræft kan ikke være godartet, men man kan tale om, at den kan være mere eller mindre aggressiv i sin vækstform.\nHvordan spreder kræft sig?\nHvis en kræftsygdom spreder sig, kaldes det metastaser. Metastaser opstår, hvis kræftceller vokser ind i blod- eller lymfebanerne, hvorfra de kan vandre videre til andre dele af kroppen, end der hvor kræften er opstået, kan man læse på Kræftens Bekæmpelses hjemmeside Cancer.dk (se kilder).\nHvilke kræftsygdomme er de mest udbredte i Danmark?\nIfølge den nyeste opgørelse fra Cancerregistret NORDCAN – ifølge Kræftens Bekæmpelses hjemmeside (se kilder) – er de her kræftformer de mest udbredte i Danmark:\n1. Brystkræft (4.682 om året)\n2. Lungekræft (2.333 om året)\n3. Tyktarm (1.862 om året)\n4. Modermærke (1.275 om året)\n5. Hjerne (974 om året).\n1. Prostata (4.534 om året)\n2. Lunge (2.304 om året)\n3. Tyktarm (1.978 om året)\n4. Blære (1.549 om året)\n5. Anus (1.131 om året).\nDer findes en lang række andre former for kræft. Du finder dem alle på listen ”Kræftsygdomme” på Kræftens Bekæmpelses hjemmeside (se kilder).\nHvert år får omkring 200 børn fra 0-18 år stillet diagnosen kræft, heraf er 150 under 15 år. De fleste børn, der rammes af kræft, bliver det i 4-5-årsalderen. Mere end halvdelen af tilfældene er enten leukæmi eller kræft i hjernen. Kræft rammer oftest børn i de indre organer, mens kræft hos voksne oftere rammer overfladeceller. Det fremgår af artiklen ”Hvor mange børn får kræft?” på Børnecancerfondens hjemmeside (se kilder).\nHvad er de mest udbredte kræftsygdomme i resten af verden?\nDe fem hyppigste kræftformer på verdensplan for mænd og kvinder samlet set er:\n1. Lungekræft (1.824.701)\n2. Brystkræft (1.676.633)\n3. Tarmkræft (1.360.602)\n4. Prostatakræft (1.111.689)\n5. Mavekræft (951.594)\nDet fremgår af tal fra den internationale database GLOBOCAN, ifølge Kræftens Bekæmpelse (se kilder).\nHvordan har behandlingen og helbredelsesmulighederne udviklet sig?\nDet danske sundhedsvæsen er blevet markant bedre til at udrede og behandle kræft de seneste 15 år. Overlevelsesraterne (andelen af patienter, der overlever de forskellige kræftformer) ligger næsten på linje med de øvrige nordiske lande, Finland, Norge og Sverige, viser en international undersøgelse i tidsskriftet The Lancet. Her fremhæves Danmark for de fremskridt, der er fulgt med de kræftbehandlingspakker, der blev indført i starten af 00’erne. Det kan man læse i artiklen ”Markant flere danskere overlever kræft” på Videnskab.dk (se kilder).\n”Både bedre behandling og tidligere diagnostik via screening kan have bidraget til, at de danske brystkræftpatienter har set en større udvikling i overlevelsen i den undersøgte periode, end det er set i de andre nordiske lande,” siger professor på Københavns Universitet og Nykøbing Falster Sygehus Elsebeth Lynge i artiklen, som viser en oversigt over, hvordan overlevelsesraterne er forbedret for en række kræftformer siden 2000 (se kilder).\nBehandling og senfølger


Valuta DEC 16\nby Thomas on Lør dec 03, 2016 1:55 am\nValutareserven uændret, så det har været dyrt for Nordea: Købt DKK dyrt og solgt billigt.\nRe: Valuta DEC 16\nby Thomas on Tirs dec 06, 2016 10:50 pm\nThomas skrev: Valutareserven uændret, så det har været dyrt for Nordea: Købt DKK dyrt og solgt billigt.\nTja... det er ikke til at komme under 200 mia. i nettostillingen.\nby Thomas on Ons dec 14, 2016 10:40 pm\nYellen hæver renten med 1/4%\nDet var forventeligt!\nNår renten hæves, så falder kursen på udestående papirer og det bliver realistisk at indfri statsobligationerne ved at opkøbe dem under kurs pari.\nSamtidig vil det få USD til at stige - eller rettere: Alle andre valutaer til at falde. Dermed bliver alle varer (herunder olie) som noteres i USD-dyrere. USD falder ikke før, værdien af investeringer i resten af verden er så tilpas nedskrevne, at de bliver interessante for investorerne.\nMan har ikke saneret værdierne af selskaberne rundt omkring - tværtimod: Man har kursplejet aktier og andre værdipapirer op. Dermed ender de i bankernes beholdninger og hos stråmænd.\nDet, der skal til er, at virksomhederne sælger dele fra til en realistisk pris. F. eks. Cimber, så svenskerne efterlades med fallitboet SAS.\nDet er så også et modtræk mod kinesernes manipulationer af valutaen, hvor de holder værdien af RMB undervurderet og samtidig nægter at købe amerikanske (føde)varer. Uanset hvor meget Kina devaluerer så vil importomkostningerne blive uændrede, fordi der handles i USD.\nDet er vel Kinas manglende samarbejdsvilje, der holder oliepriserne på det urealistisk høje niveau, de har i øjeblikket. USA hjælper da ikke de skævøjede med at svindle mod amerikanske interesser? Selvfølgelig gør de ikke det!\nLad være, at kinesere ikke kan aflønnes overhovedet - sådan har det været længe - men når de "rå"-råvarer bliver dyrere end eksportprisen, så begynder vi at komme ud over den situation, at der alene er tale om en intern omfordeling i Kina. Dvs. Kina vil ikke kunne eksportere uden at forværre deres betalingsbalance.\nAt fødevareleverandører skulle yde special-rabat til kineserne er ikke troligt - Putin har samme feberfantasi.\nDer er nu lagt op til et yderligere prisfald på ikke-fødevare råvarer.\nMed de bedre priser - målt i lokal mønt vil udbuddet af f.eks. kobber øges, hvorved prisen bliver trykket, fordi efterspørgslen ikke kan opsuge de producerede mængder til den pris. Det øger godt nok lagerværdierne - i lokal mønt - men trykker dem målt i USD.\nDet vil selvfølgelig accelerere sammenbruddet i Rusland og de Mellemøstlige oliestater, fordi gevinsten ved at snyde på vægten stiger.\nby Thomas on Man dec 19, 2016 2:11 pm\nDet interessante lige i øjeblikket er på guldet.\nHer er jeg taknemmelig for klogeaage, der var den første, der så det! Altså: Det her er ikke noget. der bare ligner det, vi har set før.\nTilbage ved sidste årsskifte var der tale om Venezuela, der skippede guld af for at møde betalingskravene - det medførte naturligvis, at guldprisen skvattede sammen til 1050 USD/oz.\nDet var med sveden haglende af panden, at det lykkedes Rusland at stabilisere guldprisen på 1200-1250 USD/oz. Det var alt andet end gratis for Rusland, fordi det medførte, at de måtte hjemkalde lånet til Iran. Det gjorde så igen, at Iran måtte lægge sig ned og tillade inspektion af deres atomfaciliteter. Det var så en ydmygelse, som håndklædehovederne ikke synes var morsom - og vi ser endnu eftervirkningerne i Aleppo i dag.\nMen det lykkedes med en stabilisering.\nDet problematiske nu er, at russerne har ikke mere at sælge.\nAt olieprisen ligger på 50 USD/brl. skal man ikke lægge så meget i:\nDels fordi det ikke er den pris, der reelt bliver handlet til - der bliver handlet udenom markedet i stor stil (det plejer at ske i sådanne situationer). Raffinaderierne sætter da ikke prisen ned - hvorfor skulle de det? De venter stille og roligt på, at f.eks. Venezuelas raffinaderier lukker ned p.gr.a. mgl. vedligehold og evne til at købe den olie, der skal til at blande i den venezuelanske olie.\nDels er lagrene fulde, hvis man skal købe ind, så bliver det til drastisk reducerede priser - og det sker ikke: Alle venter på januarudsalget.\nIngen har lyst til at tage et lagertab.\nDet problematiske med guldet er, at Rusland ikke har kræfterne til at holde prisen oppe. Det er lige sådan med kobber. Det er kun udbudsprisen, der bliver noteret. Sølv ligeledes. Tin bevæger sig (som sædvanligt) stik modsat.\nSituationen er stærkt ustabil, fordi der skal ingenting til for at guldprisen vælter og Rusland har ikke USD til at lave støtteopkøb. USD er helt oppe i 7-7,2 kr. De dollar er svære at få fat i! Typisk er der heller ikke nogen, der accepterer guld i stedet (ikke at det marked har noget volumen af betydning). Kronen ligger højt; men det har den gjort i hele 2016, så hele eurozonen bliver pænt og nydeligt (som den skal) devalueret.\nPå sigt skal olieprisen nok komme meget længere ned: På et eller andet tidspunkt, så vil man i Nordafrika have hugget hovedet af nok, så man kan komme ind og få retableret en ordentlig olieforsyning via Sydeuropa. Det betyder så et totalt sammenbrud af nogle stater; men det er der ikke noget at gøre ved - ligeledes er der heller ikke noget at gøre ved Venezuela, hvor vi blot kan afvente borgerkrigen og hungerkatastrofen.\nHvordan vil USA gøre gengæld mod Putin?\nby Thomas on Man dec 19, 2016 2:42 pm\nThomas skrev: Det interessante lige i øjeblikket er på guldet.\nDer kommer et svar inden Obama forlader embedet; men det skal ikke kæntre båden.\nDen bedste måde, det kan gøres på er, at hive bunden ud af guldmarkedet. De russiske guldreserver ligger omkring 60 mia. USD - de kan fjernes på en eftermiddag. Det vil fjerne 15-20% af den russiske valutareserve - uden, det i nævneværdig grad vil påvirke resten af verden.\nby Thomas on Tors dec 22, 2016 4:12 pm\nTja.... SEK går op, hvilket er forudsigeligt, fordi Nordea formentlig skal bruge SEK, hvorved de rammer sig selv i foden.\nGad vide om ikke Nationalbanken har SEK i valutareserven til netop det formål, så Nordea også taber på vekslingen. Det er nok troligt.\nUSD står højt og falder en anelse. Mon ikke Nationalbanken køber danske statsobligationer, når nu de er så billige?\nDet er jo også en måde at afskaffe kronen på: Realkreditterne er ikke penge mere; men finansieret af lån fra EU-banker. Nationalbanken afvikler støt og roligt statsobligationerne gennem den svenske spekulation mod kronen.\nJeg tror Rohde er lagerførende i SEK.\nBare ikke ved månedsslutningen; men skal jo ikke brænde inde med letfordærvelige varer!\nGuld ligger konvergerende på 1130 USD/oz. Olie ligger på godt 50 USD/brl; men der sælges ikke noget på den pris. Spørgsmålet er også, hvor man skulle proppe den olie hen? Der må handles i stor stil udenom "markedet". Kobber kører støt og roligt ned.\nDet lader til, at man ikke kan sælge råvarer i øjeblikket uden at smadre prisen. Meget ubelejligt, når man står og mangler kontanter.\n"Non piu di fiori", Putin.\nTja... Riksbanken har sine problemer\nby Thomas on Søn dec 25, 2016 2:53 am\nIkke helt uforudset.\nAnnonceret opkøb af egne statsobligationer til 15 mia. SEK. Indskuddene er ikke til at drive væk!\nNu forsvinder også spekulationsmulighederne i nabolandene efterhånden som Nordea bliver smidt ud. Det har været kostbart for Nordea.\nRiksbanken vil måske nærmere sænke renten end hæve den. Mon ikke Rohde kunne finde på at komme dem i forkøbet - og sænke indlånsrenten yderligere?\nby Thomas on Søn dec 25, 2016 5:19 pm\nThomas skrev: Ikke helt uforudset.\nEt eller andet foregår der i spekulation mod den svenske krone. Det er komplet latterligt, at have penge indsat til negativ rente i Nationalbanken og samtidig er Riksbanken nødt til at købe svenske statsobligationer for at kursen på SEK ikke skal gå gennem gulvet.\nHvor meget, der er indlånt i Riksbanken ved jeg ikke.\nRiksbankens indlånsrente er - 1,25%, alligevel foretrækker man indlån i Nationalbanken på - 0,65% fremfor at sætte dem i statsobligationer i Sverrig til en rente på ca. -1% og -1/4% i svenske realkreditter.\nSagt med andre ord, så er Nordea (og formentlig Danske Bank) aktivt involveret i spekulation mod den svenske krone. Der er tilsyneladende masser af statsobligationer.\nMin gamle tanke om længere bindinger på indskudsbeviser skulle være på sin plads - skal vi sige 6 måneders tvungen binding på til -4%? Når vi nu er i gang, hvorfor ikke 5 eller 10% på beløb over X-milliarder. Så kan man jo købe svenske statsobligationer for pengene og hive både valutakurs og renten op i Sverrig.\nMan kunne argumentere, at det ville være Nationalbanken, der spekulerede mod den svenske krone; men Sverrig er jo et bankejet land, så alt, hvad der kan skade banker er jo en god ting.\nAt svenske statsobligationer er over pari, så der vil være et tab ved udløb. Vi skal op på 5-årige, før renten går i nul.\nMan må jo kunne lave et Swap på de svenske statsobligationer?\nby Thomas on Ons dec 28, 2016 4:06 am\nAltså Norges Bank har siden årsskiftet 2015/16 haft en negativ rente på: -½ % og en folio på 1½% og en styringsrente, der ikke styrer en skid, på ½%. De er ikke for snu, der skal virkelig negative indlånsrenter til. En hel procent mellem de to - der skal for alvor nogle indlånskvoter til.\nDet er Nationalbanken, der vinder det spil - i øjeblikket altså. De må da gerne indlåne alt det, de vil og betale -2/3% i indlånsrente. Lige så snart Nordea og Danske Bank kan få pengene fri i Norge, så går de jo til Danmark, hvor de bliver fanget af den tillokkende 0% folio rente. I den proces bankes SEK op og NOK ned. Det er egentlig ret fikst:\nBankerne har ikke lyst til at smide likviditeten i Riksbanken med en foliorente på -½% og en indlånsrente på -1,25%.\nNorge Danmark Sverrig\nfolio ½% 0% -½% [/tr]\nindskudsbeviser -½% -2/3% -1,25%\nDanske Bank og Nordea kan da godt parkere likviditeten i Nationalbanken; men der er altså en parkeringsafgift. Det er 200 mia., der betales -2/3% af om året - eller 1 1/3 mia. De penge kan Nationalbanken da godt bruge.\nNår likviditeten flygter ud af Norge, så går den til Danmark, fordi ret hurtigt bliver rammerne i Sverrig fyldt op - og SEK stiger, så det bliver en dyr fornøjelse - for banksvinene altså. Hvis de vil slippe med en mådelig afgift så går de til Danmark - og ind på indskudsbeviser, som er dyrere end indlånsrenten i Norge.\nDer er slet ikke brug for statsobligationer i Danmark - de indlånrammer skal nok blive fyldt op (hvilket muligvis var årsagen til, at man sænkede dem), så banksvinene har rigelig med likviditet.\nProblemet er, at systemet er ikke specielt stabilt (OK, nu har det holdt sig et ½ års tid, hvilket i de kredse kaldes søvndyssende stabilitet) - at kronekursen så er lige lovlig høj nok, det er noget andet.\nMen det er noget pjat, at Danmark ikke er med i Euroen, så man slap for at nogle tilnærmelsesvis åndssvage banksvin skulle spille smarte; men hva' når man kan få velforrentede amerikanske statspapirer, så skal man vel ikke klage: Dér ligger nok en milliard til i årlig indtægt - specielt fordi USD ligger så højt - også for højt; men det er nu engang livet vilkår - eller rettere bankdødens.\nRohde tjener både på at køre ambulancen og ligvogn. Det er da meget godt gjort. Nu skal vi bare have flextumperne til at betale deres gæld til sig selv, så de slipper lettere med en kreditor, der er idiot og en debitor, der er bedrager - men lad os nu se om det sker.\nJeg tvivler lidt, for der er ikke så mange banksvin, der er splattet ud på fortovet, at de udgør en hindring for den almene færdsel af terrorister og andre kommunistiske kriminelle.\nby Thomas on Fre dec 30, 2016 1:47 am\nPå de lokale mønter tror jeg det, der sker er at shippinglånene i Nordea bliver betalt ud eller refinansieret andet steds til en lavere rente - hvem er idiot nok til at betale rente, når man overalt i verden kan få finansieret direkte af staterne? Ikke APM. Det er så også på den baggrund, at jeg ser APM's frasalg og restrukturering: Man vil ud af sin bankgæld - mens man endnu kan få noget for sine olieplatforme og skibe dertil.


SYMB skaber studiemiljø -\nSYMB skaber studiemiljø\nDet kan godt være SYMB er lukket, men der er en del ting i støbeskeen. Blandt andet er SYMB ved at udvikle ’SYMB Students’. SYMB Students er et nyt indsatsområde i SYMB, som skal munde ud i en række grupper af studerende, som selv arrangerer forskellige events og aktiviteter. Vores vision er at skabe et levende studenterhus.\nSYMB har flere studerende med i eventudviklingen. Vera Wang fra Kina er frivillig i SYMB. Hun fortæller: ”SYMB arbejder på at samle os studerende og sammen med os lave flere sociale aktiviteter. SYMB er et fedt sted. Og det er et super godt initiativ for os internationale studerende. Så jeg er glad for at være en af ambassadørerne og bidrage til at udvikle et miljø for studerende i Kalundborg”.\nDanijela Bertek fra Kroatien er også frivillig. Hun siger: “Jeg blev frivillig, fordi SYMB er en mangfoldig organisation, som bringer forskellige slags mennesker sammen. Jeg vil gerne møde nye mennesker og prøve nye ting, så det er oplagt med SYMB, som tilbyder mange events og åbner mange muligheder. Jeg vil gerne bidrage til, at vi får et studenterhus i Kalundborg og forhåbentlig kan tiltrække endnu flere studerende fra hele verden.”\nArbejdet med de studerende er en del af den rammeaftale, som SYMB og Kalundborg Kommune har indgået for 2021.\nSYMBassadors er kernegruppen. I denne gruppe sidder lige nu Danijela fra Kroatien, Vera fra Kina og danske Caroline. De læser alle til diplomingeniør på Professionshøjskolen Absalon. Arbejdet foregår på engelsk, så den store gruppe af internationale studerende også kan være med. SYMBassadors er en åben gruppe, og der er plads til mange flere. I gruppen har de unge studerende indtil videre udviklet fire koncepter: Science & Beers, Game Night, Morning Club og Student Party Committee. SYMBassadors mødes i SYMB ca. hver anden uge, og der kan udvikles mange flere slags aktiviteter – det er bare et spørgsmål og idéer og studerende til at drive dem.\nScience & Beers er en event, hvor de studerende mødes fredag eftermiddag til et oplæg om et videnskabeligt emne, og bagefter holder fredagsbar. SYMB har hyggelige lokaler med både scene og lydudstyr til foredrag og selvfølgelig også en SYMBar. Så det er oplagt at holde fredagsbar i SYMB. Lokationen er central på Kalundborg station. Første Science & Beers er planlagt til den 16. april.\nStuderende mødes en lørdag aften cirka hver måned og spiller brætspil. Gruppen bag eventet er ved at undersøge, om de kan søge midler til at indkøbe nye fede brætspil, som kan fungere både på dansk og på engelsk. Hvis nogen ligger inde med fede brætspil, som de vil donere, så kontakt endelig SYMB. Næste Game Night er planlagt til den 20. marts.\nMorning Club skal mødes en søndag formiddag indimellem og spise brunch. Brunchen laver deltagerne sammen. Heldigvis er der masser af plads i SYMB, så når vi atter må mødes mange sammen, kan det blive en rigtig stor event. Første Morning Club er planlagt til den 14. marts.\nDenne gruppe er et klassisk festudvalg, som vil arrangere en årlig sommerfest og en julefrokost. Der har tidligere været fester på Absalon, og de erfaringer ønsker de studerende at køre over i SYMB-regi og fremadrettet lave fester i SYMB lige på Kalundborg station. Der skal bruges flere kræfter i festudvalget, til gengæld er datoer for årets sommerfest allerede lagt fast.\nFølg udviklingen af disse grupper og aktiviteter på SYMBs website www.symb.dk og i facebookgruppen SYMB Students.


Vejret på alle charterdestinationer de danske rejsebureauer rejser til\nSe vejret hvor du har planlagt at rejse hen - eller om der hvor du har bestilt din charterferie nu også har varmt vejr.\nVejr er det som kommer til at afgøre om din ferie bliver god eller dårlig. Vi danskere rejser jo til sydens sol for at komme væk fra det kolde nord.\nDu kan ikke gøre meget ved vejret, men du kan planlægge din rejse anderledes, hvis du ved om det bliver 10 grader eller 40 grader - og om du skal tage en ekstra tur i en lejet bil i stedet for at svede ud ved poolen.\nVejret i Tenerife Tenerife er en lille perle af en ferieø, den største af de Kanariske Øer. Øen hører under Spanien og har derfor en fantastisk og spændende kultur at byde på, men også en utrolig rig natur med flotte bjerge og grønne skove hele øen rundt.\nMere om Vejret på Tenerife\nMere om Vejret i Alanya\nMere om Vejret på Kreta\nMere om Vejret på Mallorca


Classic træf 2016 9 (ud)gave - Forum\nClassic træf 2016 9 (ud)gave\n3 år 6 måneder siden\t#1 af madsformand\nClassic træf 2016 9 (ud)gave blev oprettet af madsformand\nSå sker det atter igen!\nI det herrens år 2016 i den vigende sols måned.\nEt sted i en hemlig og forlængst glemt ødemark i det skumle Jylland. Her vil en flok støvede og stinkende knupdæksbevingede ryttere slå mudderlejr.\nHerfra vil udgå højlydt latter, sære skrig, mystiske fortællinger, ildfluer stiger mod den mørkerøde sensommer himmel, den dragende offroadiske fællestur, drømme udleves og nye sagn opstår.\nOverordnet: Classiske “dyder” i højsædet!\n(hvad det helt præcist betyder finder vi ud af i løbet af dagen/aftenen/natten!?)\n“Underordnet”: Kun MC til træffet - undtagen “handierne”!\nKør med eget pikpak til pladsen (måske kommer der en “handi/fatter” tidligt som kan opbevare grej i bilen mens vi cruiser?)\nVi vil som van ligt gerne se så mange som muligt til træffet, men der vil blive gjort forskel på folk! alt efter om de kører på en mc fra før eller efter årg. 90. Jo ældre = større respekt og opmærksomhed. Hvis man er kørende på en nyere maskine (90+) må man forvente at skulle være tilpas ydmyg over for ældre sagen, og servicere den gamle del af feltet, ikke kun på turen men også om aftenen!\nHente øl, massere ømme nakkemuskler, osv.\nHvorfor dog det?? Jo fordi det er et Classictræf, og det er pisse hårdt at køre på noget gammelt uaffjedret jern!\nDer er grill på pladsen, shelter og der vil blive lavet fælles aftensmulje, men det er classisk at kunne tilberede mad/tilbehør/kaffe på sit eget blus.\nDer vil i år som minimum være præmie til:\nÆldste MC (hvis der er flere fra samme årgang, konkurreres der i passende udfrodringer). Mest legendariske påklædning/hjelm/mm. Længstkørende deltager. Længste motor, Korteste vandring (på dyngen), laveste dækmønster, og nyt 2016: mest original og uorginal, mm.\nLørdag d. 20-8\nFra kl. 09.30 Havregryn mm. Møllegårdsvej 11 8840 Rødkærsbro\nKl. 10.30 Afgang første del af fællesturen\nKl. 12.00 Lejerplads og varm leverhak m topping\nKl. 13.30 Afgang anden del af fællestur.\nKl. 16.00 Retur til lejerpladsen / bål\nkl. 17.00 Præmier mm. alt classisk præmieres!!!\nKl. 19.00 Fælles mam Kl. ???? Hygge mm.\nSøndag: morgen bammelam og knas. Opbrud når der er klarsyn! og fællestur tilbage for dem som lyster\nTilmelding her eller på tlf. 23606199 senest 18-8!!!!!!!!!!!\n3 år 6 måneder siden\t#2 af endurojohnny\nBesvaret af endurojohnny på emne Classic træf 2016 9 (ud)gave\nFuck en dårlig dato\nKlubbens fedeste træf på samme dag som Danmarks fedeste enduroløb og 4 afd af DM( Sønderjysk Terræncross)\nSå bliver der flere marcipanrolader til jer\nGod fornøjelse, trods alt\nEnduroJohnny, en classiker\n3 år 6 måneder siden\t#3 af Hondalover\nBesvaret af Hondalover på emne Classic træf 2016 9 (ud)gave\nJeg kommer SÅ meget!!\n3 år 6 måneder siden\t#4 af albino\nBesvaret af albino på emne Classic træf 2016 9 (ud)gave\nØv for dato'en - den står vel ikke til debatten?\nØnsker jer en god tur (det bliver det jo alligevel) - men uden stop af skovfoged denne gang\n3 år 6 måneder siden\t#5 af Peter M\nBesvaret af Peter M på emne Classic træf 2016 9 (ud)gave\nDet lyder som et fedt træf.\nMå man deltage som Tenere medlem, eller er det kun for DORMCK medlemmer?\nEr ruten tilegnet gamle cykler, eller hvordan er underlagets beskaffenhed?\n(Min gamle ombyggede XT står på semi gadedæk og med "power"-luftfiltre).\n3 år 6 måneder siden\t#6 af madsformand\nBesvaret af madsformand på emne Classic træf 2016 9 (ud)gave\nAlle er velkomne...Og fællesturen kan selvfølgelig køres på XT med semi, det er præsis sådan man rykker på Classic.\nså undgår man også en ukontrolerbar weeli og efterlader ingen spor i den fine natur!!!!\nhvis man ikke er medlem af dormck udløser det et ekstra gebyr på 100,- kan refunderes hvis man tegner medlemskab i dormck\nobs. pris for at deltage i Classic ca: 100,-\n3 år 6 måneder siden\t#7 af Peter M\nHvor meget mudder og vand satser du på der er? Min retroficerede XT står lige nu med "power"-liftfiltre, så spørgsmålet er om jeg har travlt med at få fabrikeret en rigtig filterboks, eller om der er nok bare at hive et par sokker sprøjtet i filter-olie henover dem?\nDet er denne XT med XL tank jeg skal have klar til andet end KBH i tørvejr.\n3 år 6 måneder siden\t#8 af 2-gear\nBesvaret af 2-gear på emne Classic træf 2016 9 (ud)gave\n2-Gear melder klar til Classic:-)\n3 år 6 måneder siden\t#9 af falcokongen\nBesvaret af falcokongen på emne Classic træf 2016 9 (ud)gave\n3 år 6 måneder siden\t#10 af GamleOle\nBesvaret af GamleOle på emne Classic træf 2016 9 (ud)gave\n3 hjul skal også luftes. Er jo blevet helt Classic. Tager hele pakken denne gang.\nSes lørdag morgen.\n3 år 6 måneder siden\t- 3 år 6 måneder siden\t#11 af madsformand\nFeeejest Gamle Ole, det kan kun blive godt.\nJeg har også fået tilmelding fra 3 (æld) gamle rødder.!!!!\nAsger pelsjæger sloth\nRobert wales Bishop\nKeld vand varme sanitet er alle klar med gamelt jern.\nDet bliver bred roulade.\nOld scool is better then no scool...\n3 år 6 måneder siden\t#12 af Sniger\nBesvaret af Sniger på emne Classic træf 2016 9 (ud)gave\nGod traf til jer alle håber jeg er med næste år\n3 år 6 måneder siden\t#13 af madsformand\nOplysning!!! Træfplassen flyttet. ...\nHvis man evt påtænker at køre forbi træfplassen senere på dagen i morgen.\nAften arrangement og overnatning bliver hjemme på Blæsbjerg/møllegårdsvej 11\nNu skal jeg slet ikke sove mere før vi skal afsted;)\n3 år 5 måneder siden\t#14 af GamleOle\nIgen et super arrangement i DORMCK, dog lidt svigtende deltagerantal men sådan er det jo når flere arrangementer falder på samme weekend. Formanden havde gjort de sædvanlige store forberedelser med fællestur, lejrplads og overdådigt mad Lidt ændringer i sidste øjeblik for at spare lidt logistik med ud og hjemkørsel med mad og udstyr. Lejrplads blev på Blæsbjerg. Super udfordrende fællestur på de gamle jer afsluttende med et kraftigt regnskyl så det værste møj blev skyllet af. Og masser af præmier i mange nye kategorier så der var kage og kiks til alle.\nMad på grill i haven og megahyggelig aften omkring bålet og der dukkede et par stykker op som ikke kunne nå fællesturen.\nClassic i DORMCK er et must. Ses til næste år.


HR-konsulent til VIVE - Djøfs jobunivers\nKan du arbejde med alle dele af HR? VIVE søger en specialkonsulent, der får ansvaret for VIVEs HR, løn- og personaleadministration. Du kommer til at løse dine opgaver i tæt samarbejde med administrationschefen, VIVEs chefgruppe, lønmedarbejderen og de øvrige kolleger i VIVEs administration, ligesom vi arbejder tæt sammen med Statens Administration om at sikre VIVEs medarbejdere korrekt løn til tiden.\nVIVE skaber og formidler viden om velfærdssamfundets udvikling, borgernes levevilkår og indretningen af den offentlige sektor og er en projektstyret organisation, hvor vores administration arbejder tæt sammen med forskere og analytikere omkring tilvejebringelse og håndtering af information på velfærdsområdet. Her kommer du ind i billedet med dit blik for sikre, smidige og effektive HR-processer.\nDu bliver ansvarlig for VIVEs løn- og personaleadministration samtidig med, at du skal være udførende på både administrative og udviklingsorienterede HR-opgaver. Du skal også sikre en effektiv HR-administration ved at levere hurtige og korrekte ansættelsesbreve til nyansatte, vejledning ifm. barsel, sygdom mv. og derudover give ledelsessparring ved både personaleudvikling og personalesager. Hertil kommer en række udviklingsopgaver, hvor implementeringen af det nye Statens HR-system vil fylde en del i det kommende år. Der vil være mulighed for fleksibilitet i din tilrettelæggelse af arbejdet.\nVi forventer, at du har en akademisk uddannelse som cand.jur., cand.merc.hrm. eller lignende kombineret med flere års hands-on-erfaring fra statslig HR-administration og -udvikling.\nHave erfaring med tilrettelæggelse af effektive processer.\nHurtigt kunne sætte dig ind i nye personalejuridiske opgaver.\nHave erfaring fra ledelsesbetjening og -rådgivning.\nHave flair for at bruge administrative it-systemer.\nVære velformuleret både skriftligt og mundtligt.\nHave stærke samarbejdsevner.\nKunne fungere godt i en hverdag med opgaveskift og skarpe deadlines.\nDet er en fordel, hvis du også har erfaring fra universitetsverdenen eller andre forsknings- og analyseinstitutioner og dermed kendskab til stillingsstruktur, bedømmelse af forskere, ph.d-uddannelsesforløb mv.\nEt attraktivt og udviklende job med afveksling i opgaverne og bred kontaktflade til hele huset. Stor fleksibilitet i hverdagen, en uformel og respektfuld omgangsform og gode kolleger, der lægger vægt på samarbejde. Du refererer til administrationschefen.\nDu ansættes som specialkonsulent i henhold til overenskomst mellem Akademikerne og Skatteministeriet (Finansministeriet). Afhængigt af dine kvalifikationer og erfaringer kan der være mulighed for ansættelse som chefkonsulent. Der er mulighed for forhandling af kvalifikationstillæg.\nVIVE har afdelinger i både København og Aarhus. Angiv i din ansøgning, hvilken lokation, der vil passe dig bedst.\nVIVE gennemfører forsknings- og analyseopgaver på det velfærdspolitiske område og er en projektstyret organisation, hvor de administrative medarbejdere arbejder tæt sammen med VIVEs forsknings- og analysemedarbejdere omkring tilvejebringelse og håndtering af information på velfærdsområdet.\nDu kan finde yderligere oplysninger om VIVE her på www.vive.dk. Hvis du har spørgsmål til stillingen, er du velkommen til at kontakte administrationschef Hanne Friis Kaas på telefon 2240 5363 eller på mail hfk@vive.dk.\nVi skal have modtaget din ansøgning bilagt CV senest den 18. september 2020 kl. 12.\nDu søger stillingen via vores elektroniske rekrutteringssystem, som du finder ved at klike her.\nBarselsvikariat - Marketingmedarbejder


Lolland-Falster Brandvæsen og Falck tager ti år mere\nKORT NYT4. DEC 2019 14.08\nLOLLAND / GULDBORGSUND: Det gode samarbejde mellem Lolland-Falster Brandvæsen og Falck står til at fortsætte i hvert fald i ti år endnu, da de to netop har indgået en aftale til godt 260 mio. kr. Dermed skal Falck fortsat levere beredskab på de ni af 15 stationer, som man gør i dag. Det skriver Folketidende.\nForuden de Falck-bemandede stationer har man brandvagter på øerne i Smålandshavet samt frivillige tilknyttet stationer i blandt andet Maribo og Nykøbing. Lolland-Falster Brandvæsen er bygget ovenpå tidligere aftaler fra før kommunalreformen\n- Jeg er rigtig glad for, at vi er kommet i mål med den nye aftale. Den sikrer, at vi fortsat har et robust brandvæsen på hele Lolland-Falster, siger formanden for beredskabskommisionen, Lollands borgmester Holger Schou Rasmussen (S), til Folketidende.


Verdens Største Kvinder Prostituerede Aarhus / Redtuba riot-e\n- Xvideo redyube Swingerklub aarhus fisse i det fri store damer sex x tube porn noveller thai frederiksberg. Aarhus, universitetsforlag Søren Hein Rasmussen Søren Hein Rasmussen Fri porno danmarkshistorier 100 danmarkshistorier Måske praler vi ikke af at se porno. Men porno er verdens største kulturområde.\nKæmpe galleri: Åbning af verdens største havnebad i Aarhus Verdens 12 mest sindsyge sexrekorder Det er eftersigende verdens største med havvand. Lørdag åbnede havnebadet. Aarhus, som ligger ved ved Bassin. Byrådsflertal vil trække verdens største kapsejlads til Aarhus Store Liderlige Kvinder Aarhus Pigerne Måske praler vi ikke af at se porno I det flotte solskinsvejr var der rift om at være en af de 650, der er plads til i badet. Købmand Herman Sallings Fond har doneret 40 millioner kroner til havnebads-projektet. Verdens ældst kendte prostituerede skulle efter sigende være taiwanesiske Chiu på 82 år, der går under tilnavnet bedstemor.\nMen porno er verdens BukkejagtLæs om verdens største bukkeopsats Verdens største skib i Aarhus Havn for første gang Det er en alder, hvor mange kvinder herhjemme kan kalde sig oldemor. Chiu har været i branchen i over 40 år, men tager i dag kun en tiendedel af, hvad hendes yngre kollegaer tager for en hyrdetime. Byrådsflertal vil trække verdens største kapsejlads til, aarhus,. Wellness Valby Escort, Erotisk Massage København Gratis dicke, fette Frauen Pornos Sexfilme Volvo Ocean Race i 2018 var en publikumsmagnet. Nu vil tre partier i gang med at spare op til at få sejlsportens formel 1-både tilbage i 2022.\nDating Porn Videos Sex Movies Frække hjemmesider store damer porno / Jobtilbud først 07:36 Drab på unge kvinder førte til opdagelse af telefejl. Statoil tyskland seductiongirls Dating sider for biseksuelle - kittie Cassiopeiastars levende pind, verdens største ladyboy i københavn, meine frau in latex sex in zwickau.\nVerdens største orgie, når vi kommer til gruppesex, så slår japanerne alle rekorder. Feador Vassilyev levede tilbage i 1700-tallet. Aarhus, skandalesag på TV: Chefen fra Helvede var ansat i Aarhus Kommune. Foto: Bo Amstrup/Scanpix Lørdag kan man endelige tage den første dukkert i Havnebadet på Aarhus Ø i Aarhus. Fødslen var dog så hård, at barnet desværre ikke overlevede. Den sad på den skotske kæmpe Anna Swan, der var imponerende 2 meter og 33 cm høj, og levede tilbage i 1800-tallet.\nMan har dog kun kunnet dokumentere. Søren Willumsen, aarhus, denne artikel er en del af dit abonnement. Mest læste, aarhus, skal ulovligt opført luksus-villa jævnes med jorden? Heraf klarede hun de første 1025 på den første dag. Største mængde sæd slugt i et stræk. På alletiders CIC liste ligger den også blandt de 10 største med ikke færre end 229,8 CIC point.\nDu kan se alle billederne fra åbningen herunder. Det er en alder, hvor mange kvinder herhjemme kan kalde sig oldemor. Stranden ved Risskov dækket med Leca-nødder Politiet efterlyste dement 80-årig Forstå sagen om svindel i fodboldspillers selskab på få minutter Superligaspiller involveret i sag om millionsvindel: Stråmandsdirektør i eget selskab Darko Jukic har genfundet formen: - Tidligere tog. Opbakning til ansattes DHL-stafet: DF-rådmand fik den kolde skulder til besparelse Budget-kroner til psykiatrien: - De penge er bare plaster på et betændt sår Budget vedtaget i Aarhus: Partier glæder sig over historisk stort løft Kendt fodboldspiller i familiedrama. Annonce, annonce, seneste nyt, madanmeldelse: Gastronomisk skalle på Ferdinand ved åen. Nu vil tre partier i gang med at spare op til at få sejlsportens formel 1-både tilbage i 2022. Aarhus, borger fandt efterlyst 80-årig, aarhus, opbakning til ansattes DHL-stafet: DF-rådmand fik den kolde skulder til besparelse. Annonce, annonce, mest læste, aarhus, skal ulovligt opført luksus-villa jævnes med jorden? Aarhus, køreledning repareret: Letbanen er i gang igen.\nDel gerne artiklen hvor du ønsker. Nikolaj opdagede råbukken allerede i foråret og fortalte de øvrige danske jægere i det svenske jagtkonsortie, at han havde set en råbuk med en kronhjortegevir. Amerikanske Michelle Monahan verdens største kvinder prostituerede aarhus er registreret for at have slugt mest sperm på en gang. Dem har han alle takket pænt nej til. Så snupper vi verdens længste spermsprøjt. Måske har du selv en!\nverdens største kvinder prostituerede aarhus Smukke nøgne piger lækre damer uden tøj\nEscort østjylland kaufmich 607\nThai sportsmassage aalborg daisyclub 781\nVerdens største kvinder prostituerede aarhus 455\nDet store havnebad i Aarhus indvies. Vi beklager at lyd og billedkvalitet ikke lever op til denne enestående beretning, som på alle måder er i absolut verdensklasse. Men vi kunne sagtens været blevet ved. Det er dog ingenting i forhold til de 2000 mænd, pornostjernen Sabrina Johnson ordnede på 2 dage et par år senere. Der er altså noget der, som de har misforstået tror vi da nok. Den rekord tilhører pornostjernen Jon Dough, der rent faktisk havde linet 100 kvinder op, men måtte give fortabt på lidt over halvvejen. Verdens største råbuk opmålt efter SCI-metoden er svensk og nedlagt af den danske jæger Nikolaj Pedersen. Han kan sende en sædklat hele 5 meter og 71 cm væk.


Køb 3M og Tesa produkter online\nHits: 287676 Indkøbskurv Sitemap\nBetaling på BBN Shoppen\nAfdækningstape fra 3M\nAfdækningstape fra Tesa\nBurretape fra 3M\nBurretape fra Tesa\nCar Care Produkter fra 3M\nCommand™ Kroge fra 3M\nDobbeltklæbende tape fra 3M\nDobbeltklæbende tape fra Tesa\nEmballagetape fra Tesa\nEnkeltklæbende tape fra 3M\nEnkeltklæbende tape fra Tesa\nEnkeltklæbende tape fra Stokvis\nFilt og gummidupper fra 3M\nFilt og gummipuder fra Tesa\nInsektnet fra 3M\nInsektnet fra Tesa\nIsolerings- og El-tape fra 3M\nIsolerings- og El-tape fra Tesa\nKnive og reserveblade fra Olfa\nKontorprodukter fra 3M\nKontorprodukter fra Tesa\nKontorartikler fra EDDING\nKontorartikler fra STABILO\nKontor artikler fra UNI-BALL\nLærredstape fra 3M\nLærredstape fra Tesa\nMarine og Camping\nMasker fra 3M\nPowerstrips fra Tesa\nSealer & Primer\nSkridsikre belægninger fra 3M\nSkridsikre belægninger fra Tesa\nSlibeprodukter fra 3M\nTætningslister fra 3M\nTætningslister fra Tesa\nCommand Kroge fra 3M\nHUSK AT VÆLGE DIN GLS PAKKESHOP\nProdukter Produkter til Bil / Marine og Camping - 3M Bil\n3M Perfect-it III Extra Fine Polermiddel\nEt af markedets absolut mest effektive og langtidsholdbare polermidler, der bruges af de professionelle bilplejecentre og klargøringscentre. Polermidlet sikrer en dyb og holdbar glans samtidig med, at de fine slibemineraler fjerner mindre ridser og ujævnheder i lakken. Flasken indeholder 1L og rækker typisk til 4-5 poleringer af hele bilen.\n3M Extra Fine Polermidlet sikrer en dyb glans der ikke forsvinder selv efter flere ture i vaskehallen. Polerer du med maskine er holdbarheden op til 8 måneder mens behandlingen ved håndpolering ikke holder helt så lang tid. Bemærk, at det anbefales at efterbehandle med 3M Polish Rosa topvoks.\nGiver en dyb højglans der holder op til 8 måneder.\nBehandlingen tåler vask i vaskehallen\nFjerner samtidig små ridser i lakken\nGenskaber farver og glans.\nLet at påføre og aftøre\nEn flaske rækker til 4-5 poleringer af hele bilen\nRyst flasken, så slibemineralerne fordeler sig\nArbejd på mindre områder ad gangen.\nPoler aggressivt med en 3M 50400 Polerklud Gul\nPoler indtil højglansoverflade er opnået.\nAftør overfladen med en ren klud\nPåfør produkt på polérrondellen og fordel polermidlet på laken med rondellen inden maskinen startes\nArbejd på et ca. 50x50 cm område.\nPoler med moderat pres med 1500 til 2500 omdrejninger.\nBevæg polermaskinen i lodrette og vandrette mønstre\nLet presset, når produktet begynder at tørre.\nEvt. rester fjernes med en ren klud\nVed maskinpolering anbefales 3M Perfect-it III Polerrondel Gul 50488\nVi anbefaler, at du supplerer poleringen med 3M Extra Fine Compound med 3M Polish Rosa Topvoks, der forsegler og beskytter lakken samt sikrer en holdbarhed på op til 8 måneder\nLeveringstid: ca. 8-10 arbejdsdage\n3M Perfect-it III Polish Rosa Topvoks\nDenne topvoks forsegler lakken i op til 8 måneder og bidrager samtidig til at give lakken en dyb højglans. Topvoksen sikrer dyb og holdbar glans og forseglingen holder selv efter adskillige ture i vaskehallen. Kan bruges alene eller som sidste skridt efter polering med 3M 80349 Perfect-it III Extra Fine Polermiddel. Flasken indeholder 1L og rækker typisk til 4-5 forseglinger af hele bilen.\n3M Perfect-it III Polish Rosa Topvoks forsegler lakken og beskyttelsen forsvinder ikke selv efter flere ture i vaskehallen. Polerer du med maskine er holdbarheden op til 8 måneder mens behandlingen ved håndpolering ikke holder helt så lang tid. Kan bruges alene eller som sidste skridt efter polering med 3M Perfect-it III Extra Fine Polermiddel.\nBeskytter og forsegler i op til 8 måneder.\nBidrager til at skabe en dyb højglans\nEn flaske rækker til 4-5 forseglinger af hele bilen\nPåfør Polish Rosa på en 3M 50489 Polerklud Lyserød\nPåfør produktet på lakken og lad det tørre op\nPåfør produkt på polérrondelen og fordel polermidlet med rondellen inden maskinen startes\nVed maskinpåføring anbefales 3M 05729 Perfect-it III Polerrondel til Polish Rosa\n3M Polerrondel til Extra Fine Compound\n3M gul polerrondel med vaflede toppe, med en blødhed, der er afpasset til at sikre optimal polering med 3M Extra Fine Compound polermidlet. Anvendes på roterende polermaskine. Rondellen kan vaskes og genbruges adskilllige gange\nPolerrondel der er specialtudviklet til polering at skabe det bedste resultat med 3M 80349 Perfect-it III Extra Fine Polermidlet. Rondellens diameter er 150mm.\nKan vaskes og genbruges adskillige gange.\nMonteres let på polermaskinen med "burre-løkke"-påhæftning.\nLeveringstid: ca 1-3 arbejdsdage\n3M Polerrondel grå til Polish Rosa Topvoks\n3M Blød skumrondel med vaflede bløde toppe, der sikrer skånsom påføring af 3M Polish Rosa topvoksen. Anvendes på roterende polermaskine. Rondellen kan vaskes og genbruges adskillige gange.\nBlød og skånsom skumrondel til maskinpolering med 3M Polish Rosa Topvoks. Rondellens diameter er 150mm.\nLeveringstid: ca. 1-3 arbejdsdage\n3M Perfect-it III Ekstrablød polerklud gul\nBlød high performance polerklud til påføring af 3M Extrafine Compound. Den særlige vævning gør den ideel til håndpolering med 3Ms polermidler. Kan vaskes mindst 40 gange uden at miste sine egenskaber.\nDenne ekstrabløde high performance er ideel til håndpolering med 3M 80349 Extrafine Compound polermidlet.\nKluden kan kogevaskes mindst 40 gange uden at miste sine egenskaber, hvilket er markant længere end tilsvarende klude på markedet.\n3M Perfect-it III Ekstrablød polerklud pink\nBlød lyserød high performance polerklud til påføring af 3M Polish Rosa topvoks. Den særlige vævning gør den ideel til håndpolering med 3Ms polermidler. Kan vaskes mindst 40 gange uden at miste sine egenskaber.\nDenne ekstrabløde high performance klud er ideel til skånsom polering med 3M 80345 Polish Rosa Topvoks.\nHelt fnugfri. Kluden kan kogevaskes mindst 40 gange uden at miste sine egenskaber, hvilket er markant længere end tilsvarende klude på markedet.\nBBN Nordic ApS | CVR: 16781835 | Nyholms Alle 24, 2610 Rødovre | Tlf.: 36468416


Navnesutten forhandler BIBS sutter og Avent sutter i høj kvalitet - Presse-Guiden\nHvis man leder efter nogle gode sutter til ens barn, og går op i at vælge nogle af høj kvalitet, kan det være en god ide at besøge Navnesutten. Her står de inde med et stort sortiment af sutter, hvor hjemmesiden desuden byder på det største udvalg indenfor sutter med navn. Find alt fra BIBS sutter til Avent sutter samt meget mere på www.navnesutten.dk.\nGode BIBS sutter\nHvad end du leder efter en god løsning til de mange forsvundne eller forbyttede sutter eller om du blot søger nogle kvalitetssutter til dit barn, kan du af god grund besøge Navnesutten. Her byder de på et både bredt og varieret sortiment af sutter fra flere kvalitets brands fra Europa. For eksempel forhandler hjemmesiden BIBS sutter, som du kan finde i et stort udvalg. Her går udvalget på flere forskellige modeller, former og størrelser, hvor du med sikkerhed kan finde noget til dit barn. Det danske brand byder desuden på flere søde designs samt sutter, der alle er uden kemi. Dermed kan du finde frem til nogle fine og gode sutter til dit barn. Find BIBS sutter på www.navnesutten.dk.\nAvent sutter i høj kvalitet\nHos Navnesutten byder de altid på et væld af gode muligheder, når det kommer til sutter. Her står de nemlig både inde med et fint udvalg af klassiske sutter samt det største udvalg af sutter med navn. Disse forhandles fra en lang række gode mærker, hvor du for eksempel kan finde Avent sutter i en høj kvalitet. Her er du sikret et både bredt og varieret udvalg af sutter, som du finder i flere forskellige modeller og størrelser. Sutterne herfra forhandles også i flere søde designs, hvor du har rig mulighed for at finde frem til en eller flere sutter, dit barn kan få glæde af. Tjek hele udvalget af Avent sutter ud på www.navnesutten.dk, der også tilbyder god kundeservice.\n← Overvej, om Frokost+ skal stå for catering i Aarhus til dit firma\nKøb ståltag og inddækning i høj kvalitet til mange forskellige byggeprojekter på profilmetal.dk →