Formandens beretning for Jeg vil tillade mig at starte min beretning noget før generalforsamlingen PDF\nFormandens beretning for Jeg vil tillade mig at starte min beretning noget før generalforsamlingen 2012.\nDownload "Formandens beretning for 2012. Jeg vil tillade mig at starte min beretning noget før generalforsamlingen 2012."\n1 Formandens beretning for 2012 Jeg vil tillade mig at starte min beretning noget før generalforsamlingen a) I efteråret 2011, efter en ret kraftig storm, hvor vores badebro blæste om kuld, og 8 broelementer drev til havs, fandt jeg og Annette (min kone) på en tur til Bildsø strand, elementerne liggende på stranden. Da jeg stod for at skulle rejse, fik jeg fat i Henrik, Torsten og Hermod, der sammen, ved hjælp af Henriks båd, bjergede de 8 broelementer og fragtede dem tilbage til vores strand. De gæve gutter sparede foreningen for over kr., hvis vi skulle have købt nye fra Bandholmbroen A/S. Bestyrelsen betænkte de 3 med 2 flasker god rødvin hver for dette flotte arbejde. En meget stor tak til jer for jeres store indsats. b) I februar 2012 opdagede Torsten og Jens, at flere af vores brovanger lå vinkelret på stranden og halvt ude i vandet. De 2 friske folk bjergede vangerne i land i flere omgange og lagde dem i sikkerhed ved skrænten. Rejs jer op, og lad os give dem en stor hånd som tak for dåden. c) Efter Generalforsamlingen sidste år d. 22. april afholdt den nye bestyrelse indledende bestyrelsesmøde. Og der var sandelig nok at gå i gang med. d) Udlevering af protokoller og alle nødvendige papirer og materialer, lykkedes først efter 3 mdr. e) Det var vanskeligt at finde ud af, hvor og hvem der lå inde med foreningens materialer; buskrydder, metaldetektor, sprøjtegift for bjørneklo og beslag til vores badebro. Beslagene til badebroen blev aldrig fundet, og der manglede for mange tusinde kroner. f) Til gengæld gik overtagelsen af kasserer-posten over al forventning. Ingelise, der trofast og loyalt har passet denne post gennem rigtig mange år, afleverede alt i perfekt og skønneste orden og brugte en del tid på at sætte vores nye kasserer Bjarne ind i systemerne og edb-programmerne. Vi skylder Ingelise en stor tak for det. Ingelise der ikke er til stede, vil snarest få overakt 2 dejlige flasker rødvin. g) Første store projekt for den nye bestyrelse var at få reetableret den gamle trappe til stranden. 6 mand fra den trappegruppe, jeg havde fået etableret allerede inden forrige generalforsamling, mødte til brainstorming-møde på stranden d. 29. april. Trappens placering blev besluttet, med behørig hensynstagen til mange af de forslag og henvendelser, der var kommet fra vores medlemmer under forrige generalforsamling. Reetableringen af trappen startede weekenden d maj. 10 mand fra gruppen mødte op. Arbejdet blev afsluttet med et fantastisk flot resultat. Der blev\n2 arbejdet 4 dage. Nogle i gruppen arbejdede op til 33 timer de 4 dage og andre lidt mindre. En utrolig flot indsats. Ole Hansen lagde gravemaskiner til og Hugo var tovholder på projektet, hvilket gjorde det muligt at afslutte projektet, som blev aldeles vellykket. Uden deres indsats, havde vi ikke klaret dette store projekt. Giv dem en stor hånd. Desværre kunne jeg ikke selv være med, da jeg opholdt mig i Frankrig. Men jeg fik hver dag tilsendt billeder og mails, der beskrev arbejdet og den utrolig gode arbejdsånd og opbakning fra medlemmerne. Nogle af medlemmerne kom med kaffe og kage til de arbejdende, andre med kolde øller og et par af foreningens dejlige damer, Bente og Merete, smurte sandwichs til gruppen. Der kom mange af vores medlemmer forbi, og der blev delt mange rosende ord ud. Selv en del af de medlemmer, der havde været mest imod dette projekt, kom forbi og tilkendegav deres anerkendelse med rosende ord. Jeg vil bede medlemmerne fra trappegruppen om at rejse sig op. Det drejer sig om de 10: Eigil Pedersen, Knud Clausen, Kaj Petersen, Torsten Baun, Jens Christian, Jakob Fälling, Henrik Rasmussen, Jørgen Hansen, Hugo Norbo, Ole Hansen, Jens Dollerup og Hermod Jensen tak for jeres store indsats, og lad os give dem en kæmpe hånd. Efterfølgende malede 4 af vores gæve piger i foreningen hele trappen 2 gange. Vil I rejse jer op: Winnie, Linda, Conny og Lissie. Flot arbejde. En stor hånd til jer 4. Bestyrelsen besluttede efterfølgende at arrangere en grill-aften for de implicerede, som tak for det flotte arbejde. Og den blev afholdt på skrænten d. 17. august i det skønneste vejr. Jeg håber, at vores medlemmer synes, at denne påskyndelse var i orden. Jeg havde inden arbejdets start med trappen indhentet 2 mundtlige tilbud på at få lavet en trappe som vores. De lå mellem og kr. Så alt i alt et flot projekt, der blev klaret for under kr. Utroligt godt gået, specielt taget i betragtning, at trappen skulle have været skrottet i henhold den tidligere bestyrelses holdning. Interessen og stemningen i foreningen, har været utrolig dejlig og rar under projektet og efterfølgende. h) Næste store projekt var vores badebro, der var i en sørgelig forfatning. A) Mange bolte, skruer og beslag i rustfrit stål var forsvundet. Og ingen fra den tidligere bestyrelse kunne hjælpe med at fremskaffe delene. B) Der manglede stadig 3 broelementer. C) Sidetrappen til vandet var defekt. D) Der manglede balustre til tovværket/gelænderet. E) Tilbud fra Bandholmbroen A/S var på kr. alene for materialerne excl. transport og montering. Vores utrættelige materialeforvalter Hugo tilbød at producere de manglende dele.\n3 Torsten og Hugo, lavede de 3 manglende broelementer af indkøbte materialer. Ole Hansen stillede sit værksted til rådighed for Hugo og leverede mange af materialerne gratis, og resten til rene netto priser. Det resulterede i, at broen blev reetableret for under kr. En kæmpe tak til Ole, Hugo og Torsten for deres store indsats. Rejs jer op, og lad os give drengene en stor hånd. i) Efterfølgende projekt var at få flyttet vores badebro og sat den ud i forlængelse af den nyetablerede trappe. Vi havde fyret det tidligere firma, der jo glemte at tage broen ind for vinteren, så den blev godt ødelagt af drivisen den vinter Bandholm broen A/S svigtede mig med et tilbud på opsætning af broen pga. af sygdom og travlhed. Men de satte dog nabogrundejerforenings bro ud og tog den op for kr. Ved et større detektivarbejde fik jeg fat i 3 unge brødre fra en gård i Bildsø. De havde tidligere hjulpet vores naboforening nord for os. Men bro-chefen der orkede ikke, at sætte vores bro op også. Jeg fik overtalt de 3 gutter til at klare sagen, når vi samtidig lovede, at alle dele skulle ligge klar ved stranden, og at Hugo ville deltage med råd og vejledning. Broen blev så sat ud d.19. juni lige inden Sct. Hans. Både Hugo og Jens Dollerup hjalp godt til, og broen kom til at stå nærmest perfekt. Stor tak til Hugo og Jens for den kraftige assistance. Vi har tidligere betalt kr. for optagning og udsætning af broen. De 3 brødre havde givet os et tilbud på udsætning og optagning af broen på kr. Dog fik de lidt mere nemlig kr. ekstra for første udsætning, et noget større arbejde. Med Hugo som tovholder, har det bare fungeret perfekt med de 3 brødre. Broen opbevares om vinteren i brødrenes fars lade, og alle dele spules grundigt rent med ferskvand efter optagning. j) Sct. Hans festen var planlagt og blev afholdt lørdag d. 23. juni. I forbindelse med de nye brandvedtægter, havde bestyrelsen sine overvejelser, idet man fremover kun må afbrænde bålet Sct. Hans aften. Det vil sige, at hvis man ikke kunne afbrænde denne aften pga. vejret, var vi nødsaget til at køre hele bålet til genbrugspladsen. Det ville blive kostbart og tidskrævende. Derfor overvejede vi, at lave et mindre bål på selve stranden. Efter flere samtaler med beredskabschefen i Kalundborg kommune, lykkedes det mig at få en dispensation ud af ham, der tillod afbrænding en anden dag efter nøje aftale med ham, hvis det blev nødvendigt. Så vi bestemte os derfor til, at afholde vores Sct. Hans fest med bål som sædvanligt. Heldigvis blev det muligt at brænde af, selvom vinden ikke var den gunstigste. Det blev en rigtig god aften. Hugo og Ole ryddede efterfølgende bålstedet for store træstubbe og andre ikke brandbare materialer. Stor tak til jer.\n4 k) Vi fik igen i år strøet vejsalt på vores veje, og det skulle efter sigende have hjulpet betydeligt på støvgenerne i området. Så det fortsætter vi med. l) Vi har skiftet firmaet ud, der slår vores græs på fællesarealet, parkeringspladsen og vej-rabatterne. Det er Ejgil fra vores egen forening, der nu klarer jobbet yderst tilfredsstillende og til en betydelig bedre pris, end vi tidligere har betalt. m) I begyndelsen af efteråret fik vi igen i år pålagt ca. 45 m3 stabilt grus på vores veje. Men nu med en blanding bestående af lidt mere ler, der skulle gøre vejene mere holdbare og jævne at køre på. Vi har for øvrigt også i vinter fået lappet de værste huller. n) Der vil blive opsat en helt ny redningspost ved trappen. Tak til Torsten for initiativet. o) Vores hjemmeside er med min hjælp blevet revideret kraftigt. Man kan nu finde alle relevante informationer som referater af bestyrelsesmøder, vigtige datoer, vedtægter, alt vedr. generalforsamlingerne, billeder af vores aktiviteter etc. Jeg vil opfordre medlemmerne til flittigt at gøre brug af hjemmesiden, for at kunne holde sig orienteret om, hvad der sker i foreningen. På siden finder I også e- mailadressen til bestyrelsen samt navne og adresser på bestyrelsesmedlemmerne med billeder. Sidens adresse er: p) Forlængelse af badebroen med en sektion er planlagt snarest, da bestyrelsen finder, at der er for lavt vand for enden af broen. Hugo og Ole vil stå for projektet. q) Torsten og Hermod har lovet at lave 2 solplatforme for enden af trappen. Det bliver et meget stort arbejde, så på forhånd 1000 tak for jeres indsats. s) Vi har planer om at etablere en ny tømmerflåde, hvis der bliver kræfter og tid. t) Landliggerudvalget er et forum for samarbejde mellem kommunen og 94, grundejerforeninger. Består af 11 medlemmer. 2 fra kommunen og 1 fra hvert af de 9 områder i Kommunen. Vi hører til område 1, Drøsselbjergområdet med 10 grundejerforeninger (underudvalg). Vores område har ikke fungeret optimalt de sidste mange år, da kun en del af områdets formænd (repræsentanter) har været indkaldt til møder vedr. fælles problematikker, man ønskede behandlet i Landliggerudvalget. Dette er nu kommet på skinner, efter at jeg i vinterens løb, har fået etableret lister og fundet frem til repræsentanterne for de 10 grundejerforeninger i vores område. Kommunen har nu med tak modtaget den opdaterede liste, som de ikke var i besiddelse af. Spørgsmål der ønskes behandlet, bringes af formanden for vort område (Ove Knudsen) videre til Landliggerudvalget, der holder møder 4 gange om året. Et af møderne bliver dog afholdt som stormøde i Gørlev hallen i slutningen af august måned, hvor formænd (eller deres stedfortrædere) for samtlige grundejerforeninger i området, bliver inviteret med.\n5 I øjeblikket arbejder vi i vores forening på: Undersøgelse af kolibakterier fra vores dræn nær badebroen. Etablering af en ny flis-ordning. Dispensation om tilladelse til flere bålafbrændinger om året. Ændring af affaldsordningen, så man i højsæsonen får tømninger af vores affaldsbeholdere hver uge. (Beholderne lugter fælt i varmen og tiltrækker mider og fluer). u) Ny procedure vedr. nye medlemmer/lodsejere. En repræsentant for bestyrelsen besøger de nye medlemmer, ønsker velkommen i vores forening, udleverer en god fl. rødvin, vedtægter, ordensregler, referat af sidste generalforsamling og en oversigt over bestyrelsen med tlf.nr. og adresser. v) Vi holder Sct. Hans d. 23. juni. Bålet tændes kl (søndag). Grene og hækafklip kan lægges på bålet fra d.15. juni (ikke rødder, stolper eller græs). w) Strandrensning d. 18. maj kl Det var således beretningen for det forløbne år. Jeg håber, I kunne lide den, for den kan ikke laves om. D. 9. maj 2013 Henning Fardan


SELVSTÆNDIG MALER SØGES TIL ALSIDIG STILLING HOS NME EJENDOMSADMINISTRATION I HØJBJERG\nSætter du pris på veludført malerarbejde? Er du selvkørende, og trives du i en hverdag, hvor opgaverne er mange og varierende? Vil du være en del af en virksomhed, der vækster, og som har fokus på det gode og sunde arbejdsmiljø? Så er det dig, vi søger til NME Ejendomsadministration i Højbjerg!\nNME Ejendomsadministration har drevet ejendomsadministration siden 1966 og beskæftiger i dag 10 ansatte, heriblandt vores dygtige medarbejdere bestående af ejendomsinspektør, en maler, viceværter og administratorer.\nNME vækster, og den nuværende maler har travlt. Derfor har vi brug for endnu en dygtig og engageret maler til både indendørs- og udendørsopgaver.\nDu kommer primært til at udføre malerarbejde ved til- og fraflytning af de 450 lejemål, som vi servicerer i Aarhusområdet. Du vil også skulle foretage maleropgaver i yderområder og fællesarealer, såsom maling af havelåger, fælleslokaler etc. Alt efter mængden af opgaver, vil der desuden forekomme mindre vedligeholdsopgaver, hvorfor du skal være indstillet på også at udføre håndværksmæssige viceværtopgaver.\nEn del af arbejdet udføres selvstændigt, mens andet udføres i samarbejde med de respektive viceværter. Du møder dér, hvor opgaverne er, og samarbejder på tværs af dine kollegaer og samarbejdspartnere.\nSom maler hos NME Ejendomsadministration er du dedikeret og fleksibel i dit arbejde. Du er ordentlig af natur og sætter en ære i at udføre dine opgaver til perfektion. Du forstår, at du er ambassadør for NME, og du har fokus på at levere god service til alle vores kunder og samarbejdspartnere. Du bevarer nemt overblikket i pressede situationer og er god til at prioritere dine opgaver.\nHave erfaring som maler\nVære indstillet på, at ingen opgave hverken er for stor eller for lille\nHave kørekort til personbil\nDu bliver en del af en spændende virksomhed i vækst med en flad struktur og åben dialog. Virksomheden bærer præg af en vision om at tilbyde vores lejere velholdte og istandsatte lejemål, og dette afspejler sig i udførelsen af arbejdet – om det er blandt håndværkere eller i administrationen.\nDu tilbydes en fast stilling med en attraktiv lønpakke + pension og sundhedsforsikring.\nJKS CAREER varetager rekrutteringsprocessen for NME Ejendomsadministration, og er du interesseret i at søge en af disse spændende stillinger, bedes du sende en ansøgning, CV samt relevante bilag via Søg stillingen nedenfor. Ansøg hurtigst muligt, da vi holder samtaler løbende. Grundet persondataforordningen modtager vi ikke CV og ansøgning på mail.\nHar du spørgsmål til stillingen, er du velkommen til at kontakte researcher Nanna Bie på +45 3086 1306.\nNME Ejendomsadministration tilbyder udlejning af over 450 lejemål samt administration af udlejningsejendomme og ejerforeninger i Århus. Udover vores rent administrative funktion indgår vi også som rådgiver i byggesager, samtidig med at vi tilbyder rådgivning i forbindelse med driften af fx selvstændige ejerforeninger og generelle spørgsmål omkring ejendomsadministration.\nHjørnestenen hos NME Ejendomsadministration er professionel og imødekommende service. Med 10 ansatte og over 45 års erfaring i branchen besidder vi en solid faglig viden og stor indsigt i ejendomsadministration, der udmønter sig i kompetent service for kunder og lejere.\nSiden opstarten i 1966 har vi drevet en moderne og innovativ forretning, hvor vi anvender de nyeste og mest avancerede IT-værktøjer i vort arbejde. Vores kvalitetsbevidste administration afspejler sig i vores udlejningsejendomme, hvor vi altid bestræber os på at tilbyde vores lejere velholdte og istandsatte lejemål.\nLæs mere på www.nmejendom.dk


Måltidet afgør din adfærd\nDet er skønt at have dyr i sit liv. Dyr giver rutiner og glæde i hverdagen. Men det kan også være svært at finde ud af, hvordan man allerbedst passer på sit dyr. Hvis du eksempelvis har en hund, er der nogle helt enkle retningslinjer du skal følge, f...\nInspiration til det indretning af det kreative kontor\nIndretningen af dit og jeres kontor er vigtigt, da det er et sted i opholder jer i rigtig mange timer og derfor er det vigtig det er et rum der er rart at være i, men også skaber rammerne for motivation, arbejdsomhed, kreativitet og eftertænksomhed....\nHar du prøvet sumobonus.dk?\nTrænger du til at leve dig ind i et helt nyt univers, så skal du prøve sumobonus.dk. Sumobonus.dk er et online univers, hvor du spiller mod andre. Dette er et utrolig sjovt og udfordrende spil, som har fået stor succes verden over. Dette spil har tag...\nSådan kan du minimere risikoen ved at handle med valuta\nDet er ikke til at komme udenom, at der er risiko forbundet med at handle med valuta. Derfor er det også vigtigt, at du er klar over, at du reelt set kan ende med at tabe de investerede midler, hvis det går galt. Af denne årsag skal det også understr...\nFordriv tiden med spil på nettet\nEfteråret er over os, og det giver automatisk anledning til mindre udendørsaktivitet og mere hygge inden for i varmen. Dermed gælder det nogle gange om at være lidt kreativ, hvis man skal have en hel søndag til at gå, imens det regner og blæser udenf...\nKvinde: Find den rigtige vinterjakke\nEfteråret er nu for alvor i gang her i lille Danmark og det bliver desværre kun koldere og formentlig mere regnfuldt når vi kommer ind i vintermånederne fra november til februar. Der er derfor brug for en god og dejlig vinterjakke, som kan holde dig...\nAnvend kaffebønner på flere måder\nSelvom man oftest forbinder kaffebønder med kaffebryggeri, så er der også andre ting, man kan bruge de lækre kaffebønner til. For kaffebønner har en dejlig smag, som også kan bruges andre steder og i andre sammenhænge end ens kop kaffe. Især hvis man...\nFlotte reklameartikler og keyhangers til dine medarbejdere skaber god forretning\nSom ejer af en virksomhed, vil man altid gøre sit bedste for at skabe den bedste forretning. Dog er det meget forskellig, hvad man definerer som den perfekte forretning, hvilket til tider kan give nogle udfordringer. Dog er der ingen tvivl om, at hvi...\nPå http://www.jytteshytte.dk kan du finde de bedste anbefalinger og produkttests. Nu skal du ikke lede længere for at finde info om de produkter, du leder efter. Her kan du finde de fedeste mærker til de laveste priser. Jyttes Hytte er din garanti fo...\nStart din egen hjemmeside og få et nyt job\nDet kan godt være, at alle medier, virksomheder, brands og så videre har en hjemmeside. Men det skal du også have. Som helt almindelig jobsøgende er det en god idé at sprede sit navn så meget som muligt. Og har du fast job, men vil du måske ikke lukk...\nMange danskere husker a-kassen, men glemme fagforeningen\nDer er mange danskere, der er gode til at huske a-kassen. Det handler naturligvis om, at langt de fleste er ganske udmærket klar over, at det er noget, der fører rigtig mange fordele med sig. På trods af dette, så er der – desværre – rigtig mange dan...\nOpnå bedre indretning til din entré\nNår boligejere diskuterer indretning og design, går snakken ofte på de store rum, såsom stuen, køkkenet, soveværelset og badeværelset. De fleste boliger består dog af mange andre forskellige rum, som kan være mindst lige så vigtigt for hjemmets udsee...\nFå styr på tid og projekter!\nEr man ikke velorganiseret fra starten, kan projekter hurtige blive til bøvlede processer. For at kunne udføre projekter til tiden og med de maksimale optimale ressourcer, kræver det at forskellige arbejdsopgaver bliver planlagt godt på kryds og tvær...\niPhone på afbetaling er blevet populært\nI takt med at smartphones og ikke mindst iPhones, er blevet dyrere og dyrere og den nye iPhone kommer til at krydse grænsen på 10.000 kroner, er det for mange også blevet svært lige at finde penge til den. Apple har mange trofaste fans, der mere elle...\nGode ideer til at sparre lidt penge på det nye studie\nDet er atter blevet denne tid, hvor en masse mennesker er begyndt eller lige skal til at begynde med deres studie. Det er en tid, som især for nye studerende kan være ret kaotisk og til tider også meget overvældende. Der er rigtig mange nye ting, der...\nMobiltilbehør der gør livet nemmere\nOveralt findes et kæmpe udvalg af forskellige former for mobiltilbehør til forskellige former for situationer. Selve mobiltelefonen har udviklet sig i en sådan grad, at den for mange mennesker er svær at leve uden. Når mobilen foruden at ringe og skr...\nSammenligning af de bedste smartphones pt.\nStår du overfor skulle have en ny smartphone, er der naturligvis et stort spørgsmål der melder sig på banen, og det er hvilken model og producent du skal vælge? Der er rigtig mange faktorer, der spiller ind, når man skal vælge en ny mobil, og for de...\nFå mest værdi for pengene i dit mobilabonnement\nKampen om mobilabonnementerne raser og selskaberne er på jagt efter kunder, som aldrig før. Mange af de helt billige lavprisselskaber tilbyder abonnementsløsninger med en masse forbrug i form af data, taletid og fri sms, til lave priser. Priserne for...\nSommer betyder cykling\nSommeren er over os og det betyder cykling. Både i vores eget lille land, men også ude på de store scener i Europa. Moderne cykelløb vises på TV i månederne fra Maj til September – herunder de mest populære Giro d Italia, Tour De France og Vuelta a E...\nTiden løber fra os\nTiden er en mærkelig størrelse som vi som mennesker hele tiden er nødt til at forholde os til. Det er både noget som vi bruger til at indrette vores dage, aftener og nætter. Ja hele samfundet er bygget op omkring tiden som koncept og kunne nærmest ik...\nFå et bedre overblik over din forretning som håndværker\nHvis du er selvstændig erhvervsdrivende indenfor ét eller flere håndværkerfag, så er du med garanti ikke ét sekund i tvivl om, at det kan være vanskeligt at holde et detaljeret overblik over samtlige aspekter af din forretning. Faktum er dog, at det...\nEn kaffemaskine bringer kvalitet til hverdagen\nAt købe en kaffemaskine virker umildbart som en nem beslutning. Dog kan det være svært at udvælge den helt rigtige model, som tilfredsstiller dine kaffebehov. Det kan umildbart virke mærkeligt at sige der er stor forskel på kaffemaskiner, men der er...\nDer er stor fokus på IT kriminalitet i nutidens Danmark, og det er heller ikke uden grund. Det er imidlertid vigtigt at være opmærksom på, at gammeldags indbrud også er en alvorlig risiko. Hovedparten af alle virksomheder er imidlertid ikke ordentlig...\nMelodi Grand Prix: Anja med fine chancer for flot placering\nNår Eurovision Song Contest løber af stablen i Kiev, er det Anja Nissen, der skal repræsentere Danmark. Hun skal synge sin sang “Where I Am”, som hun vandt med under det danske Melodi Grand Prix tidligere på året. Her overraskede hun ved at slå de to...


US Car Camp lægger vejen forbi Rebild - Vores Avis\nYou are at:Home»Artikler»Bil & transport»US Car Camp lægger vejen forbi Rebild\nUS Car Camp lægger vejen forbi Rebild\nBy Redaktionen on\t 14. juli 2015 Bil & transport, Kultur & fritid\nParkeringspladsen ved Rebild Bakker vil onsdag den 22. juli summe af aktivitet. Denne dag har US Car Camp valgt Rebild Bakker som målet for deres cruise. US Car Camp er for ejere af store, flotte, amerikanske biler.\nÅrets US Car Camp afholdes i Fruerlundparken i Øster Hurup. Som en del af arrangementet er indlagt flere fælles køreture eller cruises, som man kalder det. Turen til Rebild Bakker er det første på årets camp, og kan derfor kaldes for præsentationsturen. Bilerne starter fra Fruerlundparken lige over middag, hvorfra de kører mod Rebild. Der er afsat et par timer til besøget, hvor de mange deltagere har mulighed for at besøge stedets seværdigheder, butikker og restaurationer, samt nyde den smukke natur.\nArrangørerne af US Car Camp oplyser, at de forventer, at der vil deltage 100-150 biler. Samtidig er alle, der har lyst til at se og høre de flotte køretøjer, velkomne til også at lægge vejen forbi Rebild Bakker onsdag den 22. om eftermiddagen.\nUdover turen til Rebild Bakker, er der planlagt cruises til Hadsund og Mariager samt et mini cruise ud i det blå. Dette finder sted i dagene torsdag til lørdag. US Car Camp starter søndag den 19. juli og bilerne forlader igen Fruerlundparken søndag den 26. juli.


Sexet | sexet-2 - Langærmet babybody økologisk bomuld\nmørk marineblåhvidsortgrå meleretlyserødrødsky\nLangærmet babybody, økologisk bomuld på lager. Vi trykker dit produkt, når ordren er afgivet.\nLangærmet babybody, 100% økologisk bomuld, mærke: Spreadshirt\nFed og nem måde selv at designe egen body med valgfrie tekster og billeder\nI skriver str. 74 til 6-9 mdr. det er en meget lang baby! (70-80 cm passer i DK til 12 mdr.) Min datter er 79 cm og 15 mdr., denne str. 74 er for løs i skulderne og lige lidt for lang. Jeg tror denne passer min datter godt om 3 mdr, hvor hun er 18 mdr. Bodyen sidder ikke til på kroppen, lidt løs.\nBlev dog lidt "bleg" efter første vask.


Efter to år er han færdig i FC København | Tipsbladet.dk\nSuperliga Kenneth Jensen 24. Maj. 2022 kl. 11:21\nFC København har sagt farvel til den fysiske træner Ben Rosen.\nAf Kenneth Jensen 24. Maj. 2022 kl. 11:21\nBen Rosen er fortid i FC København.\nDet er to år siden, at han overtog jobbet som fysisk træner for FC København, men begge parter har ønsket noget andet, lyder det nu.\n- Ben er en super fyr og en kapacitet på sit felt. Vi har gennem noget tid haft nogle snakke frem og tilbage om fremtiden, og vi er blevet enige om, at det for begge parter er et godt tidspunkt at prøve noget nyt, siger sportsdirektør Peter Christiansen og forklarer:\n- Vi glæder os over, at Ben slutter på toppen med et mesterskab, som han har haft sin andel i. Vi siger tak for hans indsats med den største respekt, og vi ønsker ham alt det bedste i fremtiden.\nBen Rosen siger:\n- Jeg har haft det virkelig godt i FCK og haft nogle store oplevelser her, ikke mindst med det mesterskab, vi fik sikret, siger Ben Rosen og forklarer:\n- Jeg har arbejdet sammen med fantastiske spillere og en virkelig dygtig stab, men PC og jeg har haft nogle gode snakke, og vi vil begge gerne prøve noget andet nu. Jeg er taknemmelig for min tid i klubben og kommer helt sikkert til også at følge den i fremtiden,.\nRosen kom til FCK fra Malmö FF og overtog jobbet i FCK fra Anders Storskov.\nFCK har igangsat arbejdet med at finde en ny mand til posten.


Bæredygtig læring - Undervisning i netværkssamfundet - PDF\nBæredygtig læring - Undervisning i netværkssamfundet\nDownload "Bæredygtig læring - Undervisning i netværkssamfundet"\n1 Bæredygtig læring - Undervisning i netværkssamfundet Miniprojekt i Læring og It IT-Universitetet December 2008 Af Jørgen Carstensen Cpr.nr xxxx Ved vejleder Claus Wittfelt\n3 INDHOLD PROBLEMFELT 1 Undervisning under beskydning 1 Fra EDB i undervisningen i slut 80 erne til it og læring i Hvorfor er det vigtigt at lære at lære? 1 Opgaven, der skal løses 1 Problemformulering 1 Afgrænsning 1 TEORETISK DISKUSSION 1 Det komplekse samfund 1 Individ og fællesskab: Udviklingen i kommunikation og social interaktion 1 Masse-publiceren 1 Viden og læring, nu med it 1 Connectivisme & connective knowledge 1 Læringsteori, hvordan lærer man? 1 e-læring og LMS 1 Digital dannelse 1 Opsamling på læringsafsnit 1 KONCEPTUDVIKLING 1 Designovervejelser for projektets digitale læringskoncept 1 Den konkrete undervisningsopgave 1 Kursusbeskrivelse for kurset Digital Dannelse 1 Fordelene ved at bruge sociale teknologier - eksemplificeret ved bloggen 1 Konceptets digitale ramme 1 Hvem skal gøre hvad? 1 Guide til MOCK-UP 1 Diskussion og afrunding 1 1\n4 LITTERATURLISTE 2 BILAG 2 2\n5 We love learning. We hate school. What s worse is that many of us hate school because we love learning. - Michael Wesch 3\n6 PROBLEMFELT Undervisning under beskydning Uddannelsesinstitutionerne i Danmark er ofte under kraftig beskydning i medierne. De løser ikke deres opgave ordentligt. De fleste mennesker kan udtale en mening om sko-ler, fordi alle har været i skolesammenhænge og oplevet det indefra, og derfor føler sig som en slags ekspert. Politikerne tager del i debatten og kritikken af uddannelser, og løsningen fra politikerside har været mere kontrol, stærkere styring. Dén uddannelses-politik understøtter ikke nytænkning, men er tilbageskuende og reaktionær, og harmo-nerer ikke med udviklingen i det moderne netværkssamfund. Jeg er meget optaget af læring og anvendelse af it, især i Web 2-udgaven, der handler om at skabe indhold (producere) gennem deltagelse, deling, samtaler og samarbejde. Jeg tror på, at sociale teknologier kan forbedre udbyttet af undervisningsaktiviteter. Der ligger så mange spændende muligheder, som det bare gælder om at komme i gang med at udnytte. Men det er åbenbart ikke bare lige. Fra EDB i undervisningen i slut 80 erne til it og læring i 2008 Jeg kikkede på anvendelse af edb i undervisningen helt tilbage i 1988 i folkeskole/ efterskolesammenhæng. Der var dengang et fag i skolen, der hed datalære; et fag på skemaet, som handlede om at lære programmering. Jeg undersøgte mulighederne for at bruge edb-maskinen som et værktøj i skolens undervisningsaktiviteter. Der var ved at komme gang i udvikling af træningsprogrammer i matematik og dansk. Det krævede som regel instruktører med teknisk snilde at få det til at virke. Der var mange tekniske, ressourcemæssige barrierer. Teknologien var ikke god nok til at gøre det, man kunne forestille- og ønske sig. Det grafiske interface og internet var ikke tilgængeligt endnu og så kostede det mange penge at etablere skolearbejdspladser med edb. 20 år senere er der sket store udviklinger på det teknologiske område. Internettet findes, computere findes i de fleste hjem, med netværksforbindelse med stor båndbredde. Der er investeret massivt i computere, internetforbindelser, uddannelse af uddannelsesinstitutioners personale. Der er udviklet masser af programmer til støtte 4\n7 for undervisning, brugt mange ressourcer på udvikling og forskning i området it og undervisning, massiv digitalisering af offentlig administration i forhold til brugerne, mobiltelefoner har overtaget telefonmarkedet og der findes nu flere mobiltelefonabonnementer end der er indbyggere i landet. 1 Set fra et 80 er perspektiv burde alle disse teknologiske forandringer have udløst så massive forandringer af undervisning og skole, at det ikke var til at genkende. Og meget er ændret, men grundlæggende er det stadig det samme. Der er kommet rigtig mange gode og spændende hjælpemidler til, bøger er af og til afløst af digitale materialer, og meget skrivearbejde foregår med anvendelse af tekstbehandlingsprogrammer. Men det helt store gennembrud for andre og nye måder at skabe læring på, lader vente på sig. Efter at der, særligt i begyndelsen af årtusindet, blev satset massivt på it i skolesystemerne ved at bruge store beløb til flere computere, uddannelse af ledere og lærere, indkøb af LMS, Learning Management Systems, masser af udviklings og forskningsprojekter, blev indsatsens effekt gennem årene evalueret i Det viser sig her, at det er den organisatoriske, administrative anvendelse af it, der udvikler sig mest, og den pædagogiske, undervisningsmæssige del, der hænger i bremsen. Hvor skolerne generelt er kommet godt i gang med den organisatoriske anvendelse, er der kun på de skoler, der har anvendt videndelingssystemer i længere tid (to år eller mere) eksempler på en mere systematisk, konsekvent og bred pædagogisk anvendelse. (Rambøll: Rapport om Pædagogisk og Organisatorisk anvendelse af Videndelingssystemer i Folkeskolen, juni 2007) Det handler altså om anvendelse af systemer til videndeling, som er tænkt ind i organiseringen af det pædagogiske arbejde og samarbejde om planlægning og afvikling af undervisning. LMS har ikke haft nogen særlig indflydelse på det pædagogiske arbejde i klasseværelserne. Informationsteknologiernes indflydelse på den pædagogiske praksis i folkeskolen er undersøgt i store, sammenlignende, internationale undersøgelser, SITES M1 og SITES Undersøgelserne skelner mellem tre forskellige lærings-paradigmer: 1 BT 11. februar\n8 1) Det traditionelle paradigme, 2) Livslangt læringsparadigmet og 3) Netværksparadigmet Undersøgelsen konkluderer, at der er sket et fald i tilslutningen til de to sidste paradigmer. Undervisningen er faktisk blevet mere traditionel, da. eleverne på samme tid arbejdede med de samme materialer og en lærer, der holdt styr på elevernes aktiviteter og fremskridt samt ved et fokus på udvikling af færdigheder. (Bryderup og Larsson, 2008) Altså, it gør ikke meget ved pædagogikken og samarbejde mellem lærere, elever og forældre. De administrative opgaveløsninger har i højere grad gavn af teknologiudviklingen. Jeg vil gerne forstå, hvilke barrierer der forhindrer, at man ikke bare kaster sig ud i det? Jeg synes, det er mærkeligt, når nu teknologierne findes og på mange områder kunne være værdifulde redskaber for de fleste mennesker at kende til og bruge i mange forskellige sammenhænge. Ifølge Bryderup og Larson (2008,6) ligger en stor del af forklaringen i uddannelsespolitikken, som med sine centrale læreplaner og nationale test trækker mod det traditionelle paradigme. Omvendt skal der også satses individuelt på det enkelte barn/studerende, og det peger den anden vej. Til trods for store investeringer i udstyr og uddannelse forklarer lærerne miseren med utilstrækkelig it infrastruktur, samt mang-lende tid til uddannelse og udvikling (Bryderup & Larsson 2008). Man kan så spørge: Er det fagforstening? Lærernes alder? Tabet af Grundtvigs det levende ord? Eller er det lærerstudiets rekrutteringsgrundlag og læreruddannelsen? Manglende ledelse? Nedadgående status for lærerjobbet, metodefriheden, elevernes dårlige opdragelse? Eller er det bare fordi, for meget it i undervisningen ikke rigtigt duer? Efter mange år på underviserens side af katederet er jeg nu studerende på ITU. Her har jeg oplevet en undervisningssituation, hvor underviserne er unge (yngre), hvor alle 6\n9 pr. definition er interesserede i anvendelsen af it. Udstyret er nyt, lokalerne er nye og i orden, og viljen til fornyelse er indbygget i universitet. Her er en stor del af barriererne altså væk - og alligevel er det min oplevelse, at størstedelen af læringen på mit kursus finder sted indenfor det traditionelle læringsparadigme. Hvordan kan man forklare det? Hvad skal gøres anderledes, hvis man skal have læringsparadigme og samfundsparadigme til at passe sammen? Hvorfor er det vigtigt at lære at lære? Undervisningsinstitutionerne kan tilsyneladende ikke leve op til forventningerne til det de skal levere: Forskning og uddannelse i verdensklasse. (Statsministerens Åbningstale, 2005). Det danske samfund skal i høj grad håndtere den globale konkurrence ved at have dygtige, innovative, veluddannede medborgere. Der er åbenbart langt mellem samfundets forventninger til undervisning og læring, og dét, der så reelt foregår i mange institutioner. Behovet for uddannelse og læring er stadigt stigende, men samtidig klager uddannelserne over, at der skæres i ressourcetildelingen til institutionel varetagelse af opgaven. Det kalder på nye måder at tænke læring. Stigende individualisering skaber forventning om fleksible måder at lære på. Løsninger, som kan passe til de individuelle forkundskaber og mål: læringsstil, tidsskemaer, geografi mv, og disse krav er vanskelige at imødekomme for institutioner, som ikke tilpasser undervisningsformer. I lyset af ovenstående er der altså et udtalt behov for at skifte læringsparadigme, så det bliver i overensstemmelse med det netværkssamfund, som vi lever i. Til et netværksparadigme, som er karakteriseret ved elever der [er] aktivt engagerede i deres egen læringsproces og i at søge informationer, [deltager] i projekt- og samarbejdsbaseret læring, [har] mulighed for at arbejde i deres eget tempo, og selv [kan] bestemme, hvornår de [ønsker] at teste deres egne fremskridt (Bryderup og Larson, 2008) Læring og videndeling er dog ikke kun et interessant emne for skolesystemer. Også virksomheder har et øget behov for at have konstant opdateret viden. De efterspørger 7\n10 derfor i stigende grad medarbejdere, som har kompetencer til at navigere i komplekse og kaotiske omgivelser, og som selv tager ansvar for deres egen fortsatte læring. Sådanne kompetencer fremmes bedst i netværksparadigmet (Hamburg, 2008). Endelig er det efterhånden en grundlæggende forudsætning for at kunne fungere som borger i samfundet, at man kan håndtere de digitale udfordringer, - ikke kun som tilskuer, men som deltager og producent. Vi skal blive ved med at ville lære. Man kunne kalde det bæredygtig læring. I dette lys tror jeg, der er muligheder i Web 2.0 værktøjer (også kaldet social software), f.eks. blogs, wikis, online netværk som Facebook og ning, fildeling (dokumenter, billeder, video), bogmærkedeling og eventuelt virtuelle verdener. Både dansk og uden-landsk forskning beskæftiger sig med at dokumentere, hvad der i denne sammenhæng dur, og hvad der ikke gør. Jeg har ikke det fulde overblik over, hvor debatten er kom-met hen, men jeg fornemmer en åbenbar og stor distance mellem den akademiske og den mere hverdagspraktiske forståelse, når jeg diskuterer emnet i de forskellige mil-jøer. Det handler vel om, at det er meget komplekse forhold, så der er mange sand-heder på en gang. Eller også befinder forskningen sig bare i et paradigme, der er på forkant med virkeligheden. Opgaven, der skal løses Hvordan designer man bæredygtig læring? Hvordan tilrettelægger man en undervisning, der motiverer til fortsat, vedvarende, livslang læring. Og hvordan kan anvendelse S S S M C M C M C af social software bidrage til det? 8\n11 Den bæredygtig lærende skal kunne holde sig i gang med at lære, kunne fastholde sin motivation og nysgerrighed, kende sin egen måde at lære på. Dette kræver, at der ændres på indstillinger og arbejdsvaner samt opfattelsen af hvilken rolle og ansvar man har for at lære. Opgaven er at komme gennem forløbet: Mindshift -> Skillshift -> Cultureshift (Hodal, 2008) Der er imidlertid ikke tale om en lineær proces, men snarere om et kontinuert forløb af iterative processer, hvor de små ændringer langsomt bygges op til et større skifte: Det er dermed en forudsætning for opnåelse af kulturskiftet at den lærende allerede er der, har taget en ny indstilling, mindset, på sig. Der er brug for en model, der kan give støtte til at gennemføre mindshift (f.eks. ændre indstilling til at tage ansvar for sin egen læring) uden at modarbejde skiftet (f.eks. ved at tage ansvaret fra den lærende). Det handler således om at tage små skridt, at tage udgangspunkt i det, der er kendt, som man er tryg ved, og derefter bygge op og bygge videre, frem for at skabe den store ændring i ét hug med et stort, forkromet system. Problemformulering Det er opgaven at finde et IT-pædagogisk ståsted, der giver belæg for, at et simpelt system af Web 2.0 værktøjer kan understøtte og forstærke læring, når det anvendes i undervisning, som er organiseret i kurser eller klasser og som en blanding af online og face-to-face undervisning. Herunder diskuteres det teoretisk, hvordan den samfundsmæssige udvikling ændrer vilkårene for undervisningen og stiller nye krav til de måder, vi i dag tænker og håndterer læring. Endelig udarbejdes et koncept for, hvordan planlægning, organisering og gennemførelse af et konkret undervisningsforløb kan se ud; her med særlig fokus på, hvordan integrationen af sociale teknologier samt underviser- og, studenter-roller, kan medvirke til opnåelse af bæredygtig læring. Konceptet underbygges af en digital mock-up for det 9\n12 samme undervisningsforløb, for at vise en mulig anvendelse af de valgte værk-tøjer. Afgrænsning Indholdet i det konkrete undervisningsforløb, der handler om Digital dannelse er kun skitser, der skal optræde som illustrativ baggrund for konceptets funktionalitet. Ved web 2.0 værktøjer/social software (to begreber, jeg desuden bruger med samme betydning), forstår jeg internetbaserede værktøjer, som muliggør kommunikation med mange, interaktiv deltagelse, brugergenereret indhold, muligheder for at dele indhold, muligheder for at etablere sociale netværk. Fokus er på blogs, wikis, RSS, webmail, sø-gemaskiner, chat, dokument/foto/lyd/video deling. 1 0\n13 TEORETISK DISKUSSION For at komme omkring argumenterne for at bruge sociale teknologier som en integreret del af et undervisningsforløb, er det relevant at forstå baggrunden, konteksten, i en bredere forstand. Jeg vil derfor herunder se på feltet i et bredere og mere teoretisk perspektiv, inden jeg tager fat på den egentlige gennemgang af konceptet. Det komplekse samfund Samfundet er blevet stadig mere komplekst. Mængden af information er voldsomt stigende, konstante ændringer af organisationer, teknologier, og tiltagende uforudsigelighed er faktorer der karakteriserer det komplekse samfund. At kunne agere i denne kompleksitet udfordrer vores kompetencer konstant, for at kunne skabe mening i forvirringen. Kompleksiteten udfordrer tre almindelige antagelser om: 1) Orden: at der er en sammenhæng mellem årsag og virkning. Vi skal bare kende formlen 2) Rationalitet: når vi kender sammenhængen vil vi kunne foretage rationelle valg på et oplyst grundlag, og 3) Hensigt: når vi handler er det med en velovervejet hensigt For at skabe mening i komplekse og kaotiske situationer skal vi bruge nye, sociale kompetencer, så som kreativitet, gå på mod, autonomi, risikovillighed. Det er ikke muligt på forhånd at få overblik over situationen og vide hvordan man skal handle, men man må turde kaste en ide ud i det og se hvordan omverdenen reagerer. Af tilbagemeldingen kan man måske skabe et mønster, som kan hjælpe én til at korrigere og foretage nye valg (Kurtz & Snowden, 2003) Individ og fællesskab: Udviklingen i kommunikation og social interaktion Der er meget store forskelle på de vilkår, som læringsaktiviteter skal fungere i i dét industrisamfund, vi er på vej ud af, og dét informationssamfund, vi befinder os midt i. 1 1\n14 Og det har stor indflydelse på de beslutninger, der skal tages i forbindelse med design af undervisnings- og videndelingskoncepter. Wellman analyserer udviklingen fra lokal over glokal til global samfund. Fra gruppe til netværk af individer. This is the time for individuals and their networks, not for groups. The proliferation of computersupported social networks fosters changes in network capital : how people contact, interact and obtain resources from each other. The broadly-embracing collectivity, nurturing and controlling, has become a fragmented, variegated and personalized social network. Autonomy, opportunity, and uncertainty are the rule (Wellman 2002) Parametrene for Networked Individualism fortæller noget om den socialkarakter, der passer til netværkssamfundet. Nogle individer er allerede tilpassede til denne netværkstænkning, mens andre stadig mest er prægede af at opføre sig som medlemmer af grupper, og således stadig befinder sig i en af de to øvrige samfundsformer. Nedenfor har jeg hentet nogle eksempler på parametre fra Wellmans analyse (egen oversættelse): FÆNOMEN LITTLE BOXES GLOCALIZATION NETWORKED INDIVIDUALISM Fysisk udbredelse Lokal Glo-kal Global Modalitet Dør-til-dør Sted-til-sted Person-til-person Kommunikationsform face-to-face Fastnettelefon Mobil telefon Trådløs netværk Social organisation Grupper Hjemmet Netværks individualisme Netværk af netværk Basis for samspil Det du er født til Det du er blevet til Det du gør dig selv til Personlig stil Konformitet Beskyt din base før angreb Fri agent Autonomi, initiativ Lav autonomi Venter på de Blandet i kerne Høj i periferi Høj autonomi Udfarende andre initiativrig Samarbejde Samarbejde og fælles Samarbejde i kerne Andre Uafhængige aktiviteter om kollektive laves kortvarige alliancer tidsskemaer Tværgående formål alliancer med skiftende andre 1 2\n15 Social kontrol Tæt kontrol Moderat kontrol Fragmenteret kontrol Socialisering Adlyd de ældre i gruppen Adlyd forældre, beundr din frue, opfoster dine børn, indret dig på din boss, leg med kolleger og venner Udvikl strategier og taktikker for at føre dig frem Følelse af solidaritet Høj gruppesolidaritet Moderat solidaritet med Følelse af at være et autonomt Fælles navn og identitet kerne individ Masse-publiceren En særlig side ved samfundsudviklingen er informationsteknologiens muligheder for udveksling af information i stor skala. Det er blevet muligt for alle at kommunikere med alle, og den vej skabe koordinerede aktiviteter. Det kan bl.a. forklares med stadigt faldende transaktionsomkostninger ved kommunikation: The cost of all kinds of group activity sharing, cooperation, and collective action - have fallen so far so fast that activities previously hidden beneath the floor are now coming to light. We didn t notice how many things were under the floor, because prior to current era, the alternative to institutional action was usually no action. Social tools provide a third alternative: action by loosely structured groups, operating without managerial direction and outside the profit motive. (Shirky, 2008) En konsekvens af den omkostningsfrie publiceren er, at man kan kaste sine ideer, anta-gelser og forestillinger ud til vurdering blandt masserne. Filtrering gennem mediets, avisens eller forlagets redaktør - filter, then publish - er ikke længere betingelsen for at kommunikere med mange. Og selvkritik, perfektionisme og selvcensur behøver ikke længere indskrænke offentliggørelse af ideer og tanker. Rækkefølgen er nu omvendt og blevet til en ny mulighed. Nu hedder det publish, then filter (Shirky, 2008:81). Lad folk høre, hvad du mener før du selv er 100% sikker. I en undervisningssammenhæng giver dette nogle spændende muligheder for at udvide samtalerummet. Til gengæld udfordrer det den personlige integritet og autonomi, da 1 3\n16 man skal tro på det, man siger, og være åben for og ønske både ros og modsigelse. Viden og læring, nu med it Jeg tror på, at mennesker gerne vil lære. Det er den måde vi har udviklet os på. Der er ikke én måde at lære på. Forskellige måder at lære på passer til forskellige kontekster: Hvad skal læres, hvem skal lære, forkundskaber, tilgængelig teknologi osv, er forhold som jeg har behandlet i foregående afsnit og som hører til konteksten. Valg af måden at lære på afhænger også af forståelsen af erkendelse og viden. Hvad er viden? Sammenhængen mellem læring og viden? Hvordan ved man noget? Hvornår har man så lært noget? Hvordan opnår man viden? Hvordan lærer man? Connectivisme & connective knowledge Med teorien om Connectivisme 1 forsøger George Siemens og Stephen Downes at samle og udvikle pædagogisk teori til læring i netværkssamfundet, a learning theory for the digital age, (Siemens 2005) 2. De udfordrer bestående teorier om læring: behavourisme, kognitivisme og konstruktivisme. Disse teorier er udviklet i en anden tid (i faserne før networked individualism, som tidligere beskrevet af Wellman), og connectivismen ser teorierne i lyset af informationsteknologiens seneste udvikling, og mener, at de bagvedliggende betingelser er ændrede, således at teorierne ikke længere kan forklare forhold omkring læring. De kan ikke bare tilpasses. Der er brug for en ny forståelse. Connectivisme har rod i nyere teorier om samfund, hjerneforskning og computervidenskab, og foreslår nye forståelser af viden og læring. Netværksoptikken skrues 1 Connectivism er Siemens engelske betegnelse for sin teori. Jeg bruger det engelsk/danske ord connectivisme 2 Jeg har i efteråret 2008 fulgt MOOC-kurset (Massive Open Online Course) Connectivism and Connective Knowledge på University of Manitoba, Canada som ledes af Siemens og Downes. 1 4\n17 på, når begreberne skal forklares: Connectivism is the integration of principles explored by chaos, network, and complexity and self-organization theories. (Downes 2005) (Efter Siemens, Præsentation, 2008) Figuren herover viser connectivismens anvendelse af netværksbegrebet på tre områder: Neural, concepts, og external. Der er denne netværkstankegang/analogi/billede, som bl.a. hentes fra computerverdenen, som er gennemgående for connectivismes forklaringer og forståelser. Forklaringerne gælder netværk i bred forstand, ikke kun elektroniske. Men netværkstankegangen viser sin styrke og forklaringskraft med udbredelsen af elektroniske, online netværk: The capacity to form connections between sources of information, and thereby create useful information patterns, is required to learn in our knowledge economy. (Siemens 2005) Connectivismen fremhæver en række principper for læring: Hjernen deltager i læring ved at etablere forbindelser mellem neuroner Læringsmiljøer skal hjælpe læringen ved at etablere forbindelser mellem mennesker, altså kommunikation, samarbejde, deling Læring er en individuel proces, som ikke nødvendigvis skal gå gennem en formaliseret lærer 1 5\n18 Læreprocesser er uformelle, ukontrollable, ustyrlige, kaotiske, ikke-lineære Læringsmiljøer fremmer læring ved at etablere forbindelser mellem begreber, ved at skabe mønstre, ved externalisering, f.eks gennem oplevelser, samtaler, tegninger, concept-maps, spil, etc. This amplification of learning, knowledge and understanding through the extension of a personal network is the epitome of connectivism. ( ) The pipe is more important than the content within the pipe ( ) As knowledge continues to grow and evolve, access to what is needed is more important than what the learner currently possesses. (Siemens, 2005) Ifølge connectivismen er viden således spredt, distribueret. Viden findes ikke nogen bestemte steder. Viden er ikke en ting, det er heller ikke sætninger i bevidstheden. Man kan ikke få fat i viden. Viden er the connections. Viden kræver, at der er én, der oplever/registrerer, mens læreprocessen handler om at skabe associationer, forbindelser, mellem mennesker, begreber, mellem nerveceller i hjernen. Man kan ikke konstru-ere viden, viden gror, modnes, udøves, udvikler sig. (Downes, ustream, 2008). Det kræver nogen tilvænning at forstå disse antagelser om viden og læring, f.eks.at viden ikke findes i bøger og biblioteker. Det bliver først viden, når nogen skaber forbindelser mellem bøgerne, mennesker, erfaringer, en konkret situation osv. Det er en kompleks teori under udvikling, som udfordrer indgroede og grundlæggende antagelser. Udviklingen af teorien foregår bl.a. i samarbejde med brugerne. Et netbaseret kursus om Connectivism and Connective Knowledge med 2300 deltagere fra hele verden, blev afviklet over 12 uger ved anvendelse af ideerne i praksis. Jeg deltog i kurset og fik mange erfaringer om min egen læring, min egen dannelse, teknologi, og begyndende forståelse af netværkslæring. Siemens selv opfatter også kurset som et eksperiment, som skal bruges i det videre arbejde med teorien: The field of education has been slow to recognize both the impact of new learning tools and the environmental changes in what it means to learn. Connectivism provides insight into learning skills and tasks needed for learners to flourish in a digital era. 1 6\n19 (Siemens 2005) Læringsteori, hvordan lærer man? Connectivisme flugter meget godt mine antagelser om undervisning og læring. Jeg har undervist i mange år med rod i principperne om problembaseret og deltagerstyret projektorganisering (Illeris, 1974) samt problembaset læring (Petersen, 1999). Jeg tror på, at man lærer når man arbejder. Man lærer ved at handle og gøre noget. Det er en grundlæggende betingelse for læring, at man tager det på sig, at man sætter sig for at ville lære. Derfor er opgaven for den, der tilbyder undervisning, også, at skabe de rette betingelser for, at den lærende kan og vil tage ansvaret for sin egen læring. e-læring og LMS Der har i mange år været eksperimenteret og forsket i, hvordan man anvender it i undervisningen. Her tænker jeg på muligheder for at kommunikere over nettet og erstatte eller supplere traditionelle undervisningsformer med computerstøttet undervisning, e-læring. På MIL-uddannelsen (Master i Ikt og Læring) på Aalborg Universitet, har man eksempelvis længe anvendt computerkonferencer i et kursusforløb, som kræver at de studerende kan kommunikere online. Ofte i forbindelse med projektopgaver. Konferencerne har i midlertid ikke kunnet etablere en tilfredsstillende og ønsket aktivitet i kommunikationen mellem de studerende, og som et forsøg blev en del af online undervisningen i stedet etableret ved anvendelse af weblogs. Konklusionen på forsøget blev at weblogs kan være et frugtbart alternativ til konferencen; at fortsat brug af weblogs kan støtte de studerende i at udvikle deres refleksioner, deres egne måder at udtrykke sig på, og udgøre en god ramme for et komplekst diskussionsmiljø (Andreasen, 2005). I mange uddannelsesinstitutioner og større virksomheder har man ligeledes etableret såkaldte LMS, Learning Management systemer (f.eks. BlackBoard, Fronter eller Skole- 1 7\n20 intra). Disse tilbyder også muligheder for online kommunikation mellem lærere og studerende, uden det dog har haft den helt store succes. Systemerne egner sig tilsyneladende bedre til at løse administrative opgaver omkring undervisning. Til støtte for de studerendes udvikling af lærekompetencer i selvstyrende, problembaserede, kollaborative læreprocesser skal de, ifølge Dalsgaard (2006), langt hellere udstyres med en samling mindre værktøjer frem for store systemer: As stated, learning cannot be managed. Learning can, however, be facilitated. The educational potential of social software is to facilitate self-governed, problem-based and collaborative activities by supplying students with loosely joined personal tools for independent construction, and by engaging them in social networks. This approach to e-learning empowers students by giving them the ability to navigate and participate on the web and to use it actively to solve problems. It is important to stress that the argument for using separate tools instead of an integrated system is a pedagogical argument. The argument is that the learning activities of students cannot be structured or pre-determined. Choice of a variety of tools will better support the required flexibility of open-ended activities than any one integrated system. (Dalsgaard 2006) Store, forkromede systemer fremmer altså ikke selvstændig læring. Dette opnås bedre ved at anvende skræddersyede kombinationer af social software. Det pointeres dog, at værktøjerne skal organiseres, så de understøtter læreprocessen. Dalsgaard støtter desuden min tanke om, at anvendelse og deltagelse på nettet er en nødvendig forudsætning for at skabe digital dannelse. Anvendelse af social software på ét kursus har stor betydning for den studerendes it opdragelse og forhold til sin egen måde at lære på - også langt ud i fremtiden: Working as proposed here, students not only learn a specific topic, but they are equipped with tools to navigate and make active use of the web to solve future problems. After the end of a course or an education, the networks continue to exist. Continued participation in social networks and creation of new networks give people access to a vast number of people and other resources. (Dalsgaard 2006) Digital dannelse 1 8\n21 Jeg har i flere omgange nævnt begrebet digital dannelse. For at afrunde dette, vil jeg afslutte projektets teoretiske diskussion med en kort behandling af spørgsmålet omkring hvad der er dannelse i en digitaliseret tid? Dannelsestænkning er ikke ny i forhold til uddannelsessystemet idet, det oprindelige dannelsesideal betød kultivering av mennesket i overensstemmelse med dets egen vilje" (Hoem, 2003), hvilket var i modsætning til samfundets ønsker om at udstyre sine medlemmer med de rigtige kompetencer. Digital dannelse har tidligere været forstået som IKT færdigheder: færdigheder i håndtering af tekstbehandling, regneark, præsentationsprogrammer og søgning på internettet. Og derudover evne til at forholde sig kritisk til informationer. Denne forståelse af digital dannelse ændrer sig med netværkssamfundet. Her bliver...evnen til selv å produsere informasjon som grunnlag for kommunikasjon like viktig som evnen til å kunne fortolke informasjon som andre har produsert. Samtidig er vi alle klar over at tilgang til informasjon i seg selv har liten verdi med mindre vi er i stand til å sette den inn i en sammenheng der vi ser innholdet i forhold til kunnskap som vi allerede besitter. (ibid). Hoem noterer et digitalt dannelsesideal, hvor..det [er] nyttig å snakke om et digitalt dannelsesideal knyttet til en selvoverskridende prosess der individet kommunikerer med andre i en vekselvirkning mellom "produksjon" og "konsum" av informasjon. (Hoem 1999). Digital dannelse er således, ifølge Hoem, meget mere end kontorprogrammer og internetsøgning. Det handler om, hvordan hvert enkelt individ bliver bedst i stand til at udnytte teknologien for at opbygge sin egen forståelse af og sine relationer til det omgivende samfund. I læringssammenhæng er det vigtigt at ændre sin dannelse, så man ikke kun er videnkonsument. Man skal lære at blive publisher, at producere viden, at skrive sine refleksioner, eksternalisere sine overvejelser, gøre dem tilgængelige for debat, peerreview. 1 9\n22 Opsamling på læringsafsnit Der er god støtte til at mene, at læring i det 21. årh. har andre betingelser, udfordringer og muligheder end tidligere, - ikke mindst på baggrund af den teknologiske udvikling, specielt på medie og kommunikationsområdet. Der er belæg for at anlægge et nyt syn på undervisning, der indregner it som et aktiv, en udvidelse af mulighederne for at skabe vedvarende motivation for læring. Det er nødvendigt - og muligt - at etablere et læringsmiljø, som håndterer vigtige faktorer for opnåelse og forstærkning af læring, baseret på individuel tilpasning og ansvar, fleksibel, ikke lineær, forud fastlagt struktur, mulighed for samtaler, refleksion, mulighed for adgang til videnressourcer, deltagelse i netværk for vedvarende læring. Der er alternativer til at fortsætte som vi plejer, nu bare med strøm til - og det skal foregå i små skridt, i et kontinuert forløb med tilpasning af værktøjer til aktuelle behov og fokus på de langsigtede gevinster ved at lære at bruge de sociale teknologier - det er digital dannelse og bæredygtig læring. 2 0\n23 KONCEPTUDVIKLING Designovervejelser for projektets digitale læringskoncept Didaktiske overvejelser Anvendelse af it som støtte til undervisning er ikke et vidundermiddel, der med ét har fjernet alle besværligheder ved at undervise og skabe læring. Grundlæggende pædagogisk/didaktiske principper gælder også online, og ligner dem vi kender fra traditionel didaktik f.eks. som formuleret herunder: Krav og forventninger til de studerende om en arbejdsorienteret, koncentreret atmosfære Velorganiseret, disciplineret undervisning, tiden bruges fornuftigt Udvælgelse af undervisningsindhold Faglig progression Forklaringer og fremlæggelser, forevisninger fra læreren med vægt på forståelse af begreber og sammenhænge Lærerens føling med den enkeltes læring, feedback til deltagerne, og sikring af, at de når frem til målet Et positivt, støtttende og venligt klima (Per Fibæk Laursen (2001) Det nye er, at muligheden for at flytte centrum for læreprocessen fra underviseren til den studerende er reel, og skal udnyttes. Som nævnt tidligere dette er mindshift nødvendigt/uundgåeligt, hvis behovet for læring og videndeling skal imødekommes. Kunst-en er at sætte processen mindshift ->skillshift -> cultureshift i gang. Og fastholde den. Scaffolding Elsebeth K. Sørensen (1999) beskæftiger sig, med hvordan man får mere ud af Distributed Computer Supported Collaborative Learning. Anvendelsen af computer støttet, 2 1\n24 asynkron, online kommunikation kan give god kvalitet og fleksibilitet på læreprocesser. Men det kan være meget vanskeligt at få kommunikationen mellem deltagerne til at fungere tilfredsstillende i et sådant miljø, selv om der er belæg for, at det er menneskelig interaktion og kommunikation, der giver læring. Samtalerne, kommunikationen mellem deltagerne har ikke givet den værdi til læringen, som man gerne ville. Hun argumenterer for, at der skal mere fokus på dialogaspektet i online miljøer, og dette kræver ikke mindst en ny didaktik. Hun taler i den forbindelse om scaffolding (stillads-bygning) og underviser-rollen, som den mest erfarne, der viser vej. Om learner-perspektivet baseret på gensidig afhængighed, og endelig, opmærksomhed på sociale-, opgavemæssige, og konceptuelle aspekter, samt såkaldt workspace awareness. Disse elementer skal indgå i designet af online læringsmiljøer for at det giver såkaldt Intellectual Amplification (Sørensen, 1999) KISS: keep it simple! Fremfor at lave endnu et LMS-system, er det således en vigtig pointe for projektets koncept, at det ikke handler om at skabe en ny, stor forkromet løsning. Mange - eller nogle - af de unge studerende vil sandsynligvis på forhånd kende til (nogle af) de værktøjer, som løsningen bygges op af. For resten af gruppen vil det omvendt betyde, at de kommer til at stifte bekendtskab med systemer, som de nok alligevel ville støde på før eller siden, og som de derfor i denne sammenhæng får en interessant mulighed for at lære at kende og opleve mulighederne ved. Der er altså ikke på samme måde, som med f.eks. et LMS, tale om endnu et nyt system der skal læres, men som kun kan bruges i en begrænset tidsperiode, f.eks. så længe man studerer på en given institution. Det er digital dannelse, der rækker langt ind i fremtiden. En anden vigtig pointe er, at det hele findes og er tilgængeligt - gratis - online for alle og enhver. Det betyder, at der ikke er tale om en større økonomisk investering for et (trods alt) begrænset læringsmiljø - tværtimod så er mulighederne for at skræddersy og kombinere nærmest uendelige, og derfor blot afhængige af det aktuelle behov - og så naturligvis den tid det tager at lære systemerne at kende. 2 2\n25 Følgende er et eksempel på, hvordan den principielle opsætning og plan for et kursusforløb kan se ud. Det konkrete indhold kan som sagt variere, og den endelige udformning kan tilpasses den aktuelle kontekst som konceptet skal bruges i. Den konkrete undervisningsopgave Udgangspunktet for dette eksempel (demo-kursus) er at planlægge et forløb med undervisning i emnet Digital dannelse (hermed får jeg lejlighed til yderligere at behandle én af projektets kerneproblemstillinger i selve kursusbeskrivelsen). Indholdet er vævet sammen med strukturen, organiseringen, og den pædagogiske tanke bag er, at man kan kun lære indholdet ved at gøre det. Hvis du vil blive digital dannet, skal du i gang med at gøre det; du skal være det, før du kan lære det? Der burde dog kunne været tale om et hvilket som helst emne, da den ramme, der udvikles, skal kunne bruges som skabelon for andre lignende undervisningsopgaver. Konceptet skal naturligvis tilpasses den konkrete kontekst. Men den enkle, minimalistiske tilgang til konceptets udformning gør det egnet til tilpasning til nye sammenhænge. Det skal netop ikke kunne det hele fra starten, men udformes og udvikles i overensstemmelse med brugerens egne ønsker og behov, så det bliver deres personlige opsætning. Den konkrete undervisningsopgave beskrives i det følgende, og er desuden illustreret i den udarbejdede mock-up. Kursusbeskrivelse for kurset Digital Dannelse Emne: Digital dannelse. Målgruppe: Lærerstuderende, eller lærere på efteruddannelse, gymnasieklasse, universitets-studerende på 1. semester. 2 3\n26 Jeg forventer en ikke-homogen gruppe med meget forskellige forudsætninger, som allerede har etableret egne læringsbaner, og læringsvaner, og som har individuelle modstandspunkter. De har brug for støtte i forskellig grad, er sikkert selfdirected learners i forskellig grad. Jeg har i eksemplet valgt denne målgruppe, fordi den passer til det materiale, jeg kender, og jeg kommunikerer lettest med denne gruppe. Men konceptet skal i princippet kunne tilpasses alle typer lærende. Metode: Klasse eller storklasse undervisning kombineret med online undervisning via en tilpasset samling af social software (på dette kursus primært anvendelse af blogs og rss, og desuden wikis, mail m.m). Lektioner afvikles lejlighedsvis som face-to-face undervisning, med oplæg, debat, gruppeøvelser og opgaver, men hovedparten af undervisningen foregår via nettet med selvstændige, samarbejdende netværk. Mål: Målet for undervisningen er at: Skabe forudsætninger for at målgruppen tilegner sig indholdet i kurset Etablere et personligt læringsmiljø, som også kan anvendes som læringsplatform for de studerende fremover Etablere og fastholde personligt læringsnetværk Indhold: Til dannelsen hører, at man kan bruge en computer tilkoblet netværk, dvs. den forståelse, der f.eks. ligger bag undervisningen i PC kørekort 1. Nedenfor lister jeg stikord og ideer til emner til arbejdet på kurset. De kommer også fra mine erfaringer fra online kurset om connectivisme, fra en online forespørgsel blandt mine forbindelser på LinkedIn, samt debatter online og i dagspressen 2 : 1. Dannelseshistorie, fra Humanistisk dannelse (Humbolt) til IT-dannelse i EDB alderen, til netværkssamfundets digitale dannelse 1 F.eks. som udbudt hos 4D konsulenterne: 2 Lisbeth Knudsen, Om digital dannelse, 2006: Bernt Hubert i Folkeskolen: Mens vi venter på en ny Pisa: 2 4\n27 2. (IT)dannelse og individet i Netværkssamfundet: udvikling af autonomi, individuelt identitetsprojekt i det moderne samfund 3. Fra lokal til globaliseret samfund, fra gruppe til netværks individ 4. Individuelle, personlige kompetencer, mod, ukuelighed, integritet, autonomi 5. Åbenhed og overvågning, sikkerhed, 6. Etablering af fortrolighed med web værktøjer/redskaber 7. IT værktøjer og læring, 8. Manøvrere på web, i info-overload, 9. Skrive, indholdsmæssigt, skabe identitet, find sin egen stemme 10. Læseteknik, skrive teknik, hurtiglæsning, blindskrift 11. Åbenhed, dele-indstilling, offentlig, overvågning, hacking og cracking 12. Deltagelse 13. Navigere i netværk, i en digital kontekst 14. Håndtering af kompleksitet (Den konkrete udvikling af indholdet er et projekt for sig, og ligger ud over denne rapport. Ovenstående er blot for at vise tankerne bag dette kursus). Organisering: Rammen for undervisningen er 12 uger, underviser til stede 4 timer ved start, og derefter 4 timer hver 3. uge. I den mellemliggende tid foregår undervisningen som selvstændig studie. Underviser skal facilitere on-line svarende til 4 undervisningslektioner pr. uge. i 12 uger. Kurset kan være del af et større uddannelsesforløb, hvor de opnåede læringskompetencer skal/kan anvendes i øvrige kurser og studieaktivitet institutionen/virksomheden stiller lokaler til rådighed for tilstedeværelsessessioner. De studerende sørger selv for PC med netadgang med tilstrækkelig båndbredde. Fordelene ved at bruge sociale teknologier - eksemplificeret ved bloggen Bloggen er ét af de værktøjer, der i mine øjne har et stort potentiale i læringssam- 2 5\n28 menhænge. Jeg har derfor valgt bloggen som det centrale omdrejningspunkt i onlinedelen af mit koncept. I det følgende beskriver jeg de fordele jeg ser for dette medie, for at illustrere de pointer, jeg hidtil har fremhævet omkring de sociale teknologier: Hvad er en blog? 1 En weblog eller blog er en hjemmeside, som bliver opdateret gerne med korte intervaller. Indlæggene kan meget nemt skrives, redigeres og kommenteres direkte fra en browser. Indlæg dateres og placeres i kronologisk rækkefølge, med de nyeste indlæg øverst. En weblog er som regel én persons stemme. Den skrives i en uformel stil og indholdet fokuseres på få udvalgte områder, som ikke nødvendigvis har noget med hinanden at gøre. De er derimod udtryk for den enkelte bloggers personlige intetesser og stil. Emner kan være en blanding af fagligt og mere personligt indhold. Blogs kan forbindes, refereres, relateres, linkes En blog præges af mange links. Det kan være links fra enkelte ord i teksten som referencer til en kilde, en ordforklaring, til andre egne indlæg eller tekster på andre blogs som blogskriveren kommenterer. Der kan være lister af links til andre weblogs eller hjemmesider, som blogskriveren vil anbefale eller føler sig på linie med. Der kan oprettes links til forskellige sociale netværk som løbende publicerer blogskrivens aktiviteter i andre medier. Blogs er personlig udtryk, stil, profil Ved sin optræden på sin personlige blog præsenterer blogskribenten sig med sin egen, selvstændige, autonome vinkel. Blogskriveren er redaktør i sit eget rum og profil. En blog er en måde at præsentere sig, at vise sig frem, at etablere sin (net)-idenditet. Blogs er samtaler Indlæggene er udtryk for bloggerens iagttagelser og refleksioner om et emne han vælger at tage op. Når indlæggene publiceres på en blog er det udtryk for at bloggeren ønsker at kommunikere sine tanker og refleksioner og dele dem med andre. Til hvert indlæg er der mulighed for at læserne kan skrive kommentarer. Der kan til hvert indlæg således opstå længere lister af kommentarer, eller kommentarer kan rettes mod 1 Med inspiration i Trine-Maria Kristensen, 2007, Lars Birch Andersen,\n29 andre læseres kommentarer. Endelig er der funktionalitet, track-back, der gør det muligt at følge en diskussion på tværs af blogs, og følge hvilke diskussioner der opstår i kølvandet på et indlæg. Blogs kan følges En blog kan løbende følges af interesserede læsere ved at abonnere på et RSS-feed. Denne funktion sender løbende opdateringer af aktiviteter på bloggen til RSS-abonnenten. Det gælder både indlæg og kommentarer. RSS-feeds opsamles af- og læses i en feedreader. Via RSS kan læserne holde sig orienterede om, hvad der sker på interessante blogs, uden selv at optage kontakt. Blogs er åbne netværk Funktionaliteterne kommentar, trackback og RSS-feed danner rammen om bloggens muligheder som netværksredskab. Omkring bloggen opstår samspil mellem blogejerens personlige udtryk og læserne, og mellem dem der læser. Blogs er skriftlighed Meddelelser formidles hovedsagelig som skrevne indlæg. Skriftlighed er i centrum, selv om en blog kan håndtere billeder, video, lyd. Gennem bloggen udvikler man sin egen skrivestil, sin egen måde at udtrykke sig på. Sproget tager farve af tidligere indlæg, og forventninger om reaktioner fra formodede læsere. Blogs er historier En blog bliver personlige fortællinger og historier. Den skrivende fortæller og opdager gennem sin fortælling og refleksion, hvordan ting hænger sammen, hvad han mener og hvordan han forholder sig til en sag. Den narrative indgang skaber mening. Blogs er arkiv og historik Bloggen fungerer som arkiv for tanker, materialer, samtaler. Bloggens struktur skaber kronologi og oversigt over blogejerens udvikling, udviklingen i et emne eller projekt. Arkivet er søgbart. Ved hjælp af tagging og tidsstempling er det nemt at finde arkiverede ting frem igen. Og det er nemt at skabe referencer mellem arkiveret materiale. 2 7\n30 Konceptets digitale ramme Den digitale ramme for projektets konkrete kursuskoncept er baseret på en idé om at etablere et system af blogs, suppleret med andre sociale værktøjer, for at skabe et læringsmiljø som kan understøtte, forbedre og udvide den læring der foregår i tilstedeværelsesundervisningen, face to face. Hvordan ser undervisningkonceptet ud? Konceptet består i udgangspunktet af tre dele: 2. Personlige blogs - dels underviserens og dels de studerendes 3. En fælles wiki 4. Personlige Google-konti til alle - her introduceres i første omgang mailfunktion (gmail) og RSS-feedreader (Google Reader) De enkelte dele beskrives nærmere herunder: Underviserens blog oprettes som en informationscentral, hub, omdrejningspunkt. Herfra foregår den daglige kommunikation med de se studerende om forløbet af undervisningen, her henledes opmærksomhed på vigtige, interessante begivenheder, links, materialer, nyheder. DayliUgly er en daglig opsamling på aktiviteter, som underviseren redigerer og fomidler på sin blog. Studerendes blog. Hver studerende opretter en personlig blog. Denne skal bruges til personlige refleksioner og studieforløbet, over indholdet af kurset, opbevaring af materialer, egne produkter mv. Bloggen oprettes hos en gratis blog-udbyder (her wordpress.com). På kursus-wikien (se herunder) er der vejledning til oprettelsen. Vejledningen beskriver, hvilke detaljer der skal tages hånd om for at bloggen kan fungere som støtte for personlig læring. WIKI bruges i første omgang som lager for læringsmaterialer, læremidler, læseplaner, skemaer. Senere i forløbet introduceres wiki en som kollaborativt værktøj. Google-konto: mail, rss-læser 2 8\n31 Hver studerende opretter en google-konto med tilhørende mailbox. Google stiller desuden gratis en række ydelser til rådighed ved oprettelse af konto. Disse værktøjer er relevante at beskæftige sig med ud fra et digital dannelses perspektiv. I første omgang, for forenklingens skyld, introduceres mail og rrs-læser. Hvem skal gøre hvad? Rollefordelingen mellem deltagerne i undervisningsforløbet skal klarlægges. Der skal ikke være tvivl om rollefordelingen og forventninger til de deltagende: Underviserens rolle Organisator, sørger for materialer, lokaler, tid. Får den synkrone del til at fungere Facilitator, skaber den gode stemning, skaber glæde og motivation bl.a. gennem uforudsigelighed og overraskelser (Nørretranders, 2007) Guide, viser vej i det kendte, og det ukendte Inspirator Fastholder den studerende, er vedholdende, gentagende, iterativ Feedback, giver hyppig feedback. Rammerne for feedback er aftalte Den studerendes rolle Tager ansvaret for læring på sig Arbejder med stoffet, læser, studerer, reflekterer, noterer, eksternaliserer, Er redaktør på sin blog Viser mod, lader sig udfordre, Forventer feedback, og ikke kun fra underviser Organisationens rolle Stiller ressourcer og redkaber til rådighed Udvikler og godkender læseplan Administrerer opgaver 2 9\n32 Konceptet er søgt illustreret i en digital mock-up, der viser de indledende manøvrer for opstarten af kurset. Den fuldt udrullede brug af konceptet er ikke mulig at vise, uden rent faktisk at gennemføre undervisningsforløbet. Med det indlagte indhold er det således udelukkende min hensigt at illustrere principperne og mulighederne. Mockuppen kan tilgås som beskrevet i den følgende guide. Guide til MOCK-UP Mock-up en kan tilgås on-line på følgende måde: 1. Log ind i Google: Gå til igoogle.com. Du kan logge ind på med mailadressen med password lotitu08. Her starter din (underviser/studerende) google-startside, igoogle (bilag 1). (ellers klik på Nettet i øverste linie) som er sat op med dine personlige abonnementer. I venstre side mailboks, google reader, midtfor: Underviserblog, kursuswiki, højre: diverse. Fanebladet students blogs giver adgang til alle studerendes blogs. 2. Gå ind i Gmail (bilag 2). Mailen benyttes som direkte kommunikations-kanal mellem deltagerne, med de faciliteter, der hører til et mailprogram: kontaktpersoner, arkiv. 3. Gå ind i Google Reader (bilag 3). Her ses opsamlingen af RSS feeds, fra alle de studerendes blogs, underviserbloggen samt andre relevante abonnementer. ilearner linker til underviserens blog (bilag 4) og Wiki linker til kursuswikien, (bilag 5). På fanebladet Studentsblogs linkes til alle studerende, bilag 6, 7 Diskussion og afrunding Jeg har gennem rapporten fundet grund til at mene, at et simpelt system af web 2.0 værktøjer med fordel kan anvendes som støtte for undervisning og etablering af e- 3 0\n33 læringsmiljøer. Den samfundsmæssige og teknologiske udvikling, udviklingen af det digitale netværkssamfund, har etableret nye måder at kommunikere og være sociale på. Dette har grundlæggende ændret indholdet af begreberne individ, fællesskab, og viden, hvilket igen har ændret vilkårene for undervisning og læring. Til at håndtere disse læringsmæssige udfordringer udvikles der nye pædagogiske og didaktiske svar til spørgsmålet om, hvordan undervisning og læring gribes an. Læring bliver i højere grad et individuelt anliggende. Den enkelte får selv ansvaret for at skabe de nødvendige forbindelser i netværkene, de sociale, konceptuelle, de neurale. Hertil er de informationsteknologiske værktøjer til stor værdi. Der er stadig brug for støtte til at etablere den nødvendige digitale dannelse. Det foreslåede simple læringskoncept er ét bud på, hvordan undervisning i et læringsmiljø med blandet face to face og online- aktiviteter kan understøtte læringen, og på sigt give den studerende nødvendige redskaber til at tage ansvar for sin egen læring. Konceptet tager afsæt i at benytte blogs som centrum for kommunikationen i onlineundervisningen. Der kunne have været andre prioriteringer. Bloggen har fordele og u- lemper, og valget af redskaber afhænger af den konkrete situation. Det foreslåede kon-cept er valgt i forhold til den konkrete undervisning i Digital Dannelse. Er der så noget nyt i dette koncept? Virker det? Der er ikke noget vidundermiddel i dette koncept. Succesrig læring kræver stadig hårdt arbejde både af den studerende og af inspirerende undervisere. Men konceptet burde understøtte den form for læringsproces, der er nødvendig for at opnå dannelse i det digitale samfund, som bl.a. indebærer, at man bliver deltager og producent af viden. For at den studerende får udbytte af sin deltagelse, stiller det krav om ansvar og deltagelse, og underviserens opgave er at fastholde og inspirere det iterative gennemløb af læreprocesserne, og det kræver stadig grundig forberedelse, planlægning, engagement og involvering. 3 1


hjem afhjælpe for en absessed tand\nEn abscessed tand er en , hvor en infektion opstår ved roden af tanden eller mellem tand og tandkød . Symptomerne omfatter en tandpine , betændte og ømme gummer , hævelse , blødning , feber og en dårlig smag i munden . Det er klogt at søge tandbehandling med det samme. Men hvis en tandlæge ikke er tilgængelig , er der flere hjem retsmidler , at en patient kan forsøge at lindre smerter\nDet bedste middel mod smerter forbundet med en byld , er at gurgle med varmt saltvand flere gange om dagen . Salt AIDS i at slippe af med bakterier og forhindre spredning af infektionen . Dette vil også bidrage til at fjerne den dårlige smag i munden . Andre løsninger , der har antibakterielle egenskaber omfatter knust hvidløg og fortyndet hydrogenperoxid .\nKold , varm og krydret Dos og Don'ts\nTil medvirke til at reducere hævelse , en patient kan anvende en kold komprimere langs nakken eller kæben . Undgå at bruge en varm komprimere , da det kan øge blødning . Varme drikke , krydret fødevarer og mundskyl kan også forværre smerterne .\nKryddernelliker har også vist sig at have lindrende egenskaber, når de anvendes på bylder . Af denne grund er olie af nelliker sælges i håndkøb i de fleste apoteker . Du kan placere olie af nelliker på et stykke vat , og anvende det direkte som et grødomslag til det berørte område . Du kan også oprette en fed gurgle ved at koge en kop vand med et stykke ingefær , indtil væsken er reduceret til det halve . Fed kan også knuses og anvendes direkte på det angrebne område .\nom klare seler\nhvordan man naturligvis slippe af dårlig ånde\nhvad er de behandlinger af mundtørhed ?\nhvordan du får klar til dit barns første tand besøg\nårsager til halitosis\nLæs mere: hvordan man kan få billige tandpleje