Skolebestyrelse: Nu er det nok | Middelfart | fyens.dk\nFlere medlemmer af skolebestyrelsen ved Strib Skole vil nedlægge deres mandat, hvis sparebudget realiseres\nSTRIB: Vi mødes i et pænt, nyt mødelokale i den pæne, nyrenoverede afdeling af Strib Skole.\nRammerne er fine i denne del af kommunens største folkeskole, mens det kniber mere med indholdet, når man spørger medlemmerne af skolebestyrelsen. Fem af de syv medlemmer er mødt op for at fortælle om deres frustrationer.\nSparerunde på sparerunde over de seneste år har udhulet kvaliteten af undervisningen. Og gennemføres de spareplaner, som budgetforslaget for 2009 lægger op til, er det mere end nok.\n- Formelt skal skolebestyrelsen godkende budgettet for Strib Skole. Hvis besparelserne gennemføres, og jeg gør det, så svigter jeg mine egne børn og de forældre, der har valgt mig, siger Jes Rønn Hansen, formand for skolebestyrelsen.\nDen holdning deler Karen Jørgensen.\n- Du kan ikke blive ved med at vride vand ud af en tør karklud, siger hun.\nFor Strib Skoles vedkommende vil det fremlagte sparebudget betyde, at der skal spares mere end to lærerstillinger væk. Blandt andet vil det betyde færre undervisningstimer i 7., 8. og 9. klasse.\n- Eleverne kan få tysk i to timer om ugen. Det er altså et eksamensfag. Enhver kan sige sig selv, at det ikke er nok, siger Henrik Schubring, som - hvis spareforslagene realiseres - ikke vil være med længere, uagtet at det er borgerligt ombud.\n- Hvis vi siger nej til at drive skolen på de vilkår, så må andre komme til, siger han.\nSamme konklusion er Karen Jørgensen kommet til.\n- Jeg vil nødig gøre det værre for skolen og børnene, men der er altså nogle, der har valgt mig til at sige til og fra, siger hun.\nDe foregående års sparerunder har skåret så dybt, som der kan, mener Karen Jørgensen, der nævner musikundervisningen i 6. klasse. Den blev skåret ned til dette skoleår. Så nu har eleverne tre fritimer i første halvår.\n- De kan sove længe mandag og onsdag, for vi er nødt til at komprimere musikundervisningen senere på året, hvis de skal kunne forbedrede den cabaret, de skal opføre ved skoleårets afslutning, siger Karen Jørgensen.\nDe fem skolebestyrelsesmedlemmer står sammen om deres forundring over forskellen mellem ord og handling i Middelfart Kommune. Der er udarbejdet kostpolitik, børn- og ungepolitik, og en kvalitetsrapport for folkeskolerne. Alle er proppet med ambitiøse målsætninger.\nMen virkeligheden er en anden. I foråret var skolen - som alle andre i kommunen - gennem to sparerunder, fordi kommunens budget skred.\n- I uge 35 fik vi så tilsendt kvalitetsrapporten. Ugen efter kom meddelelsen om sparebudgettet. Det er umuligt at drive skole på de præmisser, siger Henrik Schubring.\nCharlotte Saabye Møller fortsætter tråden:\n- Vi var heldige, at vi ikke nåede at besætte en ledig lærerstilling tidligere på året. Så skulle vi have fyret vedkommende igen kort tid efter, fortæller hun.\nEt fattigt land?\nBestyrelsen ved Strib Skole undrer sig over misforholdet mellem de flotte ord, om at børn er fremtiden og landets ressource samtidig med, at undervisningen i skolen forringes.\n- Det er et fattigt land, der ikke kan sørge for ordentlige forhold for børn og gamle. Så enten er vi fattige, eller også bruger vi pengene forkert, siger Karen Jørgensen.\nForældrenes største håb er, at alle pengene fra den planlagte skattstigning kan blive i kommunekassen i stedet for at aflevere størsteparten til starten.\n- Det ville være herligt. Så kan vi begynde at snakke om visioner for skolen - det vi gerne ville, da vi blev valgt, siger Søren Braun.


Nyhedsarkiv | Page 19 | UCC\nUCC på vej med tiltrængt læreruddannelse til fremtidens digitale skole\nTil september går professionshøjskolen UCC i luften med en Future Classroom Teacher-linje. Målet er at uddanne lærere, der er eksperter i at bruge for eksempel droner, robotter og virtual reality i undervisningen. Ifølge KL falder den nye, digitale linje på et tørt sted.\nKendt læreruddannelse sagde farvel til Nørrevold\nDen 30. juni tog underviserne på læreruddannelsen Zahle på både højtidelig og munter vis afsked med seminariet, der siden 1877 har uddannet tusindvis af skolelærere – de første mange årtier kun lærerinder.\nMenneskerettigheder på skemaet på lærer- og pædagoguddannelsen\nLektorer fra læreruddannelsen i UCC har i samarbejde med Institut for Menneskerettigheder og læreruddanelserne ved Metropol, UC SYD og UCSJ udviklet nyt undervisningsmateriale, der styrker viden om menneskerettigheder i et professionsperspektiv.\nDebat på folkemødet: Lad os ryste uddannelses-posen\nHvordan gør vi det attraktivt for flere unge at tage en erhvervsuddannelse? Debatten om overgange mellem uddannelser på Folkemødet blev styret af UCC’s Katja Munch Thorsen og gik i dybden med uddannelsesmønstre og konsekvenserne heraf for de unge, lokalsamfundene og hele landet.\nDebatter i Strandbaren: Magten tilbage til professionerne\nFredag på Folkemødet var Danske Professsionshøjskolers Strandbaren pakket med mennesker til debatter om læringsmål og dannelse i skolen, læreplaner i daginstitutioner og '#Talop skole' med fokus på alle de gode historier om lærere og pædagoger.\nEkstremt vigtige uddannelser i yderområder\nDer blev talt om uddannelser som vækstmotorer, to-procent-besparelser og pop-up-uddannelser til lokale arbejdskraftbehov, da folketingspolitikere fra Alternativet, Venstre, Socialdemokraterne og De Konservative debatterede udvikling af uddannelser i yderområder.\nUCC i debat om udsatte unge på Folkemødet\nUnge, som har været anbragt, mangler et bagland, der bakker op, når de fylder 18. Men hvordan sikrer vi, at også udsatte unge får uddannelse og bolig og undgår misbrug? Det blev diskuteret i en af torsdagens debatter i Strandbaren på Folkemødet\nUCC foreslår afdækning af behovet for tegnsprogstolke\nI UCC mener vi, at det er vigtigt at få afklaret, hvor stort fremtidens behov for tolke bliver, og dermed få et realistisk billede af, hvor mange studerende, der skal være på tolkeuddannelsen.


Den første frost og georginerne - Danske Anlægsgartnere\nDen første frost og georginerne\nGeorginer (dahlia) er smukke i haven og bevarer blomsterpragten længe.\nDe første nætter med gentagende nattefrost er på vej, og det betyder, at det vil være en god ide at tage sarte planter i krukker ind. Det gælder bl.a. pelargonier, fuchsia, canaveral, skærmliljer og mere eksotiske planter såsom oliven osv.\nMen her skal det først og fremmest handler om knolde af georginer, der bør tages op og ind, før frosten kommer (hvilket f.eks. også gælder for knoldbegonier).\nOpgravning af georginer\nNår du graver georgineknolde op, så skær stænglerne af et par centimeter over jorden.\nGrav dem derefter op ved at grave rundt om hele klumpen, og pas på du ikke kommer til at beskadige rodknolden. Grunden til at man skal være så forsigtig er, at hvis knolden bliver beskadiget, vil den rådne hen over vinteren.\nRyst dem fri for jord.\nDerefter kan du skylle den overskydende jord af med haveslangen.\nPas på at du ikke beskadiger knolden under opgravning eller det efterfølgende arbejde med at rense knolden, da det let forårsager råd.\nInden du tager knolden(e), bør du desuden sikre dig, at ingen dele er rådne allerede nu. Fjerne i så fald de rådne dele med en skarp kniv.\nVi anbefaler desuden, at du lader knolden ligge i et par uger, så de er helt tørre, inden du opbevarer dem – igen for at undgå at der skal opstå råd.\nSelve opbevaringen bør ske et tørt, frostfrit, velventileret og mørkt, køligt sted.\nPorrer og hækplanter\nI køkkenhaven er desuden det værd at vide, at porrer og rosenkål tåler lidt frost. Man kan også stadigvæk nå at plante hække, træer og buske, inden der for alvor kommer frost. Ellers kan det være en god ide at tømme krukker og baljer for både jord og vand, da du ellers risikerer, at de frostsprænges. Men der er forhåbentligt stadig et stykke tid til, at vi får lange frostperioder.\nOg husk at du altid kan ringe efter din lokale, garantisikrede anlægsgartner, hvis du har brug for hjælp til haven.


- Posted with good karma, using BlogPress from my iPhone\nStørstebarnet blev opereret i øret igår. Næsten 3 timer på operationsbordet og lang tids opvågning og overvågning på OUH. Det gik godt, men han er helt slået ud idag af træthed, kvalme og ligger helst ned. Når der bliver rodet inde i øret giver det ubalance i balancesystemet - og jeg skal lige hilse og sige at det er ubehageligt.Men det skal nok blive godt. Han skal 'bare' holde sig i ro de næste 2-4 uger. Easy-peasy for en 10årig knægt. Not!God weekend til jer derude.- Posted with good karma, using BlogPress from my iPhone\nPå Instagram hedder jeg happinessisheretostay1. Du er velkommen til at følge mig :)Kh. T - Posted with good karma, using BlogPress from my iPhone\nJeg har smidt lidt forskelligt til salg på trendsales. Kig ind og se om der er noget du kan bruge :)- Posted with good karma, using BlogPress from my iPhone\nDet virkelige liv har et godt tag i mig for tiden, derfor stilleleg her på bloggen.Jeg har hæklet et par minions, fra filmen GrusommeMig2. Drengene elsker filmen og deres nye små hæklede venner :)Hyg jer derude!T- Posted on a rainy monday, using BlogPress from my iPhone\nStik lige piben ind\nJeg har en ven der har et fantastisk (over-)forbrug af lakridspiber. Så nu har jeg hæklet en til ham.Det er både sundere og billigere i det lange løb :D- Posted with good karma, using BlogPress from my iPhone\nYeah!! :)- Posted with good karma and a new tshirt, using BlogPress from my iPhone\nDer sker meget i mit liv i øjeblikket - og lysten til at blogge er minimal. Nærmest pist borte.Hvor den er forsvundet hen, aner jeg ikke.Jeg vil derfor ønske jer der måtte være tilbage af læsere en skøn og dejlig sommer.Kram fra mig til dig.Tina - Posted with good karma, using BlogPress from my iPhone\nMindstebarnet har grønne fingre. I børnehaven har hvert barn plantet græskar og de er bare vokset og vokset.Nu er den kommet hjem og stå i drengenes fars have. Ih det er spændende om der kommer græskar senere på året.Et fint projekt :)- Posted with good karma, using BlogPress from my iPhone\nTutorial - Clay Gingerbread Ornaments\nRegnbuens land 22. december\nJuletøjet til en lille dreng og en stor pige.\nBlood in my atelier\nBOBLER I GALOP…\nHvordan jeg mødte min bedste veninde\nJul i Stilia\nStore forskelle på bedemænd\nGaya Fashion Sandal Wanita santai\nTo år efter......\nHar du en, kender du en eller er du ligefrem en?\nNye tider (og ny viden)


Københavns Lærerforenings Kolonier administreres af kolonikontoret, der har adresse på Frydendalsvej 20 på Frederiksberg (over for KLF's ejendom i nr. 24). Se kontaktinformationer her.\nSiden 1891 har københavnske lærere taget på sommerkoloni med elever fra skolerne i byen. Den tradition er stadigvæk en fast del af Koloniernes aktiviteter. I for- og efteråret udlejes kolonierne ud til skoleklasser, der bruger de 29 kolonier til hytte- og lejrture. I weekender er det muligt for private at leje kolonierne.\nLæs mere om Københavns Lærerforenings Kolonier på Kolonierne.dk\nFra husmandssted til feriekoloni\nOgså igennem besættelsestiden var der feriekolonier for de københavnske børn, selvom det var mere besværligt. Efter tyskerne erklærede landet i undtagelsestilstand i 1943, måtte politiet søges om særlig tilladelse til transporten – for det var for eksempel umuligt at transportere 60 drenge fra Møn til København, før spærretiden indtrådte om aftenen, medmindre man tog afsted, før den forrige nats spærretid var ophørt. Også maden voldte problemer, for børnene skulle selv medbringe rationeringsmærker, som kommunen talte op ned til mindste kvarte smørmærke.\nI 1960’erne og 70’erne dalede koloniinteressen, fordi velfærden steg. Men i 90’erne steg interessen igen, og den har været støt stigende lige siden. I dag er det en meget bred sammensætning af elever fra de københavnske skoler, som tilbringer 1, 2 eller 3 uger af deres sommerferie på koloni – enten som skolehold, blandede feriehold eller på en temakoloni. I 2016 var næsten 4.000 københavnske skolebørn afsted på et af de ialt 100 kolonihold, der drog ud i sommerlandet.


GRIN i mediernes søgelys\nFoto Leif Thygesen. www.roinfo.dk\nOnsdag den 27. august 2014 havde GRIN ved deres onsdagsroning besøg af www.roinfo.dk, der er en landsdækkende hjemmeside, der skriver om roning. Hjemmesiden drive af journalist og fotograf Mette Bacher, København og Leif Thygesen, Nakskov.\nRoinfo.dk fik en snak med GRIN´erne og fik taget en masse billeder. Se også billedet på forsiden af GRIN-fireren. Besøget skulle gerne munde ud i en artikel om GRIN på www.roinfo.dk\nNakskovroklub.dk skal holde jer orienteret om, hvornår GRIN bliver tophistorie på roinfo.dk\nDansk Forening for Rosport har udarbejdet en ny brochure om sikkerhed. Tryk på billedet og se den nye brochure (åbner i et nyt vindue)\nHistorisk GRIN arrangement\nSe flere billeder tryk "Read more"\nFor anden gang i GRIN's historie blev der spist røgede sild, der blev dog lavet lidt om på den oprindelige plan. Meningen var eller at man skulle ro til Hestehovedet, købe sild på Fjorden og spise dem hos Sejlklubben, men Fjorden kunne ikke levere sildene.\nEn meget effektiv GRIN-formand klarede hurtigt det og fik sildene leveret andet sted fra, derfor roede GRIN'erne deres sædvanlige onsdags tur og spiste røgede sild i klubhuset.\nDer deltog 21 mænd og kvinder i dette arrangement, det med kvinder var også nyt, så vist vides er det aldrig sket tidligere i GRIN's historie.\nInriggeren i Alstrup\nNy vogn til inriggeren i Alstrup


ALUTEC Titan Diamant Sort Alufælge\nAlutec Titan i diamant sort med polerede detaljer\nEn ultra fed og rå alufælge. Alutec Titan Diamant sort med polerede detaljer har lige som sin lillebror i ren sølv et fedt futurisk design, som taget ud af en transformer film. De kantede former kommer endnu mere frem når der bliver sat en skarp kontrast i farverne. Den diamant sorte overflade ser utrolig flot ud sammen med de polerede sølv detaljer.\nAlutec Titan Diamant Sort er kun lavet som 6-huls alufælge, hvilket begrænser bilerne den passer til. Dertil kommer at det er en alufælge der kun bør bruges med sommerdæk, da de polerede detaljer ikke er så gode til hårdt vinterklima.\nPasser den til din bil ? Vælg Mærke.... Mercedes VW\nTIT75730X431 ALUTEC Titan Diamant Sort 17 x 7,5 6 x 139 30 100,1 1.767,76 Dkk\nTIT75730X231 ALUTEC Titan Diamant Sort 17 x 7,5 6 x 139 30 106,1 1.603,66 Dkk\nTIT75738X331 ALUTEC Titan Diamant Sort 17 x 7,5 6 x 114,3 38 66,1 1.788,79 Dkk\nTIT75738ML131 ALUTEC Titan Diamant Sort 17 x 7,5 6 x 139 38 67,1 1.736,38 Dkk\nTIT75755M931 ALUTEC Titan Diamant Sort 17 x 7,5 6 x 130 55 84,1 1.736,38 Dkk


Gennemsnitshøjden i Danmark giver top-10-plads - iPhone Priser\nGennemsnitshøjden for kvinder er i Danmark 167,2 cm. Det placerer kvinderne på pladsen som det 7. højeste folkefærd. Hvis du er interesseret, kan du læse mere om undersøgelsen og gennemsnitshøjden i Danmark for begge køn.\nDerfor er gennemsnitshøjden i Danmark høj\nDer er flere ting, der har betydning for, hvor høje vi bliver, men hovedsageligt kan det deles op i genetik og opvækst. Din genetiske profil vil afgøre, hvor høj du bliver. Er begge dine forældre over gennemsnitshøjden i Danmark, er der god sandsynlighed for, at deres børn ligeledes vil være højere end gennemsnittet.\nNår der i forvejen er mange høje mennesker iblandt danskerne, vil deres børn derfor også ofte arve den genetiske profil.\nSund kost giver større mennesker\nKost og opvækst har også meget at skulle have sagt. Igennem de sidste 100 år er danskerne af begge køn blevet over 10 cm højere i gennemsnit. Dette skyldes en bedre og mere næringsrig kost, så kroppen har noget at vokse af.\nHvad du giver din krop under vækstfaserne har derfor også indflydelse på, om din krop vokser sig til dens fulde potentiale. Et ekstra fokus på en sund og varieret kost og mindre hårdt fysisk arbejde har gjort det muligt at gøre danskerne til et højt folkefærd.


Fysmor Kulde, lockout og Finlandstur - Fysmor\nDet tÆnder jeg pÅ ved en fyr!\nEr det nu forkert at gÅ i bad med sit barn??!\nDet er virkelig underligt..\nEnlig mor og fuldtidsjob\nMÆnd og deres status\nDating og lukkede døre\nTo bobles krokodiller er (faktisk) et must...\nMit arbejde fik mig ned med nakken - blandt andet fik Crossfit mig op...\nOg dét er ingen sponsoreret eller reklame titel...for det var det der virkelig skete. Crossfit og no\nDet er koldt i Danmark. Eller det var koldt, da jeg tog derfra – og tog op til polarcirklen i Finland, hvor der virkelig er koldt og sne i metervis. Men altså, sne er da lidt federe sådan et sted her…her hører det ligesom hjemme, og her går samfundet ikke i stå, folk kører stadigvæk perfekt i bil og ja, livet går ligesom videre uden at det er breaking news på alle kanaler.\nAt de så har lovet kulde igen, når vi kommer hjem, det er knapt så fedt, for der var jeg ligesom beredt på forår ! Men okay, foråret lader vente på sig, og det er da okay…vi venter bare…\nStrejke og lockout er da også lige at blive lidt mat i koderne over. Her kan der vist ikke være tale om at “vente på alt godt”… Jeg bliver helt træt af at tænke på den arbejdspukkel, der kommer til at vente mig og mine kollegaer på regionens hospitaler, når vi skal rydde op efter strejke og måske ligefrem også lockout. Jeg var også på Herlev, da vi strejkede sidst (det er vel 8 år siden), og det var virkelig ikke fedt i mange mdr efterfølgende – for slet ikke at tale om at vi nærmest lige sidste år, blev færdige med at betale det ekstra strejke-gebyr til fagforeningen… Jeg støtter op om min faggruppe – og alle de andre – det er slet ikke det… Men spørgsmålet er virkelig bare om de øverste de forskellige steder virkelig ved, hvad de har gang i… ?!\nNå, men lige nu sidder Vegsen og jeg i en lille hyggelig hytte (rækkehus ish) i Finland og venter på at vores sauna forhåbentlig kan varmes op. Helt op – for vi vil ud og rulle i sneen først, så den skal være varm !\nIndernættet er ikke det skarpeste heroppe – og min tlf dør hver gang jeg tager for mange stories i kulden – så indlægget med de mange fiiine billeder om alt det vi render og laver heroppe, må lige vente lidt… Men jeg glæder mig til at vise jer dem, her er bare så fedt ! Og hold øje med min story på insta, hvis I ikke allerede er der…der er Finland-spam i den helt store grad… (@fysmor.dk)\nOg apropos navnet…Fysmor.dk…jeg er ikke helt tilfreds og overvejer lidt et skifte igen 😀 Måske er jeg tosset og måske er I ligeglade..??? Hvad siger I ??\nFølg os på Instagram Facebook Bloglovin ♥\nOm at se to damer – samt\nTanker om en begyndelse…\nKH den egoistiske mor!\nSkruk med skruk på – pa...\nDet ser så hyggeligt ud deroppe i Finland!\nMht navn, så er du stadig Lilletutogmor for mig. Tror det er “svært” skifte navn, så folk “føler det”.\nHar faktisk tænkt flere gange, at Fysmor er lidt for snævert. Det er en faggruppe, og det er jo ikke en fag blog du har…hvis det giver mening.\nDet var mine to cents klogskab\nHey fru Slinky 😉\nJeg havde en tanke med at gøre den mere fagspecifik…og så gik eg HELT ned med stress og kunne ikke tænke to sammenhængende tabker…og det ødelagde totalt navneskiftet ! Det var så dumt at jeg gjorde det lige midt i det hele… Jeg vil så gerne dele lidt ud af de gode ting, jeg har med mig fra mit fag…men hvis ikke heeelt der er modtagere til det, så er det jo også dumt 😉 Jeg skriver dig lige en pb med et tredje navn og så vil jeg rigtig gerne have dine tanker om det…vil ikke lige skrive det her (for så bliver forvirringen da totalt!!) ;D\nMØS til dig !\nOg dét er ingen sponsoreret eller reklame titel...for det var det der virkelig skete. Crossfit og noget kompetent samtaleterapi med en arbejdspsykolog og en "almindelig" …\nBademagi til (også) de vandskrække fra tinti\nFysmor.dk til Kulde, lockout og Finlandstur\nSlinkypiinky til Kulde, lockout og Finlandstur\nFysmor.dk til Vi anbefaler: det lækre, sunde og laktosefri alternativ Kefir fra Valio\nAnn Marie Lund til Vi anbefaler: det lækre, sunde og laktosefri alternativ Kefir fra Valio


21. feb 2020 KL.20:24\nFredag trykkes renterne endnu en gang i USA, da investorer verden over frygter for udbredelsen af coronavirus og effekten på den globale økonomi.\nIsær i den lange ende af spektret bakker renterne, da renten på den toneangivende tiårige statsobligation falder med 5 basispoint til 1,467 pct., og da renten på det toneangivende 30-årige statslån også går ned med 5 basispunkter til 1,91 pct.\nDermed har den tiårige rente aldrig været lavere, når man går så langt tilbage, som der findes data, hvilket hos Bloomberg News er fra 1. januar 1961. Det samme gælder for den 30-årige rente med data tilbage til 1. januar 1976.\nDen 30-årige rente dyppede endda fredag i en periode for første gang nogensinde under 1,90 pct. i 1,88 pct., mens den tiårige var helt nede i knap 1,44 pct.\n- Vi venter nu, at coronavirusset vil have en længerevarende effekt på den globale vækst, siger Dickie Hodges, porteføljemanager hos Nomura Asset Management, til Financial Times.\n- USA er et af de få lande, som har rum til at sænke renterne, og jeg tror, de vil sænke renterne mindst to gange i år. I dette klima ønsker man at eje amerikanske statsobligationer.\nHandelen med fed funds futures, som viser, hvordan markedet tror, den toneangivende rente i USA vil udvikle sig, peger fredag da også mod to rentesænkninger i 2020, når man spoler frem til december. Futuren indikerer nemlig en rente på 1,11 pct. mod det nuværende interval mellem 1,50 og 1,75 pct. med et midtpunkt i 1,625 pct. Den amerikanske centralbanks chefer har dog gentagen gange anset den nuværende rente for "passende" og i december indikerede direktørerne i Federal Reserve en uændret rente gennem hele 2020.\nTorsdag konstateredes de første dødsfald fra coronavirus i Japan og Sydkorea, og fredag bad myndighederne i Sydkoreas fjerdestørste by, Daegu, indbyggerne om at blive hjemme. Verdenssundhedsorganisationen, WHO, advarede samtidig mod, at væksten i smittede i netop Sydkorea og Iran oplevede en stærk stigning.\n- Vi er endnu i en fase, hvor en inddæmning er mulig, men med et krympende vindue til at gøre det, sagde generaldirektør i WHO, Tedros Adhanom Ghebreyesus.


Mød robotterne i sommervarmen\nEn udstilling i Aalborg sætter fokus på, hvordan mennesker og robotter kan supplere hinanden.\nTirsdag d. 29. juni 2010, kl. 07.00\nFor ottende år i træk inviterer Aalborg Universitet inden for i sit sommer-eksperimentarium i Utzon Center, hvor man denne gang kan lære om, hvad robotter kan og ikke kan. Formålet er at børn og voksne kan lege sig frem til viden om teknik og naturvidenskab.\nLæs også: Poolhajen er en robot\n"De mange robotter og aktiviteter, man kan prøve, viser på den ene side, hvordan robotter nogle gange udvikles til at kunne kopiere menneskelige evner, og på den anden side hvordan man kan udvide kroppens muligheder gennem teknologi. De to udgangspunkter skal de besøgende nok få en masse sjove oplevelser ud af," siger projektkoordinator Lene Klitgaard.\nLæs også: Robotter dyster i sumo-brydning\nDet såkaldte Universitairium slår dørene op den første lørdag i juli. I år er der blandt andet mulighed for at møde flere rigtige robotter. Blandt andet en baby-dinosaurus, som langsomt lærer nye bevægelser og reaktioner og derved udvikler sig hen over sommeren, samt den lille Robo Sapiens, der ligner forestillingen om en menneskerobot fra en science fiction-film.\nRobo Sapiens kan udføre forskellige opgaver og reagere på folks bevægelser, men samtidig er den også et eksempel på, at robotters evner er afgrænset til enkeltstående områder i modsætning til filmverdenens meget avancerede menneskerobotter.\n"Men mange af de teknologier, der anvendes til robotter, kan også bruges til at hjælpe handicappede mennesker eller til at udvide mulighederne for en rask menneskekrop. Vi vil for eksempel vise, hvordan et øje virker, så man også forstår teknikken i udstyr til nattesyn, og man kan samtidig se, hvordan en robot arbejder med billedgenkendelse," siger Lene Klitgaard.\nSidste år besøgte 25.000 Universitarium i Utzon Center på Aalborgs havnefront, og i år kan gæsterne også prøve både en Segway og en version udviklet af studerende, teste risikoen for høreskader fra mp3-afspilleren samt opleve et ganetastatur, som lammede i fremtiden vil kunne bruge til at en kørestol med ved hjælp af tungen.\nEt cyklende skelet, en helt ny flysimulator og en sammenligning af stemmer og prutter er også på programmet i Universitarium, som har åbent alle ugens syv dage helt frem til slutningen af september.


Nakkefoldscanning, ny termin og meget mere information end forventet – Julie Elsebeth\nNakkefoldscanning, ny termin og meget mere information end forventet\nI går formiddags var Arne og jeg til nakkefoldsscanning på Hvidovre Hospital, hvor vi er tilknyttet. I forhold til den tidlige scanning skulle jeg være omtrent 12+5 i går, men fordi jeg havde en positiv ægløsningstest lige inden vi puttede babyen ind i min mavse, så var jeg rimelig overbevist om, at jeg nok var lidt længere end det. Det var jordemoderen så også helt enig i, og i stedet for den pragtfulde terminsdato, der hed 31/12 – så er den nye terminsdato 27/12, og den bliver der så ikke pillet yderligere ved. Det forhindrer dog naturligvis ikke babyen i at ankomme nytårsaften, hvis den føler for det.\nNjå, men det vigtige ved en nakkefoldsscanning er jo som bekendt ikke terminsdatoen! Det er dét dér tal, som man bare gerne vil have så langt over 300 som muligt. I min graviditet med Inge var mit tal omkring 8500 og med lidt ekstra år på bagen og alle andre steder landede jeg nu på 7200 cirka. Altså en risiko på 1:7200 for at babyen i mavsen skulle have Downs syndrom. Det er i hvert fald et odds, som man til enhver tid ville turde nappe, hvis der blev bettet på fodboldresultater. Jeg behøver ikke forklare, at jeg godt er klar over, at det også kan være en ren velsignelse at have et barn med Downs, vel? Det er bare ikke noget, som jeg ligefrem gik og håbede på, og sådan må de fleste vist have det. Og det er vi heldigvis også fri for at skulle spekulere mere på.\nAt terminsdatoen blev rykket frem gjorde også, at jeg var længere i graviditeten end først antaget – og babyen var altså godt stor, livlig og meget tydelig på skærmen. Derfor kunne vi simpelthen se en hel masse ting, som man normalt ikke ser til nakkefoldsscanningen. I forhold til scanningen af Inge var det en helt anden oplevelse! Vi kunne se meget mere, jordemoderen var så pragtfuld og fortalte hele vejen igennem, at det hele så fantastisk ud, således at vi slappede af undervejs i scanningen og nød synet i stedet for at være ængstelige omkring tallet til slut. Hun var så god og så kærlig og viste os rundt i alle de dele af babyen, som vi var heldige at kunne se.\nDen sparkede og cyklede løs med benene, pegede, stod på hænder og opførte sig i det hele taget som en ganske scenevant lille show pony. Det var kæmpe-skægt at se. Den var 7,2 cm lang og alle tal var super.\nOg så mente både jordemoderen og jeg at kunne se, hvorvidt det var en dreng eller pige. Jeg har jo lamineret mit eget kort med den selvbestaltede titel “professionel køns-gætter på billeder fra nakkefoldsscanning” – fordi jeg satme rammer rigtigt, når jeg glor på de der scanningsbilleder. Derfor fik jeg også sagt derinde, hvad jeg troede, og det bakkede jordemoderen mig op i – omend hun naturligvis ikke kan eller må sige noget endeligt endnu. Men det gav da en god idé om, hvilken køn vi kan forvente os. Den information gemmer vi dog lidt endnu. Men indtil nu har Arne og jeg diskuteret heftigt, om der skulle tilkøbes en tidlig kønsscanning (som jeg ville have, og som Arne æk’ ville have) – og nu er jeg helt okay med at undvære den scanning, for jeg føler, at vi har fået kønnet at vide, og hvis det så mod forventning skulle blive lavet om ved 20ugers scanningen, så er det simpelthen også fint. Vi vil som bekendt ikke en ting lidt hellere det andet, så kønnet er piss’-ligegyldigt for os – det er bare rart at vide.\nArne har jo i øvrigt sagt hele tiden, at det er en dreng og jeg har sagt, at det er en pige – men ingen af os indløser den store vædemålspræmie, før vi får det endelige resultat ved misdannelsesscanningen.\nNjå, men jeg ville sgu da også bare fortælle, at scanningen gik godt og at vi er piss’-lykkelige!\nFik du læst om den graviditet, der ikke gik som ønsket?\n6 kommentarer til “Nakkefoldscanning, ny termin og meget mere information end forventet”\n24. juni 2020 kl. 20:37\nDu kan jo prøve at uploade et scanningsbillede på FB-gruppen ‘Nub Theory Queens’. De rammer oftest rigtigt. Kan vist også gøres anonymt. De gættede rigtigt ved mig 😉\n24. juni 2020 kl. 23:18\nHar du stjålet min graviditet? Var til nakkefold i dag. Før hed termin 31/12, men den blev rykket til 27/12. Baby er sjovt nok også 7,2… Nå, men det betyder jo, at jeg godt kan fortsætte med at følge med, nu vi fortsat har samme terminsdato 😉 pyha…\n25. juni 2020 kl. 7:28\nSidste år havde jeg først termin 31/12, som så blev rykket til 27/12. Lillebror kom nu først ud 8/1. Jeg glæder mig til at følge med, tak fordi vi må❤\n25. juni 2020 kl. 8:55\nHej Julie. Tillykke med den flotte nakke foldsscanning. Det jeg studser over er at uanset hvilken blog man finder så er det KUN down syndrom tallet der bliver nævnt. Aldrig de to andre som der også testes for. Tallene i risiko vurderingen er trismomi 21(downs) , 13 og 18. Jeg gad godt vide de to sidste tal, også selvom de sikkert er tårnhøje for ellers er det ikke en vellykket scanning. Tro mig. Jeg havde dårlige tal på alle tre trisomier, men en moderkage biopsi frikendte vores søn for kromosom fejl. Han er født alvorligt syg… såååh deeeet. (PS han har det godt i dag, men er stadig syg)\n25. juni 2020 kl. 9:30\nHej Dorthe :),\nFørst og fremmest, godt at høre, at din søn har det godt i dag.\nJeg havde først skrevet “kromosomfejl” men Googlede løs – og endte blandt andet på infosiden for Nakkefoldsscanning på Herlev Hospital. Intet nævnt om andet end Downs Syndrom. Der står kun ét tal i vores vandrejournal, og vi har ingen information fået om nogle andre kromosomfejl end Downs. Så jeg tror, at du skal have fat i sundhedsvæsenet, hvis det er vigtigt for dig, at det bliver italesat tydeligere, at der bliver testet for flere kromosomfejl.\nHvor dejligt for jer! Jeg er p***-glad på jeres vegne! 😉 <3


Indsendt af NonnasBlog kl. 12.22\nBedstesBlog 30. november 2010 kl. 13.04\nDet lyder da, som om det har været en rigtig dejlig weekend for alle parter. Godt, at barnebarnet tog forældrenes fravær i stiv arm - for os bedsteforældre er det jo i hvert fald dejligt af og til at have de små lidt "for os selv"!Det er med til at knytte tætte bånd.\nNonnasBlog 30. november 2010 kl. 13.14\nRandi: Lige præcist. Vi føler da også, at vi kender hende lidt bedre nu. Det har på alle måder og over hele linien været en rigtig god weekend.\nØglemor 1. december 2010 kl. 08.37\nGodt, at I hyggede jer. Øglen har i hvert fald haft en fest - hun siger stadig "mårmår" og kalder på Kongo :-)\nNonnasBlog 1. december 2010 kl. 10.24\nØglemor: Nåh, hvor sødt. Tøv ikke med at tage på weekend en anden gang!


Bliv en del af markedsførings-feltet når Touren kommer til Sønderborg | SønderborgNYT\nOm et halvt års tid går det løs. Tour de France-rytterne kommer susende gennem Sønderborg – tæt fulgt af millioner af seere, tusindevis af turister og mangfoldige markedsføringsmuligheder for områdets erhvervsliv.\nEr din virksomhed en af dem, der godt kunne tænke sig at være en del af markedsføringsfeltet, men synes opgaven virker lidt for uoverskuelig?\nSå brug tre timer af din tid torsdag den 10. februar, hvor Sønderborg Vækstråd inviterer Sønderborgområdets virksomheder til eventworkshop – en slags træningslejr for virksomheder, der lige mangler det sidste for at komme op på cyklen, skriver Vækstrådet i et nyhedsbrev.\nPå workshoppen vil du få masser af inspiration til events og tiltag, men også tid til at få nye ideer på bordet og arbejde lidt mere i dybden med den eller de ideer, som du synes, passer bedst til jer og jeres virksomhed.\nMålet er, at du får lysten, redskaberne og en god begyndelse at arbejdere videre med et event – enten selv eller måske i samarbejde med nogle af de andre deltagende virksomheder.\nSloganet ’Verdens Grønneste Målby’ – hvordan kan vi som lokalt erhvervsliv løfte den dagsorden til en fælles fortælling, som gavner os alle?\nTilmelding sker via Vækstrådets hjemmeside .\n29. juni 2021 09:14\nKommunen markerer der kun er et år til Touren kommer til Sønderborg


Vinterbadning – sundhed i det iskolde vand | Vikingeklubben H.A.C. Neptun Silkeborg (Den blå tap) - © Vikingeklubben H.A.C. Neptun Silkeborg (Den blå tap)\n© Vikingeklubben H.A.C. Neptun Silkeborg (Den blå tap) onsdag, 6 juli 2022 - 19:20\nBo Rasmussen om 30. december 2015 — Skriv en kommentar\nBlodtrykket stiger, pulsen falder, og kroppen udskiller stress-hormoner, når man udsætter den for et iskoldt vinterbad. Og det er lige præcist derfor, at så mange mennesker er vilde med den kølige sæson-fornøjelse.\n“Høj” af at vinterbade\nSpørger man vinterbaderne selv, har de mange gode grunde til at udsætte sig for de regelmæssige kuldechok vinteren igennem.\nDe fleste mener, at man bliver direkte “høj” af det voldsomme temperaturskift. Blodet ruller hurtigere, og man føler sig frisk og i godt humør efter dukkerten.\nLige i det øjeblik, du kommer under, er det selvfølgelig iskoldt. Men kort tid efter kan du ligefrem mærke, hvordan varmen strømmer igennem dig, og der kommer gang i din blodcirkulation. Samtidig ved du, at der ligger mange og snorksover derhjemme, mens du er næsten alene med kulden, isen og det iskolde chok. Det giver en vis tilfredsstillelse.\nVinterbaderne opholder sig i vandet 10-20 sekunder ad gangen. Nogle tager en kort svømmetur, mens andre bare dypper sig.\nNogle vinterbadere holder af de endnu større temperaturmæssige op- og nedture. De kombinerer det kolde bad med besøg i saunaen.\nFørst går man i vandet, så i sauna og så i vandet igen. Nogle tager endda turen flere gange i træk.\nBlodtrykket stiger og pulsen falder\nSamtlige vinterbadere er enige om, at det er sundt at udsætte kroppen for et dagligt kuldechok. Og lægevidenskaben er tilbøjelig til at give dem ret.\nDen finske læge Kyllikki Kauppinen har undersøgt, hvad der præcist sker i kroppen, når man tager den direkte tur fra den varme sauna til søens minusgrader.\nForsøgspersonerne blev udstyret med termometre forskellige steder på huden, og et særligt termometer blev sænket ned i spiserøret. Det sidste målte kroppens kernetemperatur, som er meget vigtig for menneskets overlevelse i ekstreme kuldegrader. Desuden fik personerne målt blodtryk og puls samt taget blodprøver til bestemmelse af hormonforandringer under temperaturudsvingene.\nUnder saunabesøget steg både hud- og kropstemperatur langsomt. Blodkarrene i kroppen udvidedes, og dermed faldt blodtrykket.\nSamtidig slog hjertet hurtigere, fordi kroppen prøvede at køle blodet. Ved den pludselige temperaturændring til minusgrader skete den omvendte reaktion:\nHudens temperatur faldt, og for at holde på varmen trak blodkarrene sig sammen, hvilket medførte et forhøjet blodtryk. Pulsen faldt også. På trods af de meget kolde temperaturer var der dog ingen udsving på det termometer, der viste kroppens kernetemperatur.\nIndsnævringen af blodårerne og det forhøjede blodtryk forklarer den følelse af “blodets brusen”, de fleste vinterbadere melder om. Til gengæld skal man lede i blodprøverne for at få forklaringen på, hvorfor vinterbadning kan virke smerterstillende.\nKroppen udskiller stress-hormoner\nDet viste sig nemlig, at kroppens hormoner også reagerede på det voldsomme kuldechok. Kroppen udskilte store mængder stress-hormoner, og særligt skete der en stilning i blodets indhold af noradrenalin og kortisol. Stigningen er et tegn på, at personens såkaldte “sympatiske nervesystem” er aktiveret, og det kan meget vel have en smertestillende virkning.\nI øvrigt peger flere læger på, at vinterbaderes generelle helbred adskiller sig fra “almindelige menneskers”. For det første producerer de mere fedt end andre mennesker. Det kan være derfor, de bedre kan holde varmen i det kolde vand. Der er også den forskel, at vinterbadere generelt har en lavere puls – under 60 slag i minuttet – hvilket må siges at være udmærket. En lav puls er nemlig et tegn på en god kondition. Forudsat at personen er i en rimeligt god form.\nEn kold dukkert sætter dagen i gang\nLægerne er dog ikke udelukkende positive over for vinterbadningens lyksaligheder. De voldsomme temperaturudsving – fra 100 graders varme til frysepunktet – er en meget stor belastning for hjertet og hele kredsløbssystemet. Så personer med tendens til hjerteproblemer skal nok overveje at finde sig en anden vintersport.\nMen der er nu heller ingen af de morgenfriske vinterbadere ved den lille sø, der har problemer med hjertet. Tværtimod påstår de alle, at de har et langt bedre helbred end de mennesker, der først nu er ved at drikke morgenkaffen.\nEn kold dukkert er lige nøjagtig det, der skal til for at give kroppen det skub, der sætter dagen i gang.\n[artiklen er sakset fra HelseNyt]\nSkriv dine tanker\n« Indkaldelse, Generalforsamling 9. januar 2016\n2016, Januar / optagelse af nye ynglinge.. »


Egyptiske Turismemyndigheder - Ras Um Sid\nFra Ras Um Sid, der ligger på spidsen af en lille halvø få kilometer fra Naama-bugten, er udsigten over Rødehavet og revene enestående. Ras Um Sid er et mere roligt område, der ligger tæt på Sharm El Sheikhs gamle souk (bazar) og nationalparken Ras Mohamed, hvor dykkere tager hen for at lade sig bjergtage af fantastiske koralformationer, især viftekoraller, og en højst forbløffende overflod af undervandsliv, herunder sjældne fiskearter.\nDenne strand er præcis det sted, man ønsker at være, når man planlægger at have en helt igennem afslappende feri...\nDenne strand er præcis det sted, man ønsker at være, når man planlægger at have en helt igennem afslappende ferie i Sharm El Sheikh langt væk fra menneskemylderet.\nDer er spændende indlogeringsmuligheder i Hadaba. Hadaba er et beboelsesområde, der ligger midt på den halvø, hvis spids kaldes for Ras Um Sid. Hadaba kan imødekomme alle behov, fra familier til bryllupsrejsende og grupper, med sine mange forskellige indlogeringsmuligheder, der går fra luksuriøse hoteller til separate villaer, strandhuse og billige lejligheder.\nOmrådet ligger 5 km fra Naama Bay, så der er mange muligheder for god underholdning oven på en dag med sjov på stranden og snorkling.


Danske Magnus starter hed SU-debat: Jeres skattekroner har betalt for min Audi - MX.dk\nAf Jeppe Pedersen - 14/10-17 21:19\nDanske Magnus starter hed SU-debat: 'Jeres skattekroner har betalt for min Audi'\nEn ung mand har fået sindene i kog hos mange danskere, efter han har skrevet, hvordan hans SU gav ham råd til en Audi.\nArkivfoto. (Billede: YVES HERMAN)\nI en klumme i Berlingske fortæller den tidligere gymnasieelev Magnus Schou, hvordan staten igennem SU har betalt for hans Audi.\nMagnus Schou forklarer, hvordan han fik 2.500 kroner om måneden i hjemmeboende SU, fordi hans forældre er skilt, og han selv var fyldt 18 år. Derudover arbejdede han så meget, at han ikke behøvede SU'en og satte derfor pengene ind på en opsparingskonto hver måned.\nEfter noget tid havde den pengepulje vokset sig så stor, at han kunne købe sig en Audi. Udelukkende for statens penge.\n»De sidste måneder af min gymnasietid slap jeg for at stå i silende regn ved busstoppestedet, men kunne i stedet køre ind på parkeringspladsen 7:58 i min nye Audi. Lærerne, som hver dag kom pustende ind på skolens matrikel på deres cykler, skævede tit til mig og rullede med øjnene ved tanken om, at en af deres elever kom kørende med tag over hovedet, helt til hoveddøren, i en bil, der var betalt af deres hårdt tjente skattekroner,« skriver han i klummen og indrømmer, at han havde en lidt dårlig smag i munden.\nMagnus Schou mener ikke selv, at han havde brug for en Audi, men købte den, fordi han kunne. Derfor bruger han sig selv som et eksempel på, hvordan det nuværende SU-system ikke fungerer.\n»Jorden smelter, terroren truer, og verden er på alle måder mere ustabil end i går. Men alligevel insisterer vi på vigtigheden af at smide penge efter velbjergede studerende med fri og rig mulighed for at finde sig et arbejde og spise fra fars og mors køleskab,« siger han uden at komme nærmere ind på, hvad systemet skal erstattes af.\nBT har forholdt klummen for SFs gruppeformand, Jacob Mark, der stadig er forkæmper for at give alle unge SU.\n»Jeg synes, at han er forkælet. Det virker ikke, som om at han ved, at nogle andre kan være i en anden situation end ham selv. At det ikke er alle, der bare kan sætte SU'en ind på en konto og spare op til en Audi,« siger Jacob Mark og peger på, at systemet har taget højde for, at dem med ressourcestærke forældre får færre penge end dem, der ikke har.\n»Derudover er det vigtigt at sige, at SU ikke kun skal være for dem, der ikke har penge. For alle betaler en høj skat, og derfor skal alle også have del i SU'en. Det er frivilligt, hvad man bruger pengene på. Og han kunne jo også have fravalgt SU'en. Han behøver jo ikke gå ud og brage i Berlingske med, at SU'en ikke er nødvendig.\nPå Berlingskes Facebook-side går bølgerne om SU højt. Og flere er forarget over Magnus Schou.\nEr det i orden at ansøge om SU, selv om man egentlig ikke har brug for pengene?


Coronaen lukkede for jagtrejserne – men nu er der åbninger igen | positivskydning.dk\n← Ordene er skrevet og bogen er på vej…\nJagt i Coronaens tid/2 →\nCoronaen lukkede for jagtrejserne – men nu er der åbninger igen\nUdgivet den 17. september 2020 af thorkild\nFlere danske jægere har allerede været i Polen og andre lande og det er især hjortejagten, som trækker.\nI disse dage åbner flere af de afrikanske lande for turisme igen og der er allerede mulighed for at komme af sted til Polen, England, Skotlamd og Bulgarien. Men jagtrejsebranchen har været hårdt ramt af Corona-krisen på lige fod med den øvrige rejsebranche.\nDirektøren for Gamekeeper og Buhls Jagtrejser Henrik Mortensen siger til positivskydning.dk: “Om der vil komme en recession og folk vil være tilbageholdende med forbruget i starten efter krisen, syntes jeg er svært at vurdere udfra samtaler med kunder. Her er de delt lidt i 2 lejre, nogle siger at nu har de mistet jagt oplevelserne for i år, så nu må de rejse dobbelt til næste år. Andre har været ramt af fyring af enten mand/kone og vil være lidt tilbageholdende med forbruget, indtil begge er i arbejde igen – begge situationer er naturligvis lige forståelige.”\nDer er allerede åbnet for muligheden for sådan en polsk morgen med riflen i bagagen.\nDa krisen for alvor fik konsekvenser fik branchen travlt med informere kunderne. Ifølge Henrik Mortensen har langt de fleste været forstående overfor situationen. “Vi sammen med vores kunder og vores partnere fundet et nyt rejsetidspunkt for at rejsen kan gennemføres – mange af vores kunder har udtrykt, at forventningens glæde ikke skal ødelægges, og derfor skubbes rejsen blot til et senere tidspunkt, så der stadig er denne rejse at se frem til”.\n“Jeg tror største ændring vil ligge i flytrafikken efter krisen – det vil blive dyrere at flyve i fremtiden, sammenlignet med priser før 9. marts, men flytrafikken har også været præget af priskrig og discount flyvninger de sidste mange år, hvor man har kunnet flyve til forskellige lande i Europa for få hundrede kroner med lavprisselskaberne. Der vil uden tvivl også komme konkurser og nedskæringer af flyruter, som vil gøre konkurrencen mindre og derfor prisen højere på nogle ruter.”\n“Selvom vi har fået en ”fiskerlussing” af dimensioner på grund af Corona krisen, så ser vi stadig lyst og optimistisk på jagtrejser i fremtiden, mange har fået øjnene op for, at verden kan ændres på få dage, så det er også med at gribe livet og leve i nuet og ikke altid vente med at indfri ens jagtdrømme,” siger Henrik Mortensen.\nDirektør Henrik Mortensen fra Gamekeeper og Buhls Jagtrejser er igen optimistisk efter en “fiskerlussing” på grund af Corona-krisen.\nSå selvom det hele ser meget sort og uoverskueligt ud lige nu, mener han: “At når vi er på den anden side af denne Corona virus, så er rejselysten, gejsten, set uppet, økonomien og eventyrlysten stadig hos jægerne, partnere og ikke mindst hos os i branchen,” siger Henrik Mortensen.\nLæs også min artikel på Jægerforbundets webside: Jagt i Coronaens tid


info om cookies | Fru Jensen Fur\nDer benyttes cookies på Fru Jensen Fur, for at vi kan sikre at din oplevelse bliver bedre. Når vi bruger cookies kan vi sikre os, at vores hjemmeside er målrettet til dig. Der indsamles oplysninger om din færdsel på hjemmesiden, og i nogle tilfælde om dig som person.\nFru Jensen på Fur\nDenne webshop er en webshop til dig, der gerne vil finde produkter i den franske/svenske landstil til at indrette dit hjem. Alle produkterne på denne side er produkter du kan finde i Fru Jensens fysiske butik på øen Fur.\nDu er desuden velkomme til at kontakte Fru Jensen, hvis du kunne tænke dig at kigge ind i butikken udenfor de normale åbningstider\nGå til toppen af info om cookies\nTilmeld dig Fru Jensens nyhedsbrev og få gode råd, tilbud og information omkring nye varer - leveret direkte til din E-Mail


Djurslands Bank forlænger sponsoraftale med FC Djurslands\nHovedsponsor forlænger med FC Djursland\nEt 10-årigt samarbejde mellem Djurslands Bank og fodboldklubben FC Djursland er blevet forlænget. Banken fortsætter dermed som hovedsponsor for fodboldklubben i Norddjurs.\nDjurslands Bank forlænger hovedsponsorat med FC Djursland i yderligere to år. Det stod klart, da klubben mødtes med Djurslands Bank her i januar.\n- Vi har i Djurslands Bank valgt at forsætte vores gode samarbejde med FC Djurslands, for vi har brug for en dygtig sportsklub i byen, som kan være samlings-punkt for både de aktive spillere og de mange fodboldfans, som følger klubben, siger områdedirektør Johnny Kjærgaard fra Djurslands Bank i Grenaa.\nFC Djursland tager hul på anden del af Danmarksserien her til foråret, og fra klubbens side er man godt tilfreds med det fornyede samarbejde med hovedsponsoren.\n- Djurslands Bank er en stærk medspiller både på og uden for banen, og i FC Djursland er vi stolte over, at hovedsponsoraftalen endnu engang er forlænget. Det skal være med til at konsolidere os som hele Djurslands hold, så vi sammen kan fortsætte den positive udvikling i og omkring klubben, skriver FC Djursland i en pressemeddelelse.\nDen lokale bank og den lokale sportsklub kan i år fejre 10 års jubilæum som samarbejdspartnere.\n- Vi har været med fra starten, og nu glæder vi os til at fortsætte samarbejdet, her hvor holdet spiller i Danmarksserien. Det er jo ingen hemmelighed, at der har været både gode og knap så gode sæsoner, men tydeligst husker vi nok især euforien, da holdet spillede sig op til en sæson i 2. division, siger Louise Ringsted, marketingchef i Djurslands Bank. Hun fortsætter:\n- Nu arbejder vi på at finde en god hjemmekamp, hvor vi kan fejre vores samarbejde sammen med både spillere og fans.


Psykolog hjælper med udtrapning af psykofarmaka - Dansk Selskab for Psykosocial Rehabilitering\nPsykolog hjælper med udtrapning af psykofarmaka\nLangvarig brug af psykofarmaka skader mere end den gavner. Men lægemiddelafhængigheden er ikke patienternes ansvar, og hjælp til udtrapning burde være et offentligt tilbud, mener psykolog Anders Sørensen, der har taget sagen i egen hånd.\nKnap 700.000 danskere er i medicinsk behandling med psykofarmaka, heraf godt 400.000 med såkaldt antidepressive lægemidler (2016-tal. Kilde: SUM). Kritikken af den udbredte brug og den omstridte effekt er ikke ny. Men det kniber fortsat med at få hjælp til at stoppe med medicinen, og mange af de patienter, der ønsker at trappe ud, møder modstand i det etablerede behandlingssystem.\nAnders Sørensen har som psykolog og forsker specialiseret sig i at hjælpe mennesker gennem de udfordringer, udtrapning af psykofarmaka ofte giver, hvilket vækker massiv interesse fra patienterne, når han holder foredrag. Med læger og psykiatere er det en anden sag.\nAnders Sørensen forsker også i udtrapning af psykofarmaka og håber på at etablere videnskabeligt belæg for, at det faktisk er de mange patienter, som oplever abstinenser, der har ret – og ikke det system, der ofte ikke anerkender deres oplevelser, fordi personalets viden om bl.a. abstinensproblematikker er utilstrækkelig.\nI dette interview fortæller Anders Sørensen både om aktuel forskning og om udtrapning i praksis.\nHvad kan psykofarmaka bruges til – og hvordan bliver det faktisk anvendt i dag?\nMan skal ikke dykke ret langt ned i forskningslitteraturen, i den biologiske psykiatri og psykofarmakologien i det hele taget, før man når den konklusion, at psykofarmaka i hvert fald ikke kurerer noget. Vi må starte der. Det fungerer simpelthen ikke sådan: Kemiske ubalancer – eller en decideret mangel på noget af det, der er i medicinen – som årsag til psykisk lidelse findes fuldstændig indiskutabelt ikke, det ved vi. Serotoninhypoteser hører til de mange myter, den biologiske psykiatri har fremsat.\nVi skal derfor tage diskussionen om, hvad psykofarmaka så gør. Og netop det er blevet gjort alt for lidt, fordi man har troet blindt på de biologiske og kemiske hypoteser, som nu endelig forlades også officielt flere og flere steder. For nogen ændrer medicinen selvfølgelig sindstilstanden og følelseslivet, ligesom alle andre psykoaktive stoffer gør. Og denne ændrede tilstand kan så være attraktiv – akut og midlertidigt – frem for full blown symptomer på svær psykisk lidelse. Effekt i den forstand kan jeg godt se giver mening i sjældne tilfælde som akut og midlertidig behandling overfor det her indre kaos, tankemylder og den meget intense følelsesmæssige smerte, som karakteriserer psykisk lidelse. Men langtidsbehandling kan aldrig anbefales, hvis du spørger mig; man skal naturligvis altid selv bestemme, men man skal dælme informeres ordentligt først, og det bliver de færreste, primært fordi lægerne generelt er under- og misinformerede. Medicinen giver, i bedste fald, en umiddelbar lettelse og en ”falsk kontrol” over følelseslivet og tankemylderet – hvilket vi selvfølgelig skal diskutere, hvornår man kan bruge behandlingsmæssigt – fuldstændig på samme måde som mange mennesker falder ned med et par glas rødvin efter en stresset dag – bare i en langt større målestok. Som en måde at regulere følelserne på. Det er virkelig det princip, vi gerne vil hen til, nu hvor vi ved, at psykofarmaka ikke virker ved at helbrede.\nMen hvis et dæmpet følelsesliv føles meget attraktivt helt generelt, er det som regel fordi der er oprigtige problemer og mangler i ens tilværelse på spil, og så kan man diskutere, om det er god behandling af afskære mennesker fra de følelser, som netop har til formål at informere herom – uanset hvor rart det så måtte føles umiddelbart ikke at mærke det. Det forsvinder problemerne jo ikke af; tværtimod risikerer man at stå med hånden på en varm kogeplade uden at kunne mærke det. Men fuld – fuld – forståelse herfra for, at det føles intet mindre end befriende (hvis lægemidlerne da overhovedet har den effekt på en, hvilket langtfra altid er tilfældet).\nPsykofarmaka kan fortrinsvis bruges i de akutte situationer, hvor den tilstedeværende behandler af en eller anden grund ikke evner at navigere i akut psykisk lidelse gennem menneskelighed, samtale, empati, forståelse og regulær psykoterapi; men som langvarig strategi kan jeg finde rigtig meget, der stritter direkte imod – uanset hvor attraktiv den medicinerede tilstand så måtte føles. Vi ved nu, at tankemylder og tankekaos, som opleves ukontrollerbart, er et af kernesymptomerne på psykisk lidelse – på tværs af alle diagnoser. Det er klart, at hvis vi indtager noget, der kan nedbringe det, vil vi opleve dette som en umiddelbar bedring. Det er attraktivt – det trækker i os at gøre. Dermed ikke sagt, at det er en hensigtsmæssig langvarig strategi, primært fordi klinisk psykologisk forskning er nået langt i udviklingen af effektive metoder, der lærer vedkommende selv at få kontrol over tankemylderet og tage handling på de primære følelser, som plager en. Denne oplevelse af kontrollerbarhed svækkes som regel ved langvarigt indtag af psykofarmaka, hvorved lidelsen forværres (særligt når den næste krise eller nedtur rammer), fordi selve det daglige pille-indtagelses-ritual ikke kan undgå at minde en om, at lidelsen og tankerne opleves ukontrollerbare. God psykoterapi med vedvarende behandlingseffekt til følge har netop til formål, bl.a., at installere og opdage den oplevelse af kontrollerbarhed, som opleves fraværende ved psykisk lidelse.\nVi hører ofte, at de svære depressioner, dem må vi da skulle behandle langvarigt med medicin; men jeg kan ikke se noget kvalitativt anderledes ved en svær depression. Det er som regel nogle endnu stærkere følelser og et endnu større indre kaos, som har fået lov at køre en endnu mere af sporet i forhold til hvad der faktisk er vigtigt her i livet for vedkommende, og det er ikke kvalitativt forskelligt fra let eller moderat depression, men et spørgsmål om intensitet. Mekanismerne er de samme. Meget af det vi kliniske psykologer laver er netop at finde ud af, hvad den slags ubehagelige følelser handler om, for så at gøre noget ved problemet og genvinde styringen. At dæmpe, eliminere og undgå symptomerne langvarigt er ikke en del af løsningen, men en del af problemet.\nMeget af det, vi kalder symptomer på psykisk lidelse, er netop uhensigtsmæssige og destruktive forsøg på at regulere følelseslivet – i mangel af bedre strategier, selvfølgelig –, hvad enten vi undgår ting, distraherer os, ”har travlt”, tager stoffer og alkohol, eller om man isolerer sig, skærer i sig selv eller bekymrer sig og grubler – såkaldt emotionsregulerende adfærd.\nFindes der videnskabeligt baserede anbefalinger for, hvor længe det kan være hensigtsmæssigt at tage fx antidepressiva?\nNu siger du videnskab! Der er rigtig mange guidelines og stort set kun dårlig og yderst fejlbehæftet forskning på området. Problemet er, at den måde, man undersøger det på, er ved på et tidspunkt pludseligt at stoppe medicinen hos en gruppe patienter, som har taget medicinen gennem en længere periode, og i det omfang patienterne får det dårligt i tiden efter, konkluderer man, at medicinen har virket. Det virker umiddelbart logisk, at ubehaget efter medicinophør skyldes, at medicinen virkede, men problemet er, at man ikke har interesseret sig nok for de abstinenssymptomer, som alle mennesker – uanset hvordan man havde det før og under medicineringen – kan få, når kroppen har haft tid til at vænne sig til medicinen, og den så pludseligt ophører eller reduceres i dosis. Abstinenserne efter psykofarmaka kan fuldstændig til forveksling ligne depression og angst osv. Så det betyder, at i tiden lige efter du er trappet ned i dosis – eller helt ud af medicinen – er der en fejlkilde: Hvis du får det dårligt og bliver ”depressiv” i den periode, er der intet menneske, der kan vide, om det er reelt tilbagefald eller abstinenser, som går over, hvis man lader dem være. Derfor er man nødt til at vente perioden ud for at eliminere abstinenser som mulig fejlkilde – og så går de nemlig som regel over, vi ved bare ikke, hvor lang tid det tager, og det er netop denne ubehagelige tilstand, jeg interesserer mig for at hjælpe mennesker igennem og ud i medicinfriheden. Nogle af mine patienter beskriver det som noget af det hårdeste, de nogensinde har oplevet.\nI retningslinjerne beskrives abstinenser som noget, der varer i højst to uger og ikke er særligt invaliderende. Det er også den information, man bruger i forskningen til at konkludere tilbagefald og derfor effekt, og som de fleste praktiserende læger bruger til at konkludere, om en udtrapning lod sig gøre eller om man må tilbage på medicinen. Men det er forkert. Vi ved nu – for det systematiske review er lavet –, at abstinenser sagtens og ofte kan vare mere end to uger og være af en sådan intensitet og karakter, at det fuldstændig til forveksling kan ligne reel psykisk lidelse. De kan endda vare flere måneder, men det afhænger selvfølgelig af hvor veludført udtrapningen har været. Det vil sige: De studier, der konkluderer, at medicinen virker på baggrund af effektmålinger, der ligger tidligere end 2-3 måneder efter medicinophør, og som ikke har bragt patienterne til forståelse for abstinensernes natur og hjulpet dem tilsvarende, er dårlig videnskab. Derfor ved vi ikke ret meget om, hvor stor tilbagefaldsrisikoen reelt er, andet end at den med al sandsynlighed er blevet stærkt overdrevet, hvorfor vi må antage, at et fortsat ukendt antal af patienterne burde kunne klare sig uden medicinen – når bare den trappes forsvarligt og langsomt ned og med den rette viden og støtte undervejs.\nDenne viden kan bruges helt konkret ved udtrapning, for de fleste patienter får det da dårligt, når de trapper ned, og det ligner depressioner og angstlidelser. Men målet er simpelt, omend hårdt at praktisere i starten: Det handler om at vente abstinensperioden ud, og først derefter tage stilling til, om der er noget reelt depressivt tilbage (perioden kan gøres tålelig med forskellige psykoterapeutiske teknikker som fx opmærksomhedstræning, mindfulness og værdiafklaring). Og at forsikre folk om: Prøv at lade det være – prøv at lade det være derovre mens du er herovre, også selvom det af og til står og skriger dig ind i ansigtet og hiver og trækker i din opmærksomhed og du har det dårligt. Prøv så vidt muligt at afkoble dig fra det og engagere dig i livet imens.\nHvad findes der af forskning i udtrapning og udtrapningsplaner?\nDet er så stærkt, hele det paradigme, der siger: ”Jamen, medicinen virker jo, for du får det dårligt, når du ikke tager den.” Så direkte klinisk forskning er der meget lidt af, fordi man simpelthen har interesseret sig for lidt for det.\nProblemet med de udtrapningsforsøg der findes er, at man som regel giver alt for lidt individuel støtte, at man har for ringe forståelse af, hvad abstinenser er, at man har en forestilling om at medicinen har helbredt lidelsen undervejs og den derfor bør være helt væk, og at der er noget nær ingen forståelse for, at den sidste dosis som regel er den sværeste at smide, hvorfor de sidste dosisreduktioner bliver alt for aggressive. Derfor er der ikke ret meget direkte evidens, men meget indirekte evidens for, hvordan dosisreduktionerne i en udtrapningsplan burde se ud i forhold til at minimere – eller helt undgå – abstinenserne.\nDet handler om receptormætning, som er et ord for, hvor meget medicinen gør det i nervesystemet, den nu skal ved en given dosis. Et af mine forskningsprojekter i min ph.d. er at samle og analysere alle studier, der undersøger dette for depressionspiller. For 10 mg er ikke det dobbelt af 5, og 20 er på ingen måde det dobbelt af 10, når man måler på den biologiske virkning, det har i hjernen. Jo højere dosis, jo mindre bliver forskellen i receptormætning mellem de forskellige doser, også selvom den stiger markant. Men fordi ”kurven knækker” meget hurtigt, har man ved fx Citalopram en 50-60 procent receptormætning (gennemsnitligt, det gælder ikke alle) allerede ved 5 mg, hvor gennemsnittet ved fordobling af dosis til 10 mg blot er 70%. Det betyder, at hvis du går fra 5 til 0 mg, så er der en meget stor risiko for abstinenshelvede. Men ikke ét eneste af de kontrollerede udtrapningsstudier, der er lavet – og jeg har studeret dem alle sammen – tager det her alvorligt. Det betyder, at de må fejlkonkludere for en stor gruppe mennesker, hvor de må sige: ”Det gik så ikke for dig, fordi du fik det meget dårligt, da du gik fra 10 til 5 eller fra 5 til 0 mg.” Men det kunne lige så godt have været abstinenser, som kunne været undgået eller stået igennem med den rette viden og opmærksomhed. Hvis vi tager denne viden med, ved vi faktisk ret meget om, hvordan en udtrapningsplan bør se ud for at minimere abstinenser. Men det er som sagt indirekte beviser, og måske abstinenser også skyldes andet end reduktion af receptormætning.\nEn væsentlig del af mit arbejde med udtrapning i praksis består af at forklare de her nørdede receptormætningskurver (og kemien bag psykofarmaka og nervesystemet i det hele taget) for mine patienter: ”Det er det her, der sker for dig” – for så kan man ligesom distancere sig fra det og undlade at trække sig selv igennem endeløse grublerier og bekymringer og anden psykisk smerte, og det er det, vi rigtig gerne vil frem til i en udtrapning. Man kan godt lære at have det dårligt uden det får lov at styre en totalt.\nDu har foreslået – kontroversielt selvfølgelig – at det bør være psykologer, altså ikke nødvendigvis lægeligt uddannede personer, der yder hjælp til udtrapning…\nJa, hvad er nu det for noget! Udfordringen er, at det er skidesvært at trappe ud. Det er følelsesmæssigt svært, det er en krise. Og hvis vi får omskrevet udtrapningsproblematikker til en eller anden form for krise og en svær periode at komme igennem, så har vi hele den kliniske psykologi til at få svar på, hvordan vi hjælper folk igennem det, ligesom vi kan hjælpe folk igennem alle mulige andre kriser.\nDet er en stor udfordring, når følelserne kommer igen. For hvis følelseslivet har været dæmpet i lang tid, så er det noget af en omvæltning, når det pludselig springer op igen. Der kan jeg pege på de første hundrede referencer indenfor psykologien, der viser, at psykoterapi lige netop handler om sådan noget, i form af følelsesregulering, coping, tankehåndteringsteknikker osv.\nMan skal tænke på hvor unaturligt det er at have dæmpede – eller helt afskårede – følelser i så lang tid. Og det er klart, at når de vender tilbage, er det en udfordring – det er en følelsesmæssig udfordring, en følelsesreguleringsudfordring. Og der er ingen tvivl om: Kan vi acceptere, at det er derfor udtrapning er svært, så er psykologien relevant, for det er lige præcis det, kliniske psykologer kan. Og dermed ikke sagt, at det ikke er en opgave for praktiserende læger og psykiatere, for selvfølgelig kan de det, hvis de kan finde ud af at lave psykoterapi, men da det ikke længere er givet i psykiateruddannelsen, at man kan det i tilstrækkelig grad, så er psykiateruddannelsen i sig selv ikke noget kvalitetsstempel i forhold til at kunne hjælpe med udtrapning. Viden om udtrapning af psykofarmaka kommer primært fra den enorme brugerbevægelse af psykiatrioverlevere, der i flere årtier har arbejdet med udtrapning helt uden for systemet. De har jo været tvunget til selv at finde ud af det.\nDen farmakologiske og biologiske viden, som jeg oplever relevant for udtrapning, indgår ikke engang i pensum på medicinstudiet (eller nogen anden uddannelse) – hvor mærkeligt det end lyder. Der er nærmest ingen, der har denne viden i kraft af deres uddannelse, men heldigvis er det noget, man forholdsvist let kan sætte sig ind i, og det siger jeg ikke for at underkende hjerneforskningen og farmakologien, men fordi det er nogle generelle principper om, hvordan det her fungerer (og ikke fungerer!), som enhver kan forstå. Så vi kan ligeså godt give denne viden til folk, der har en primær uddannelse i at hjælpe folk gennem kriser – psykologisk, psykoterapeutisk, menneskeligt; uden langvarig kemi – i stedet for kun at gøre det den anden vej rundt. Men selvfølgelig ser jeg hjertens gerne mange flere læger praktisere psykoterapi – det er bare ærgerligt, at lægerne som regel selv skal opsøge det, og det ikke længere er en væsentlig del af selve uddannelsen.\nSå elementær farmakologisk viden og terapeutiske kompetencer især vedr. kriser og følelsesregulering er det, der skal til for at kunne hjælpe mennesker med udtrapning af psykofarmaka?\nSå er man godt på vej. Men der er en tredje ting, og det er her, hvor psykiateruddannelsen kan være direkte destruktiv, fordi – og det mener jeg bogstaveligt – en af de ting, der gør en god udtrapningsterapeut, for nu at bruge det ord, lige netop er, at man hviler i troen på, at de der ”biologiske psykiske lidelser” – hjernefejl og kemiske ubalancer – ikke findes. Det er der, vi starter. Så uanset hvad det er for nogle symptomer, patienterne kommer med, så er det ikke det, og vi må finde ud af, hvad det så er.\nDe fleste praktiserende læger og psykiatere, jeg kender, tror jo heller ikke længere på det her biologiske fnidder, men man skal som regel selv rive sig løs fra det, fordi uddannelsessystemet helt generelt giver en overvejende biologisk sygdomstilgang, som så bliver smidt ned over psykisk lidelse – særligt svær psykisk lidelse som svær depression, skizofreni og bipolar. Og jo mere man er inde i det paradigme, jo sværere bliver det at hjælpe mennesker til troen på at de kan klare sig via egne styrker og uden medicin, og at de ikke er ”forkerte”, ”i stykker”, ”syge” eller ”ødelagte”. Fælles for alle dem jeg kender, der arbejder med udtrapning er, at de selv naturligt har brudt med det, de er blevet fortalt, ligesom jeg selv har. For jeg er også på psykologstudiet (i de biologiske og psykiatriske fag) flasket op med de samme gamle søforklaringer og myter. Så selvfølgelig kan praktiserende læger og psykiatere også være gode til at hjælpe med at trappe ud, og det er der flere og flere, der gør, og det gør mig så glad! Men det har intet med deres uddannelse at gøre; det er mennesket bag.\nHvad skal der til for at denne viden om udtrapning kan blive omsat til praksis – og hvor skal man som patient eller borger i fremtiden kunne søge hjælp til udtrapning?\nGodt spørgsmål. Så længe systemet og paradigmet er, som det er nu, så vil det her arbejde næppe kunne foregå optimalt på noget hospital. Det ville kræve af de fleste (naturligvis ikke alle) hospitaler, at de var villige til at omskrive sin forståelse af, hvad psykiatri og psykisk lidelse er for noget. Så i praksis kommer det nok ikke til at ske i det omfang, der faktisk er behov for – og for de sværest lidende og tungest medicinerede patienter – lige med det første, desværre, selvom jeg selvfølgelig håber inderligt på det, og vi ihærdigt forsøger at skubbe på. Det skal siges, at jeg kender til – og samarbejder med – enkelte steder her i landet, som inden for systemet arbejder seriøst med udtrapning og ikke-medicinsk behandling af psykisk lidelse, men de hører i dén grad til fåtallet, og der er intet, jeg ønsker mere, end at se den slags vinde større indpas i det offentlige behandlingssystem. Desværre bliver man gerne mødt af den absurde udfordring, der ligger i, at man som regel ikke rigtig får lov og derfor skal kæmpe mod systemet og paradigmet frem for at bruge energien på patienterne.\nIndtil videre er det derfor primært privatpraktiserende, der arbejder med udtrapning på så direkte en måde, som jeg gør her; for vi får ikke rigtig lov at sidde noget sted indenfor systemet. Og det synes jeg er ærgerligt, for jeg kan egentlig ikke lide at tage penge for at hjælpe mennesker ud af et problem, de ikke selv har skabt, men som tværtimod er blevet dem pålagt gennem fejlinformation og dårlig oplysning. For det er ikke patienterne selv, der har skabt lægemiddelafhængigheden. Den er opstået, fordi de ikke er blevet tilstrækkeligt oplyst, da de i sin tid fik ordineret medicinen. Derfor burde det ideelt set også være en offentlig opgave at hjælpe med det problem. Og jeg vil kæmpe inderligt for, at vi når derhen.\nMen indtil da bliver det nødt til at foregå uden for systemet med de privatpraktiserende og de ildsjæle, der er; heldigvis har vi et helt netværk af sådanne folk, både internationalt og her i Danmark, hvor vi er gode til at samarbejde og hvor vi prioriterer vidensdeling omkring emnet højt. Og, meget vigtigt, så er patienterne nødt til at hjælpe hinanden gennem de svære tider – og dét kan de til gengæld også! Det ser jeg i mine to udtrapningsgrupper. Der er ikke altid behov for en ”udtrapningsekspert”, psykolog eller læge for enden af bordet.\nEn form for selvhjælpsgrupper…?\nDet bliver det så til, men aldrig totalt selvkørende og helt uden fagperson; det kan udtrapning simpelthen være for farligt til. Men mange af udfordringerne og de svære tider kan patienterne hjælpe hinanden igennem – nogle gange bedre end jeg kan –, for udtrapning handler meget om at have nogle rigtig dårlige dage og uger, når man lige er gået ned i dosis. Hvor det hele kan føles ad helvede til, og hvor man paradoksalt nok er længst væk fra den viden og de teknikker, som man i fredstid godt kan se og anvende – og specielt kan se bagefter, når abstinenserne er væk. Her kan mennesker i udtrapning hjælpe hinanden, fordi de er i samme båd og kan spejle hinanden, og det er ikke ekspertviden, men medmenneskelighed og personlig erfaring.\nMan har brug for at blive holdt fast i, at det her er en normal reaktion, når ens tanker forsøger at overbevise en om det modsatte. Det går over, og der er ikke noget decideret galt. For alt det, der udspringer af, at man tror det er forkert, fører ud på et sidespor, hvor det kan gå rigtig galt. Og det er her, rigtig mange udtrapninger fejler. Dermed ikke sagt, at udtrapning ikke også bliver et terapeutisk anliggende, specielt hvis nogle gamle følelser, traumer og temaer dukker op igen. Og det gør de ofte, fordi der har været lukket af i mange år. Så på et eller andet tidspunkt opnår udfordringen ofte en karakter og en intensitet, som ikke kun har selvhjælpsgruppekarakter.\nMen det ene udelukker ikke det andet. For så har man bare en psykolog eller en dygtig, ikke-biologisk orienteret psykiater ansat til at hjælpe med det reelt behandlingskrævende. Men det er sjældent direkte nødvendigt hele vejen igennem udtrapningen. Jeg vil gerne skabe et netværk, hvor mennesker i udtrapning kan finde hinanden – et kort over Danmark, hvor man kan finde andre, der har tilsvarende udfordringer og spørge: ”Skal vi gå en tur eller tage en kop kaffe og snakke om de her fælles udfordringer, vi begge sidder i, og som stort set ingen steder er accepteret?”


Pillowcaze: juni 2011\nPludselig gik det op for mig. Jamen vi skal jo på ferie lige om lidt !!! Oh, rædsel. Og jeg har jo slet ikke fået syet de sommergevandter jeg havde planlagt. Sidste øjeblik, bliver det vist. Men denne kjole fik jeg færdig i weekenden. Den passer på en prik. Er lidt vild med den store pinke blomsterknap i nakken. Mønsteret er fra det der symagasin....Alt om håndarbejde....Jeg undlod bare ærmerne...\nJEg leder efter nogle pæne, flotte ringbnd til mine snit-mønstre. Jeg har ledt efter nogle fra PIP STUDIO, og kom til at bestille disse smuksakker i England. Men der kom ingen ordrebekræftelse pr mail, og jeg havde glemt butikkens navn og troede derfor ikke ordren var gået igennem. Men det var den. Så igår havde posten lagt en pakke fra England i mit legehus.\nEfterfølgende har jeg fundet ud af at det var den blå udgave, som er den brede slags, jeg skulle have haft, men nu prøver jeg at fylde mønstre i disse.\nJeg havde næsten opgivet at finde nogle, og var begyndt at tænke på alligevel selv at dekorere/betrække nogle almindelige og kedelige. Er der nogen der har en god metode til at sy betræk til ringbind ?? Er det mon bedst med strækstoffer ?? Bør man så ikke forstærke hjørnerne ?\nIdag skal vi til fødselsdage. Nevøen og svigerinden fejrer sammen, så vi fiser til Fyn. Mia har ønsket sig en taske og et tørklæde fra min hånd, dvs. hun har faktisk bestilt, men nu bliver det en fødselsdagsgave. Det kan jeg bedst li når det er nærmeste familie. Satser ikke på hun når at kigge herind forbi her til formiddag :o)\nEtiketter: Gaver, Sytøj, taske, tørklæder\nDa Jonas så den lyserøde/lilla huspude ville han også have en. ¨Når ungerne selv bestiller er jeg ikke i stand til at sige nej, så selvfølgelig skulle han da have sådan en. Han fik selv lov at vælge stof og farver, må jeg lige pointere. Ikke mine 1. valg, men han fik lov til at vælge alle huse og tage.\nBagsiden er jeg dog ret vild med. Det her bil-print er altså fedt, selvom farven er lidt speciel. Den matcher ikke helt alt det græsgrønne der ellers er i hans værelse. Men, men.\nJa, det er den famøse cover-stitcher. Vi skal da vist liiige lære hinanden at kende først. Det var i hvert fald ikke smart at lægge ud med at lægge ærmer op, da det jo godt kan være lidt noget gnidder at sidde med. Det får I simpelthen ikke at se.\nMen derimod den nederste kant, ja, det er derfor lige præcis at jeg har købt den der dæk-sømmer. (Den der slår søm i dæk ?? nej, det er ikke et "far-værktøj", det er et "mor-værktøj") Eller søm-dækker ??\nJeg skulle afprøve et t-shirt-mønster fra dette her Sy-magasin jeg nu er blevet hooked på, men havde ikke stof nok. Tænkte det ikke gjorde noget at korte den lidt af..... Hrmmmmfmm..... Tror måske ærmerne blev lidt for lange, eller måske skulle jeg alligevel have taget str. 6 år.\nMEN det er bare en nattrøje, som Jonas havde bestilt. Når han nu har natbukser i dette matematiske stof, mente han jeg godt lige kunne sy en nattrøje til. Ok, så. Dette var en prøve.\nEtiketter: Børnetøj, symaskine, Sytøj\nJeg har længe gerne villet ha en mobilpung, hvor der ud over telefonen også var plads til et par kort og småpenge. Denne Golla-model har jeg længe kigget efter og endelig fik jeg den købt. Bevares, jeg kunne da selv have flikket noget sammen, men jeg har før med stor tilfredsstillelse købt Golla-produkter, og jeg har mere end nok sy-projekter der står i kø. Men tasken er god, snoren der fulgte med var elendig, men så havde jeg denne skønne røde sag liggende, som bare er som skabt til tasken. Voila. Som om it was meant to be.\nEtiketter: Shopping, Sytøj, taske\nDet er ikke så meget blogning det er blevet til, og heller ikke så meget syning/krea det bliver til nu til dags. En bestilling jeg længe har haft liggende på 4 puder blev jeg endelig færdig med her i pinsen. Idag fik jeg også startet op på lidt som jeg selvfølgelig manglede de sidste materialer til, så det må I se en anden gang.\nTanja havde købt viskestykker fra Ferm og By Nord som jeg skulle trylle om til puder for hende. Tittekanter og hør på bagsiden, hot pink og grå. Her er de vist uden fyld, (da hun selv køber fyld, og jeg ikke lige har 4 ekstra liggende pt til evt. show-off) Tror det bliver ret så flot, når der komme noget indeni..\nMen jeg undres lidt her på min blog. Jeg ved jo godt jeg ikke har posted noget længe, men pludselig har besøgstallet eksploderet (og på min lille blog betyder det at jeg pludselig har fået 2-300 visninger om dagen) selv om der ikke er kommet nyt ud, eller så vidt det er mig bekendt ikke er nogen der har linket til mig fra storbesøgt sted. Der er ikke kommet nogen kommentarer i perioden, ej heller flere faste læsere hvilket får mig til at spekulere på om der er noget galt et eller andet sted. Uha, jeg er da glad for mange besøgende, det er jo i bund og grund derfor man blogger, misforstå mig nu ikke, men man kan da godt lige undres lidt. Og hvis det hele nu er som det skal være, vil jeg da endelig velkomme nye læsere selvom de ikke lige melder ind som faste i første hug.\nEtiketter: Puder, Sytøj, Tanker\ni Rema1000. Ja for 10 kr får man hele 20 servietter i klassisk Capel. Betsy var også repræsenteret. Utroligt hvad man kan købe i Rema.\nOg se så også lige min smukke pæon. Hele haven blomstrer med dem lige nu, men det er bare lidt tungt i regnvejr. Denne kom med mig ind til fuld nydelse. Tænk nu hvis regnen skulle skade de skønne.\nEtiketter: blomster, Liberty, Shopping\nHey så er jeg her igen efter en dejlig Kr. Himm. ferie. Sikke et vejr vi har haft, men det kan der jo skrives lange bøger (indlæg) om.\nJeg har langt om længe fået oprettet en Amio-butik hvor jeg indtil videre har fået smidt 12 varer i. Der skal nok komme flere. Senest har jeg syet denne hus-pude, som netop er salg til salg i butikken. Den kunne sagtens være røget direkte på tøseværelset, men der kan den jo altid komme hvis der ikke er nogen interesse. Der er blød lyselilla babyfløjl på bagsiden.\nEtiketter: Amio, Puder, Sytøj


Nivea Men Creme 150 ml - 29.95 kr\nEr du på udkig efter en creme, som du kan bruge til både ansigt, krop og hænder? Så er Nivea Men Creme en klassiker, som du får svært ved at komme uden om.\nNivea Men Creme er en super fugtgivende creme, som hurtigt trænger ind i huden. Cremen beskytter mod irritation og tørhed, og efterlader huden veltilpas og blød. Cremen absorberes hurtigt uden at føles klistret eller fedtet på huden. Nivea Men Creme er beriget med nærende E-vitamin og er velegnet til normal hud. Cremen er dermatologisk testet.\nSådan bruger du Nivea Men Creme\nPåføres efter behov. Cremen kan anvendes i ansigtet, på hænderne og kroppen.\nVelegnet til normal hud\nHverken fedter eller klistrer på huden\n2995 Spar 30 kr Spar 50%\nUniversalcreme ⋅ ⋅ 75 ml\nMen +Care Ultra Hydra Cream\nMen Fresh Gel Face & Body & Hands\nAnsigtsgel ⋅ ⋅ 150 ml\nFugtighedscreme ⋅ ⋅ 100 ml\nMen Baobab Face & Body Lotion


Skræddersaks | Møbler til terrassen og haven Skræddersaks – Møbler til terrassen og haven\nVi har det største udvalg af kvalitetssakse, skræddersakse, patchworksakse, broderisakse og meget. Vi har et stort udvalg af skræddersakse fra bl. Du kan købe din nye skræddersaks allerede i dag – Dag-til-dag levering og prisgaranti.\nKøb KAI 7250L venstre håndssaks 1 cm professionel skræddersaks hos Citystoffer KAI 7250L venstre håndssaks 1 cm professionel skræddersaks. En god skræddersaks er alle pengene værd. Dameskrædder Signe Eriksen viser dig i denne VIDEO hvordan du passer på din skræddersaks, . Her finder du et udvalg af gode stof- og skræddersakse.\nDer vil med tiden komme flere modeller til her. Venstrehåndssakse tages hjem på bestilling. KAI saks, Japansk kvalitets skræddersaks, der gør syning til en leg.\nKlingen er lavet i verdens stærkeste stål, og holder til mange timers brug uden at miste . Sammenlign priser og læs anmeldelser af skræddersaks Håndarbejde.\nZwilling ekstra stor skræddersaks 2mm Den store skræddersaks er den længste model i serien med solidt og skarpt skær, som holder til masser af brug. Skærebladende er lavet af rustfrit stål (med højt kulstofindhold Molybdæn Vanadium), det giver mulighed for ekstra spids . Denne italiensk fremstillede skræddersaks er perfekt for dig, der syr meget og går op i at have de rigtige redskaber i processen. Originale skræddersakse til en meget fornuftig pris. Beskrivelse: Saksen til den kvalitetsbevidste.\nEn fantastisk saks i den gode gamle kvalitet. Søgning på “skræddersaks” i Den Danske Ordbog. Find betydning, stavning, synonymer og meget mere i moderne dansk.\nDels klipper den pænere end køkkensaksen og dels er den skarpere, så du ikke bliver så øm i hænderne. KAI XP 7250SE professionel skræddersaks, microskær – KAI saks 7250SE har et mikrotakkeskær, som gør den til den perfekte saks til tynde og glatte materialer . FISKARS skræddersaks med lange skarpe blade og specielt tilpasset håndtag.\n← Møbler vemb\nHjemmelavet bålsted →


Nu begynder vi så småt at synge sammen igen | ugeavisen.dk\nNu begynder vi så småt at synge sammen igen. Foto: Privatfoto\nSønderjysk Pigekor og Drengekor holder optagelsesprøve på Sangcentret fredag 12. juni.\n24 maj 2020 kl. 11:44\nSønderborg: Trompetisten Per Nielsen spillede fra sin altan, Oli stillede op til intim intimkoncert på en græsplæne ved Borgmester Andersensvej, Flemming Gammelholm stillede sig op på en træstup og sang for de gamle på Mølleparkens Plejecenter. Der har været mange coronakoncerter i Sønderborg de seneste måneder.\nMen nu er tiden ved at være inde til, at vi igen skal synge sammen. Det mener kunstnerisk leder og chefdirigent for Sønderjysk Pigekor og Drengekor Mette Rasmussen. Hun kalder for første gang til optagelsesprøver i Sangcentret på Sønderborg Kaserne fredag 12. juni fra klokken 16.\n- I lyset af, at samfundet begynder at åbne op igen og dermed også giver plads for, at vi så småt kan genoptage vores sangaktiviteter, tør vi godt offentliggøre datoen, siger en glad Mette Rasmussen.\nAlle børn fra syv år op kan komme til prøve - og den er slet ikke farlig, kun hyggelig, siger dirigenten.\n- Ved optagelsesprøven skal man bare synge et vers af en dansk sang, og derudover leger vi lidt med stemmen, så vi får en fornemmelse af dens karakter. Alle kan synge, så det er sjældent, vi afviser børn - sangglæde og interesse for at synge i et kor tæller lige så meget som stemmens kvaliteter, siger Mette Rasmussen.\nFlere drenge synger\n- Vi vil meget gerne have flere nye sangere. Ikke mindst håber vi på at kunne udvide drengekoret med mange nye sangere. Det ser ud til, at der er en stigende interesse blandt drenge for at synge, så kom og syng sammen med os, lyder opfordringen fra Mette Rasmussen.\nDer er tilmelding på sjpigekor.dk og sjdrengekor.dk.\nI august holder koret åbne korprøver, hvor det er muligt at synge i koret.


Ekspert: Danmark er ikke rustet til at modstå cyberangreb - FINANS\nEkspert: Danmark er ikke rustet til at modstå cyberangreb\nDanmark er meget sårbar overfor it-kriminalitet både på individplan og f.eks. på sundhedsområdet, fortæller eksperter.\n16.05.2017 kl. 15:41\nI et digitalt våbenkapløb mod it-kriminelle halter Danmark bagefter, mener eksperter.\nDet var først i 2014, at Danmark fik sin første nationale cybersikkerhedsstrategi, og siden da er den ikke blev opdateret. Det er til trods for, at flere eksperter mener, at Danmark er et oplagt mål for flere it-kriminelle.\nKonsulentfirmaet Deloitte kalder i en rapport Danmark for det fjerde mest udsatte land i verden i forhold til cyberkriminalitet. Lande som Irak, Kuwait og Vietnam er, ifølge rapporten, mindre udsatte for cyberangreb.\nDe mest sårbare lande inden for cyberkriminalitet\nBudskabet fra sikkerhedsvirksomheden Kaspersky er ligeledes, at truslen mod Danmark er stor.\n»Hackerne har bevist, at de godt kan, og de går efter de steder, hvor pengene er. Vi er måske et lille land, men vi er helt sikkert i søgelyset, det er der slet ikke nogen tvivl om, for vi har en god økonomi,« siger Leif Jensen, direktør for Kasperskys nordiske afdeling.\nWannaCry-infektionen rammer globalt\nIfølge Bogdan Botezatu, der er seniorsikkerhedsanalytiker i antivirus-virksomheden Bitdefender, er omkring 120 lande og 170.000 computere blevet ramt af angrebet siden begyndelsen fredag.\nDet danske Center for Cybersikkerhed (CFCS), der hører under Forsvarets Efterretningstjeneste, udsendte lørdag en trusselsvurdering, hvor det fremgår, at truslen fra hackere er "meget høj".\nI udlandet er hackere blandt andet lykkedes med angreb mod en række hospitaler i England.\nDen franske bilfabrik Renault har lukket en række fabrikker for at forhindre virussen i at skade fabrikkens it-systemer.\nRuslands indenrigsministerium er hårdt ramt og ligeledes teleselskabet Megafon.\nAndre lande, der har meldt ud, at de er ramt: Spanien, Tyrkiet, Japan, Sverige, Vietnam, Filippinerne, Ukraine, Taiwan, Portugal, Kina, Italien, Indien, Indonesien, Kasakhstan.\nDet store, globale hackerangreb, der har haft seriøse konsekvenser flere steder i verden, inficerede også 300 danske ip-adresser. Det var WannaCry-virussen, der udnyttede et sikkerhedshul i Windows-computere, som ikke var blevet opdateret.\nDet kom for nyligt også frem, at medarbejdere i det danske forsvar blev udsat for et hackerangreb i 2015 og 2016.\nMen selv helt ned på individplan er det et problem, at Danmark ikke har en strategi, fortæller Claus Elnegaard, partner i Trustbox, der udvikler software til at beskytte følsom data.\nHan sidder dagligt med mindre virksomheder og private, der oplever ransomware angreb, hvor filer på ens computer bliver låst, indtil man betaler en løsesum til de it-kriminelle.\n»Lige nu behandles it-kriminalitet som et indbrud på den lokale politistation. Der burde fra politisk side laves en instans, som kan håndtere udfordringen. Jeg oplever, at politiet ikke har ressourcer eller viden til at gøre noget, når de modtager en anmeldelse. Vi har længe kendt til og advaret mod den uvidenhed, der er i Danmark. Jeg mener, at vi nu ser den seriøsitet, der er i udfordringen,« siger Claus Elnegaard.\nDanmark er et meget sårbart land, når det kommer til it-kriminalitet, mener Kim Schlyter, der er cyberchef og partner i Deloitte. Han fortæller til Jyllands-Posten, at det i mange sektorer, som f.eks. energisektoren, sundhedsområdet og hele den øvrige kritiske infrastruktur, er alt for let for it-kriminelle at trænge ind.\nBagmændene bag globalt hackerangreb høster stadig løsesummer\nSom et af de eneste lande i verden har Danmark, ifølge Politiken, dog takket nej til at være medlem af Nato's center for cybersikkerhed. Centeret giver mulighed for at landene kan udveksle erfaringer om cybertrusler.\nDe danske banker ser det derimod som strengt nødvendigt at få et samarbejde på tværs af landegrænser, og i april blev der etableret et nordisk samarbejde mellem bankerne.\nPoul Otto Schousboe, it-sikkerhedschef i Danske Bank, kalder det altafgørende for bankerne, at de kan dele viden om nye angreb og implementere tiltag med det samme.\n»De it-kriminelle er ikke begrænset af landegrænser, derfor er det også oplagt, at vi skaber et samarbejde på tværs af grænserne. Vi er nødt til at dele informationer i real time, lige som de it-kriminelle gør,« siger Poul Otto Schousboe.\nOgså i EU vil man efter det massive, globale hackerangreb til at skærpe sikkerheden, skriver BBC.


Jaeger - Montager Til 1" Riffelsigte er en af de håndplukkede varenumre her i shoppen i den eftertragtede varegruppe Jaeger. Du bliver ved købet også tildelt lovpligtige 14 dages returret som er en fin sikkerhed for dig, hvis du nu fortryder dig køb af din vare. Det er efterhånden velkendt at online shoppere køber deres Jaeger - Montager Til 1" Riffelsigte fra den meget brugte forhandler Hunterspoint, der er blandt de førende i Norden inden for branchen. Blandt alle varerne i shoppen finder du noget for alle, og der kan klikkes køb på dette produkt. Når du handler online er priserne bedre- når webshoppen sparer de penge som en almindelig butik bruger, så kommer det dig til gode.\nKøber du produkter i forskellige webshops, får du andre fordele, som ikke nødvendigvis findes i fysiske butikker. Danske webshops skal jf. loven give 14 dages returret. når dine varer købes i en shop, der er endda shops, der vælger at give mere og det kommer dig tilgode som forbruger. Derudover har du et meget større udvalg, og priser og betingelser er let for dig at sammenligne, blandt de mange udbydere af varer, der findes online. Og i dag kan du uden videre sammenligne priser fra mobilen eller en tablet uden brug af en computer. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at bæreposen med varerne går i stykker på vej hjem. Dine varer bliver sendt direkte hjem til dig, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, og det kan frit vælges, når du angiver leveringadresse. Det med at stå i kø i en butik er efterhånden ret gammeldags, når du køber online der er ingen kø online - det er bare direkte til betaling, og så er du videre, så er det aldrig mere ubehaget ved at stå alt for tæt i en kø til kassen.


Storbyens kaos er samfundets brændstof | Information\nDet er som om man ikke ønsker et samfund, der styrer og udvikler sig selv. Alt skal kontrolleres og styres. Det ligger i tiden, men er et tegn på desperation. Det politiske samfund ønsker at holde fast i forældede perspektiver. Derfor er det nødvendigt med andre måder at drive kulturpolitik på, siger Trevor Davies.\n"Værdier, normer og politik møder hverdagen på gaden." Det hævder stifteren og den kunstneriske leder af Københavns Internationale Teater, Trevor Davies. Han har som tidligere generalsekretær for Århus Festuge og København Kulturby '96 fulgt med i de seneste årtiers kulturpolitik. Og ifølge Trevor Davies bevæger vi os i en meget fri verden til daglig, mens vores organisationsformer er fastlåst i det 19. århundredes begreber. Det giver enorme konfrontationer i tiden:\n"Tingene er ude af sync med hinanden i øjeblikket. Den nye kreative og fritænkende bølge, der er en mere persondreven organisationsform, er faktisk den struktur mange organisationer ønsker," siger Trevor Davies.\nMen den tendens kommer i total konflikt med gammeldags betragtninger som f.eks. ejerskab af et hus, og med hvem der lovgiver og bestemmer, påpeger Davies.\n"Sagen med Ungdomshuset på Nørrebro er der mange, der ikke forstår, fordi vi er opflasket med at tro på noget andet," siger Trevor Davis, der mener, at samfundet er ved at låse sig fast i en kulturel generationskløft.\nDerfor vil Trevor Davies have åbnet op for kulturen og skabe et forum, hvor vi udfordrer hinandens livshistorier. Han var for nylig til et møde om Nørrebrohallen som interkulturelt kulturhus. Bygningen bør ifølge Davies ikke være et etnisk kulturhus, men ses som et mikrokosmos af Nørrebro med den mangfoldighed og de konflikter, historier, synspunkter og traditioner der er.\n"Vi er nødt til at bryde meget op og forholde os til både hybridkultur og hybride organisationsformer, der ikke passer til de former vi har nu," siger Davies og nævner Københavns Internationale Teaters projekt Metropolis om byen og kunst.\n"Her har vi fokus på det urbane menneske som et nyt kraftcenter. Urbanitet og storbyens livsformer er en af de mest markante trends i tiden. Og det, vi elsker omkring storbyerne, er, at vi gerne vil have kaos, vi søger mod kaos, drømmer om at møde dem vi ikke kender på gaden, variationen i både dag- og natteliv. På gaden har vi mulighed for at blive helt konkrete om, hvordan vi kan se vores liv. Og vores kulturpolitik skal kunne håndtere den virkelighed," siger Trevor Davies.\nFor at sikre en større mangfoldighed er politikerne nødt til at profilere sig og tage afsæt i et langt mere løs og åben kultur. En struktur, der i Trevor Davies' optik ikke kun omfatter foreninger og organisationer, da der her stadigvæk foregår en magtkamp omkring midler og profilering.\n"Det væsentlige er en mangfoldighed målt ud fra udtryk og ikke kun en satsning på dem, der allerede har et stærkt marked. Men en satsning på individer, der ser skævt på tingene, på kvalitet ud fra et åndeligt og kunstnerisk ståsted."\nTrevor Davies mener, at en mere eksperimenterende åbning af kunst og kulturbegrebet og et drive mod en mere åben og aktiv kulturpolitik kan forebygge konflikter i samfundet.\nOgså den absurde situation om Ungdomshuset, hvor de unge mennesker ifølge Davies blev forhindret i at drive deres egen kulturpolitik, deres egen subkultur, fordi det ramlede sammen med bestemmelser i offentligt regi.\n"Det er, som om man ikke ønsker et samfund, der styrer og udvikler sig selv. Alt skal kontrolleres og styres. Det ligger i tiden, men er et tegn på desperation. Det politiske samfund ønsker at holde fast i forældede perspektiver. Derfor er det nødvendigt med andre måder at drive kulturpolitik på," siger Davies.\n"Bygningerne skal bruges til at udforske det ukendte og være langt mere skabende og arbejde langt mere projektorienteret. Vi skal væk fra det med at bygge kulturhuse for at præsentere et eller andet over for et publikum," siger Trevor Davies.\nFremtidens testing ground er storbyen. En konfliktzone, hvor livets former og normer bliver afprøvet. De offentlige pladser, offentlige kultursteder, offentlige begivenheder bliver ifølge Davies dér, det nye civilsamfund prøver sine kræfter af, og tester om nye former kan fungere.\n"Vi har selv skabt vores tro på, at subkulturer skal kunne trives i samfundet. Storbyen er ikke en enhedskultur. Når subkulturerne træder i karakter, og når de ønsker at påtage sig mere end blot et 500 kvadratmeter hus, så er der en konflikt, da det er en anden måde at føre dialog på. Et andet sprog," siger Davies.\nHan understreger, at hvis civilsamfundet skal udvikle sig i den kommende tid, så kræver det støtte til de mere eksperimenterende tiltag, der lige nu ligger mellem kulturorganisationerne og kunststøtteordningerne.\n"Lukningen af både Kulturfonden og Udviklingsfonden har ført til en centralisering af midlerne i Kunstrådet, der huser både Musikrådet, Teaterrådet og Litteraturrådet under et tag. Derfor er en del mere perifere ting gledet ud, og der har ikke været støtte til væsentlige initiativer," siger Davies.\nEndelig peger Trevor Davies på en national bias i det nye årtusinde. Det er positivt, hvis man kan få nationale kulturinstitutioner til at åbne sig i større samklang med samfundet. Men den nationale søgen efter en bekræftelse af danske værdier er ifølge Trevor Davies sket på bekostning af andre sektorer.\n"Det er en naturlig reaktion, at et lille land er bekymret for sin overlevelse og identitet, men det viser også en reaktion mod den civilisationskonflikt, der er blevet rullet ud siden 2001: Den tilbageskuende søgen efter national fastholdelse er samtidig en angst for den globale verden, som den ser ud. Og det gør, at disse tendenser bliver forstærkede," fastslår Trevor Davies.\nUngdomshusetKulturministerietkunstrådetKøbenhavns Internationale TeaterÅrhus festuge


Mange mennesker bruger de to udtryk webdesign og web-udvikling omskifteligt, men de har virkelig to meget forskellige betydninger. Hvis du leder efter et nyt job i webdesignbranchen, eller hvis du er nogen, der ønsker at ansætte en webprofessionel til at bygge et websted til dig eller din virksomhed, skal du kende forskellen mellem disse to termer og de færdigheder, der følger med dem.\nwebdesign er det mest almindelige udtryk for fagfolk i denne branche. Når folk siger, at de er en "webdesigner", henviser de ofte til et meget bredt sæt færdigheder - hvoraf den ene er visuelt design.\nDen "design" del af denne ligning handler om den kunde-vendende eller front-end del af hjemmesiden. En webdesigner er bekymret for, hvordan et websted ser ud, og hvordan kunderne interagerer med det (de kaldes undertiden også som brugeroplevelsesdesignere eller UX designere).\nGode webdesignere bruger principperne for design til at skabe et sted, der ser godt ud. De forstår også webanvendelighed og hvordan man opretter websteder, der er\nbrugervenlig. Deres design tilskynder til interaktivitet, fordi det er så let og intuitivt at gøre det. Designere gør meget mere end at få et websted til at "se smukt ud". De dikterer virkelig anvendeligheden af et websteds interface.\nweb-udvikling kommer i to varianter: Front-end-udvikling og back-end-udvikling. Nogle af færdighederne i disse to varianter overlapper hinanden, men de har meget forskellige formål inden for webdesignfaget.\nBack-end-udvikling beskæftiger sig med mere avanceret programmering og interaktioner på websider. En back-end webudvikler fokuserer på, hvordan et websted fungerer, og hvordan kunderne får tingene gjort på det ved hjælp af visse funktioner. Denne færdighed kan omfatte arbejde med kode, der grænseflader med en database eller oprettelse af funktioner som e-handel indkøbsvogne, der opretter forbindelse til online betalingsprocessorer og mere.\nGode webudviklere ved måske, hvordan man programmerer CGI og scripts som PHP. De forstår også, hvordan webformularer fungerer, og hvordan forskellige softwarepakker og applikationsprogrammering grænseflader forbinder de forskellige slags software for at skabe løsninger, der opfylder en bestemt kundes behov. Back-end webudviklere kan også være forpligtet til at oprette ny funktionalitet fra bunden, hvis der ikke er eksisterende softwareværktøjer eller pakker, der kan udnyttes til at imødekomme deres kunders behov.\nMange mennesker slører linjerne\nMens nogle webfagfolk specialiserer sig eller fokuserer på bestemte områder, slører mange af dem linierne mellem forskellige discipliner. De kan være mest behagelige at arbejde med visuelt design ved hjælp af programmer som f.eks Adobe Photoshop, men de ved muligvis også noget om HTML og CSS og kan muligvis kode nogle grundlæggende sider. At have denne krydskendskab er faktisk meget nyttigt, da det kan gøre dig meget mere salgbar i branchen og bedre til hvad du gør generelt.\nEn visuel designer, der forstår, hvordan websider er bygget, vil være bedre rustet til at designe disse sider og oplevelser. Tilsvarende kan en webudvikler, der har forståelse for det grundlæggende i design og visuel kommunikation, foretage smarte valg, når de kode op sider og interaktioner til deres projekt.\nI sidste ende skal du vide, hvad du leder efter - uanset om du har denne krydskendskab eller ej, når du ansøger om et job eller leder efter nogen til at arbejde på dit websted - webdesign eller webudvikling. De færdigheder, du lejer til, spiller en vigtig rolle i omkostningerne ved, hvad du bliver nødt til at bruge for at få det arbejde udført.\nI mange tilfælde vil design og front-end-udvikling for mindre, mere ligetil websteder være meget mindre (på timebasis) end at ansætte en avanceret back-end-koder. For større websteder og projekter ansætter du faktisk teams, der indeholder webfagfolk, der dækker alle disse forskellige discipliner.