LO-dokumentation Nr. 2 / Tema: Unge og fritidsjob - PDF\nLO-dokumentation Nr. 2 / Tema: Unge og fritidsjob\nDownload "LO-dokumentation Nr. 2 / 2011. Tema: Unge og fritidsjob"\n1 LO-dokumentation Nr. 2 / 11 Tema: Unge og fritidsjob\n2 LO-dokumentation Tema: Unge og fritidsjob Udgivet af LO, Landsorganisationen i Danmark Forsidefoto: Polfoto Layout: LO Tryk: Silkeborg Bogtrykkeri København, juni 11 ISSN: ISBN-nr.: ISBN-online: LO-varenr. 2119\n3 LO-Dokumentation Nr. 2 /11 Unge og fritidsjob Unges fritidsarbejde: Mellem leg og alvor Niels-Henrik M. Hansen, adjunkt, ph.d., cand.scient.soc. Forskningsmedarbejder ved Center for Ungdomsforskning Aarhus Universitet Fysiske og psykiske arbejdsmiljøbelastninger i fritidsjob blandt unge i alderen 13 til 17 år Merete Labriola, Thomas Lund & Johan Hviid Andersen Arbejdsmedicinsk Klinik, Regionshospitalet Herning\n4 Indhold Begge rapporter Forord af LO-sekretær Ejner K. Holst... 3 Unges fritidsarbejde: Mellem leg og alvor... 5 Kapitel 1: Indledning... 7 Kapitel 2: Eksisterende viden om børn og unges fritidsarbejde... 9 Kapitel 3: Opsamling og perspektiver på litteraturstudiet Kapitel 4: Unges fritidsarbejde Litteraturliste Fysiske og psykiske arbejdsmiljøbelastninger i fritidsjob blandt unge i alderen 13 til 17 år Sammenfatning Indtroduktion Metode Resultater Referencer Side 2 I LO-dokumentation nr. 2/11\n5 Forord Hovedparten af de unge årige er aktive på arbejdsmarkedet. Således gælder det, at to-tredjedele af de årige har eller har haft et fritidsjob inden for det seneste år, og blandt de 17 årige er det mere end 8 ud af 10, som ved siden af skolen har eller har haft et fritidsjob inden for det seneste år. Danske unge kommer således i en meget tidlig alder i kontakt med arbejdsmarkedet. De unge er en sårbar gruppe, der skal tages hensyn til. For langt de fleste kan det være en sårbar omvæltning at komme ud på arbejdsmarkedet, også selvom det kun er i et mindre antal timer om ugen. De unge skal lære, hvordan man begår sig på en arbejdsplads, og meget tyder på, at unge uden erfaring er mere udsatte for skader og arbejdsulykker end deres ældre og mere erfarne kolleger. LO-fagbevægelsen har i mange år haft særlig fokus på at sikre gode og trygge arbejdsvilkår for de udsatte unge. Det gælder ikke mindst i forhold til Jobpatruljen, der i de traditionelle feriesæsoner sommer og jul kommer ud på arbejdspladserne og møder de unge i øjenhøjde, for at sikre, at løn og arbejdsvilkår er i orden. I Arbejdsmiljørådet har LO-fagbevægelsen ligeledes stor fokus på at sikre forbedringer i børn og unges arbejdsmiljø, hvor LO i enighed med de øvrige parter på det private og offentlige arbejdsmarked har afgivet en række konkrete anbefalinger til en bred og målrettet indsats for et bedre arbejdsmiljø for børn og unge. For at sikre en fortsat opmærksomhed omkring børn og unges arbejdsmiljø, har LO med denne publikation taget initiativ til at få kastet nyt lys over de unges fritidsarbejde og de arbejdsmiljøproblemer, de møder i den forbindelse. Center for Ungdomsforskning (CEFU) har udarbejdet en baggrundsartikel om de unges fritidsarbejde, hvor det bl.a. beskrives, hvor meget de unge arbejder, og hvordan de selv ser på fritidsarbejdet. Lever jobbet op til forventningerne, og hvordan er løn og arbejdsvilkår? Arbejdsmedicinsk klinik, Regionshospitalet Herning har gennemført en stor spørgeskemaundersøgelse blandt årige fritidsjobbere, hvor der ses nærmere på helbred og trivsel blandt de unge fritidsjobbere. Trives de unge med fritidsjobbet, og er der særlige problemer og udfordringer i bestemte typer af fritidsjob? Unge og fritidsjob I Side 3\n6 Begge artikler er med til at kaste nyt lys over arbejdslivet for de helt unge på det danske arbejdsmarked, og er et vigtigt element i LO-fagbevægelsens fortsatte arbejde, for at sikre en så god og tryg start på arbejdslivet for de unge som overhovedet muligt. God læselyst. Ejner K. Holst, LO-sekretær Side 4 I LO-dokumentation nr. 2/11\n7 Unges fritidsarbejde: Mellem leg og alvor Niels-Henrik M. Hansen, adjunkt, ph.d., cand.scient.soc. Forskningsmedarbejder ved Center for Ungdomsforskning Aarhus Universitet Unge og fritidsjob I Side 5\n8 Indhold Unges fritidsarbejde: Mellem leg og alvor Kapitel 1: Indledning... 7 Kapitel 2: Eksisterende viden om børn og unges fritidsarbejde... 9 Kapitel 3: Opsamling og perspektiver på litteraturstudiet Kapitel 4: Unges fritidsarbejde Litteraturliste Side 6 I LO-dokumentation nr. 2/11\n9 Kapitel 1: Indledning I denne baggrundsartikel vil unges fritidsarbejde blive belyst. Der er tale om en bred artikel, hvor der dels bliver set på de unges egne beskrivelser af deres fritidsarbejde, og hvor dels resultaterne af et litteraturstudie af den eksisterende litteratur på området bliver præsenteret. Målet med denne artikel er for det første, at præsentere et overblik over det billede, som spørgeskemaundersøgelsen tegner af de unges fritidsarbejde. Denne beskrivelse ser indledningsvis på omfanget og udbredelsen af de unges fritidsarbejde, hvorefter den ser på det arbejdsmiljø de unge møder, deres kendskab til fagbevægelsen og endelig kobles dette til en analyse af, hvorledes fritidsarbejdet påvirker de unges almene trivsel. Det andet mål med artiklen er, at gennemgå de eksisterende undersøgelser på området. Hovedparten af artiklens analyser bygger på de unges egne beskrivelser af deres fritidsarbejde, som de kommer til udtryk i det statistiske materiale, som LO har indsamlet. Det medfører, at der er tale om de unges egne subjektive beskrivelser, som her præsenteres i form af statistiske analyser. Det giver et spændende indblik i, hvorledes de unge selv oplever deres vilkår på arbejdsmarkedet. Udgangspunktet for artiklen er med andre ord, at der er noget viden omkring de formelle forhold, der kendetegner unges fritidsjob; men at der omvendt mangler viden om, hvorfor unge vælger at arbejde i deres fritid, og hvordan de oplever at skulle befinde sig på en arbejdsplads. Der mangler tillige viden om, hvilken rolle og betydning fritidsjobbet har i de unges liv, og hvordan det bliver integreret i de unges liv og hverdag. Samlet set giver det følgende forskningsspørgsmål, som artiklen vil arbejde med og som artiklen er struktureret omkring: Indledningsvis skal artiklen skabe overblik over unges forhold til fritidsjob set såvel ud fra den eksisterende litteratur på området (litteraturstudiet) og efterfølgende ud fra undersøgelsens egne analyser. Analyserne af undersøgelsens eget datamateriale skal svare på spørgsmål som: Hvor arbejder de unge? Hvilke uddannelser går de på? Hvad laver de på fritidsjobbet? Hvad er deres lønog arbejdsvilkår? Hvilken rolle spiller dette for de unge? Lever jobbet op til deres forventninger? Unge og fritidsjob I Side 7\n10 Analyserne skal med andre ord medvirke til at kaste lys over de roller og betydninger, de unges tilvalg og fravalg af fritidsjobbet kan have i det nutidige ungdomsliv. Artiklen bliver indledt med en gennemgang af den eksisterende litteratur på området (kapitel 2). Dette efterfølges af en kort diskussion og analyse (kapitel 3) af de forskellige perspektiver, som gennemgangen af den eksisterende har peget på, og hvorledes denne spiller sammen med tidstypiske analyse af det nutidige ungdomsliv. Dernæst kommer den deskriptive analyse af det foreliggende datasæt (kapitel 4), som bliver analyseret i lyset af perspektiverne i kapitel 3. Artiklen afsluttes med en afrunding og opsamling i kapitel 5. Side 8 I LO-dokumentation nr. 2/11\n11 Kapitel 2: Eksisterende viden om børn og unges fritidsarbejde I forbindelse med denne artikel er der blevet foretaget en afsøgning af den tilgængelige litteratur, som belyser børn og unges fritidsjob. Det har vist sig, at være en svær opgave i den forstand, at der umiddelbart ikke er megen litteratur, der specifikt ser på denne problemstilling alene. I en del sammenhænge indgår børn og unges fritidsarbejde som et delelement i en bredere afdækning af fx danske børn og unge tidsforbrug udenfor uddannelsessystemet, og dermed er det ikke altid sikkert, at den pågældende undersøgelse viser sig ved en søgning på børn og unges fritidsarbejde. Afgrænsningsmæssigt er litteraturstudiet fokuseret på danske undersøgelser, der er foretaget efter 2. verdenskrig. Hermed bliver Ungdomskommissionens undersøgelser af danske unges vilkår fra 1945 til 1952 udgangspunktet for dette kapitel (Ungdomskommissionen 1951/1952). Litteraturstudiet er endvidere opdelt i tre dele. En indledende del, hvor diverse undersøgelser gennemgås. Dette efterfølges af en anden del, hvor disse undersøgelser suppleres med undersøgelser foretaget i Center for Ungdomsforskningsregi. I den tredje del opsummeres hovedpointerne i de citerede undersøgelser, og der trækkes en række forbindelseslinjer til aktuel ungdomsforskning med henblik på udviklingen af en forståelsesramme, hvor den efterfølgende analyse af det empiriske materiale kan udfoldes indenfor. Undersøgelserne er placeret i kronologisk rækkefølge efter deres udgivelsesår. Ungdommen og fritiden. Betænkning afgivet af ungdomskommissionen, København: J. H. Schultz A/S Universitets bogtrykkeri, København Den danske ungdom. En statistisk undersøgelse foretaget af ungdomskommissionen. København, 1951, J. H. Schultz A/S. I 1945 blev der nedsat en ungdomskommission af regeringen. Formålet var, at kommissionen skulle undersøge ungdommens særlige problemer og behov (Ungdomskommissionen 1952:8) med det sigte at fremsætte relevante forslag på ungdomsområdet. Det er en myreflittig kommission, som når at udsende omkring rapporter og bøger, der beskriver forskellige forhold omkring ungdommens vilkår på undersøgelsestidspunk- Unge og fritidsjob I Side 9\n12 tet. Det empiriske materiale udgør ikke mindre end 6 forskellige undersøgelser, hvoraf hovedparten er spørgeskemaundersøgelser. Af særlig interesse i denne forbindelse er den såkaldte ungdomsenqueten, som giver et indblik i de unges generelle vilkår og tidsforbrug i fritiden. Denne undersøgelse er gennemført i 1946 i en række udvalgte områder rundt om i landet. I alt er der besvarelser fra unge mellem 15 og 24 år (Ungdomskommissionen 1951:11). Rapporten ser også på tidligere materiale, og konstaterer, at den selv repræsenterer et unikt materiale ved, at den har spurgt de unge selv. Tidligere beskrivelser af ungdommens vilkår er ofte baseret på andres beretninger end direkte undersøgelser (Ungdomskommissionen 1952:31). Undersøgelsen ser på børn og unges arbejde. Termen fritidsarbejde bliver ikke brugt, i stedet tales der om børnearbejde, når der er tale om lønnet arbejde, og hvor den unge ikke er fyldt 14 år. Der arbejdes følgelig med to aldersintervaller (under 14 år og år). Blandt de unge under 14 år (før konfirmationen) analyseres andelene, der har haft arbejde før de blev fjorten år. Resultaterne er fordelt på hovedstaden, provinsbyer, stationsbyer og sognekommuner. I hovedstaden har 30 % af mændene og 10 % af kvinderne haft arbejde før det fyldte 14 år. Disse andele vokser med 50 % (til 45 % af mændene og 15 % af kvinderne) i provinsbyerne. Andelene er omvendt mindre i stationsbyerne og sognekommuner end i hovedstaden (Ungdomskommissionen 1951:28). Det konstateres, at en årsag til forskellen på mænd og kvinders erhvervsfrekvens er, at kvinderne i højere grad arbejder ulønnet indenfor hjemmets rammer, hvorved deres arbejde ikke falder indenfor den anvendte definition. Ligeledes skønner kommissionen, at en væsentlig årsag til, at andelene af unge på landet og de mindre byer, der har haft lønnet arbejdet, er mindre er, at mange her hjælper til i familiens landbrug (Ungdomskommissionen 1951:29). Det undersøges også, hvilken rolle de unges sociale baggrund har for andelen, der har et arbejde. Der er sammenhængene klare. Det er i høj grad børn og unge af ufaglærte og faglærte forældre, der har haft et arbejde, før de fyldte 14 år. Det gælder i særlig grad de unge mænd, og uanset om der er tale om hovedstaden, provinsbyer, stationsbyer og sognekommuner. Den største andel findes blandt mænd, hvor forældrene er ufaglærte, og som er bosat i en provinsby. Her har 63 % haft arbejde, før de blev 14 år. Til sammenligning har kun 7 % af mændene, der er sønner af direktører eller grosserer og er Side 10 I LO-dokumentation nr. 2/11\n13 bosat i hovedstaden, haft et arbejde (Ungdomskommissionen 1951:31). Den sociale profil kommer også til udtryk ved, at unge fra familier med mange børn, i højere grad har haft lønnet arbejde før de blev 14 år (Ungdomskommissionen 1951:30). I byområder arbejder de unge primært med byplads og husgerning, mens det på landet i større grad handler om tjenestedreng i landbruget. De unge, der har en byplads arbejder typisk 2-4 timer om dagen, mens de unge, de i andre stillingskategorier typisk arbejder mere. Efter ungdomskommissionens mange rapporter har der tilsyneladende været meget stille omkring børn og unges fritidsarbejde i al fald, når det det gælder forskningsmæssige afdækninger af det. Det er noget som Coninck-Smith 05 også konstaterer i hendes historiske blik på børn og unges fritidsarbejde, (Coninck-Smith bliver gennemgået senere i dette afsnit). Efter skoletid. En undersøgelse af de store skolebørns fritid. Udgivet af Socialforskningsinstituttet Publikation 154. Per Schultz Jørgensen, Birthe Gamst og Bjarne Hjorth Andersen. Målet med bogen er, at præsentere resultaterne af en undersøgelse af de store skolebørns fritid. Hensigten med undersøgelsen er at kaste lys over de store skolebørns fritidsaktiviteter, og hvorledes de ændres igennem aldersintervallet år. Datamaterialet er af mindre omfang. I alt indgår der 155 skoleelever, der på undersøgelsestidspunktet enten går i 7. eller 8. klasse samt forskellige omnibusundersøgelser gennemført af SFI. Rapporten indleder med at konstatere, at der tilsyneladende eksisterer et skisma mellem tanken om fritiden som et frirum og forpligtelserne ved at have et fritidsjob. Nogle forpligtelser, der kan være ret sure. Men selvom det måske forholder sig sådan, viser deres undersøgelse alligevel, at fritidsjobbet har stor betydning for deres respondenter. Forfatterne spørger efterfølgende, om det skyldes, at pengene er nødvendige for at opretholde et forbrug, der kan understøtte de unges drømme og forestillinger? (Jørgensen, Gamst og Andersen 1986:80). Andelen af børn og unge, der har et fritidsjob vokser i undersøgelsen fra ganske få procent blandt de 10-årige og op til ca. 60 % blandt de 16-årige (den præcise andel fremgår ikke af den anvendte figur (figur 1: Jørgensen, Gamst og Andersen 1986:82). Der kan ikke identificeres nogen sammenhæng mellem social baggrund og andelen, der har et fritidsjob. Dette kan dog skyldes datasættes ringe størrelse. Undersøgelsen peger endvidere på, at den væsentligste årsag til at have et fritidsjob i de unges perspek- Unge og fritidsjob I Side 11\n14 tiv er, at det giver en indkomst til personligt forbrug, hvilket 96 % af de adspurgte peger på som den centrale begrundelse. Forbruget er i særdeleshed rettet mod slik (66 %), fritidsting (41 %) og tøj (37 %) (Jørgensen, Gamst og Andersen 1986:84). I rapporten skitseres der en række forskellige mulige begrundelser til, hvorfor de unge vælger at arbejde i deres fritid. Disse kontrasteres efterfølgende imod et kvalitativt empirisk materiale. Overskrifterne på de forskellige bevæggrunde er: Læreprocesser, socialisering og orientering. Med læreprocesser tænker forfatterne på de processer, der finder sted, når de unge skal lære at begå sig på en arbejdsplads; normer og forventninger til ens indsats og optræden. På den facon bliver fritidsjobbet en forsmag på det senere voksenliv. Denne egenskab, mener forfatterne, ikke kan undervurderes i det moderne samfund, der er præget af fragmentering (Jørgensen, Gamst og Andersen 1986:86). Den anden faktor de beskæftiger sig med, er den eller de orienteringer, som de mener, kan lokaliseres bag ønsket om at indgå i disse læreprocesser. Her peges der på, at fritidsjobbet giver de unge mulighed for at realisere sig selv som selvstændige individer, og at de unge i den forbindelse også overtager de voksnes fokusering på relationen mellem forbrug og arbejde. Endelig peges der også på et muligt socialiserende element, hvilket implicit, der også var til stede i de to foregående dimensioner, hvor de unge via kombinationen af det ubehagelige, fritidsjob og det behagelige forbrug, bliver oplært i at være voksen i en forbrugskultur (Jørgensen, Gamst og Andersen 1986:87ff). Skolebørns erhvervsarbejde, Pia Ryom, 1988, Aarhus: Århus Kommunehospital. Udgangspunktet for denne undersøgelse er en konstatering af, at skolebørn er udsat for mange arbejdsskader, når man ser på arbejdstilsynets registre. Undersøgelsen vil derfor se på udbredelsen og omfanget af skolebørns erhvervsarbejde, samt forsøge at skabe et overblik over eventuelle skader og gener stammende fra erhvervsarbejdet. Datamaterialet udgøres af en spørgeskemaundersøgelse indsamlet blandt 7., 8. og 9. klasser i det daværende Aarhus amt. 10 % af skolerne er blevet adspurgt og undersøgelsen har i alt en deltagerpopulation på 28 elever, hvor ca. 2/3 er 14 eller 15 år gammel på undersøgelsestidspunktet (Ryom 1988: 3-4). Undersøgelsen har en uklar definition af, hvad et fritidsarbejde er den operative definition er beskrevet som at: Lønarbejde er defineret som et arbejde, hvor eleven modtager løn (Ryom 1988:6). Hvad Side 12 I LO-dokumentation nr. 2/11\n15 der konstituerer et arbejde (mht. varighed, hyppighed og andre faktorer forbliver ubelyst). Det er i al fald en ganske bred definition og det er måske også derfor, at undersøgelsen fastslår, at 70 % af respondenterne udfører lønarbejde. Der er en svag overvægt af drenge. Der er også en tendens til, at drengene typisk arbejder mere end pigerne. De mest populære job er avisbud, rengøring, børnepasning og butikshjælp; om end disse job er tydeligt kønnede i deres popularitet fx handler det om børnepasning for pigerne og avisudbringning for drengene (Ryom 1988:9-11). To tredjedele af de unge løfter eller bærer tunge ting. Der er en overvægt af mænd, der løfter eller bærer tunge ting, og det er noget hovedparten gør ofte eller engang imellem (85 %); det er noget de færreste (33 %) har fået instruktioner i, hvordan det skal gøres korrekt. I forlængelse af dette konstateres det, at 61 % af de unge i undersøgelsen i perioder har haft ondt i ryggen. Det er en svag sammenhæng mellem de tunge løft og oplevelsen af, at have ondt i ryggen (Ryom 1988:12-16). Blandt de unge, der er i arbejde, er der også mange, som arbejder med farlige stoffer og materialer (31 %). Igen er det ikke alle de unge, der arbejder med farlige stoffer og materialer, som modtager instruktioner (omkring halvdelen) i, hvorledes de skal beskytte sig mod stofferne. Der er samtidig også en voldsom overrepræsentation af elever, som ofte arbejder med farlige stoffer, der oplever, at de bliver syge af deres arbejde sammenlignet med elever, der sjældent eller aldrig arbejder med farlige stoffer (Ryom 1988:23-24). 24 % af de unge har været udsat for en arbejdsulykke. Der er en overvægt af mænd, der har været udsat for en arbejdsulykke. Ingen af arbejdsulykkerne er blevet anmeldt til arbejdstilsynet på trods af, at en væsentlig del af dem betegnes som alvorligere ulykker (Ryom 1988:33). Respondenterne i undersøgelsen kommenterer ikke på deres begrundelser og overvejelser for at tage eller fravælge et fritidsjob. Ligeledes anvendes der en upræcis definition af, hvad der konstituerer et fritidsarbejde, hvilket gør det vanskeligt at sammenligne tallene i denne undersøgelse med andre undersøgelser. Skolebørns dagligdag. De 7-15-åriges levekår og fritidsanvendelse i Dines Andersen, 1989, København: Socialforskningsinstituttet. Denne rapport rummer en bred beskrivelse af børn og unges hverdagsliv. Den er kendetegnet ved at være landsdækkende, byggende på de unges egne beskrivelser og dækker hele aldersspektret Unge og fritidsjob I Side 13\n16 fra 7 til 15 år (i alt deltager 1037 børn). Undersøgelsen viser, at andelen, der har lønnet fast arbejde er signifikant fra 10-års alderen (13 % af drengene og 26 % af pigerne). Denne andel vokser til 38 % blandt de 13-årige drenge og 36 % af de 13-årige piger. Blandt de 15-årige drenge og piger er andelen steget yderligere til henholdsvis 56 % og 72 %. Udover disse andele er også en del af de unge, der af og til har et arbejde. Blandt de 15-årige er der tale om henholdsvis 22 % af drengene og 10 % af pigerne (Andersen 1989:67). Andersen konstaterer også, at jobtyperne er meget kønsstereotype. Drengene deler aviser og reklamer ud, mens pigerne typisk passer børn og gør rent. Der sker også en udvikling i jobtyperne, som blandt de ældste i højere grad afspejler jobtyperne på det ordinære [voksne] arbejdsmarked (Andersen 1989:69). Bog: Sortering for livet. Debatoplæg om de unge. Socialkommissionen Bogen Sorterng for livet er en rapport, som ser på den daværende problematik omkring den store andel af unge, som er arbejdsløse. Sigtet er at komme med et forslag til en revision af systemet af overførselsindkomster med henblik på at forenkle systemet, og sikre en større sammenhæng. Udgangspunktet er en konstatering af, at mange unge er ledige i løbet af et år; % af de årige kan betegnes som fuldtidsledige, og 75 % af alle unge modtager dagpenge eller kontanthjælp i kortere og længere perioder (Socialkommissionen 1992:3). Der er kun en fokusering på unges fritidsjob, når der tales om den skjulte ungdomsarbejdsløshed, hvor unge ikke optræder i ledighedsstatistikken, fordi de også indgår i en eller anden form for uddannelse. Fokus er udelukkende på, hvor mange unge, der arbejder, og hvilke sociale baggrundsfaktorer (alder, etnicitet, forældrenes sociale baggrund mv.), som mindsker eller øger risikoen for arbejdsløshed. De unge kommer ikke selv til orde i denne rapport. Børn og unges erhvervsarbejde. Betænkning afgivet af om børn og unges erhvervsarbejde. Oktober Betænkning nr. 1257, Her er der tale om et omfattende materiale, hvor kommissionen dels kigger på det allerede eksisterende materiale på området, og dels selv indsamler materiale, som den efterfølgende bruger som grundlag for deres betænkning. Der indledes med et oversigtskapitel (kapitel 2), en oversigt over den gældende lovgivning på området (kapitel 3), en gennemgang af den eksisterende litteratur på området (kapitel 4), oversigt over kommissionens Side 14 I LO-dokumentation nr. 2/11\n17 egne undersøgelser (kapitel 5), disse præsenteres efterfølgende (kapitlerne 6 til 10) og endelig kommer slutteligt kommissionens overvejelser og anbefalinger (kapitel 11). I kapitel 4 er der en opsamling af de eksisterende1 undersøgelser på området på daværende tidspunkt. I alt opsummeres der seks undersøgelser. I den første undersøgelse, som citeres ( Skolebørns dagligdag fra 1987) peger analyserne på, at andelen af årige (aldersintervallet i rapporten er 7 til 15 år), som har fritidsarbejde er ganske stor. Blandt de 13-årige drenge har 36 % et fast arbejde, mens yderligere 12 % af og til har af et fritidsarbejde. Disse andele stiger til 56 % (fast arbejde) og 22 % (af og til arbejde) blandt de 15-årige drenge. I lighed med mange af de andre undersøgelser, peger denne på, at der generelt er flere piger, som har et fritidsarbejde. Fx har 72 % af de 15-årige piger et fast arbejde (Betænkning nr. 1257, 1993: 38). Denne undersøgelse går også ind og ser på, hvad de unge arbejder med. For de ældste (dvs årige mænd) er det mest udbredt at gå med aviser (22 % af dem med fast lønnet arbejde). På anden og tredje pladsen kommer der medhjælper på værksted (9 %) og pasning af dyr (7 %). Hos pigerne i den samme aldersgruppe hand- 1. Disse undersøgelser er søgt fremskaffet til dette litteraturstudie. Det har dog ikke været muligt at fremskaffe dem alle. ler det om pasning af børn (18 % af de kvinder, der har lønnet arbejde), rengøring (15 %) og forretning/kiosk/cafeteria (14 %). Tidsmæssigt arbejder hovedparten under 10 timer om ugen dog med den kønsmæssige forskel, at drengene i højere grad arbejder flere timer (6-10 timer)mere end pigerne(typisk 1-5 timer om ugen). Det undersøges efterfølgende, i hvilket omfang børns og unges fritidsarbejde påvirker deres indsats i skolen, det øvrige fritidsliv og familielivet. Med udgangspunkt i en undersøgelse fra Ballerup kommune peges der på, at et evt. erhvervsarbejde tilsyneladende ikke påvirker skolen og lektielæsningen. Det eneste punkt, hvor der kan spores en forskel er i relation til den helt frie tid, dvs. den tid, hvor der ikke er nogen skemalagte aktiviteter, der har de unge med erhvervsarbejde mindre tid (Betænkning nr. 1257, 1993: 40). Betænkningen inddrager yderligere tre undersøgelser, som er gennemført i henholdsvis Køge, Aarhus og Ringkøbing. Disse undersøgelser viser bl.a. en gennemgående kønsforskel mht. timeantal og typen af jobs drenge og piger bestrider. Pigerne arbejder gennemgående mindre end drengene, og pigernes arbejde falder jævnt fordelt mellem mange forskellige typer, hvor drengene typisk arbejder med Unge og fritidsjob I Side 15\n18 avisudbringning, havearbejde og den lakoniske betegnede andet kategori. Samlet set viser trioen af undersøgelse, at arbejdstiden også øges med alderen, at en ganske stor andel (svingende mellem %) har været udsat for tunge løft, og en del har været udsat for arbejdsulykker (varierende mellem % i to af undersøgelserne) (Betænkning nr. 1257, 1993: 42-50). Udover disse citerede undersøgelser indeholder kommissionens betænkning også en række egne gennemførte undersøgelser. Den vægtigste undersøgelse er en telefoninterviewundersøgelse gennemført af socialforskningsinstituttet, hvor de har spurgt et repræsentativt udsnit af danske børn og unge i alderen år om deres evt. fritidsarbejde. Undersøgelsen viser, at 38 % af drengene og 42 % af pigerne i alderen år på undersøgelsestidspunktet havde et fast fritidsjob. Disse andele vokser til 53 % af de årige drenge og til 52 % blandt pigerne i samme alderskohorte. Andelen af børn og unge, der har et fast fritidsjob, vokser svagt med familiens indkomst. Ligeledes er der en tendens til, at flere unge i byerne har et fritidsjob (Betænkning nr. 1257, 1993:64-68). Skolebørns fritid. De 7-15-åriges levekår og fritidsanvendelse i 1993 sammenlignet med Skrevet af Dines Andersen. Udgivet 1995, rapport 95:2. Udgivet af Socialforskningsinstituttet. Det er en rapport, der beskriver et delområde af en generel undersøgelse af befolkningens kultur- og fritidsvaner. Den tager specifikt fat i børn i børns (7 til 15-årige) kultur og fritidsforbrug. Rapporten tegner et billede af de almindelige skolebørn (Andersen 1995:11). En af hovedkonklusionerne er, at der ikke kan spores de store forskelle på børns liv fra undersøgelsen i 1987 og til 1993 (Andersen 1995:11). Undersøgelsen er baseret på interviews med 650 børn (Andersen 1995:12). Der er to kapitler, som er særligt relevante i forbindelse med børn og unges fritidsjob. Det ene kapitel (kapitel 1) omhandler helt generelt unges tidsforbrug (i fritiden), og det andet omhandler børn og unges økonomi og forbrug (kapitel 9). Undersøgelsen peger på, at blandt de årige har 22 % et fritidsjob og blandt de årige er den tilsvarende andel 54 %. Blandt de ældste (15-årige) har 2/3 et fritidsjob (Andersen 1995:126). Analyserne peger endvidere på, at overordnet set tjener drengene mere end pigerne. Dette skyldes dog det faktum, at drengene typisk også arbejder flere timer end pigerne. Undersøgelsen skelner ikke imellem om børn og unges fritidsar- Side 16 I LO-dokumentation nr. 2/11\n19 bejde foregår hjemme, hos naboen eller hos en virksomhed. Projekt Unges arbejdsmiljø og fritidsjob en spørgeskemaundersøgelse blandt klasses elever i Greve kommune Skrevet af Eva Junge- Jensen, Finn M. Sommer & Vibeke Andersen. Roskilde Universitetscenter, Roskilde. Rapporten indeholder beskrivelsen af en indsats overfor unges fritidsjob i Greve kommune, hvor kommunen blev klar over, at mange af de unge/børnene i kommunen arbejdede ganske meget i deres fritid og i den forbindelse oplevede en del ulykker. Der blev derfor iværksat en spørgeskemaundersøgelse med 1177 besvarelser blandt kommunens elever i klasse for at afdække omfanget og udbredelsen af fritidsarbejde blandt kommunens unge borgere. I modsætning til en række af de andre undersøgelser nævnt i nærværende gennemgang, ser denne rapport også arbejdspladsen, arbejdsmiljøet og evt. ulykker og gener, som de unge kan have oplevet i forbindelse med deres arbejde. Undersøgelsen viser, at skoleeleverne arbejder ganske meget. Ud af hele undersøgelsespopulationen har 56 % et fritidsjob på undersøgelsestidspunktet, mens yderligere 27 % har haft et fritidsjob tidligere. Fordelt på alder er der ikke overraskende en vækst i andelen med alderen. Blandt de 17-årige er der en overvægt af drenge, der har et fritidsarbejde (70 % vs. 55 % blandt pigerne) (Junge-Jensen, Sommer og Andersen 1995:21). De unge, der ikke har noget fritidsjob, handler for de fleste om, at de ikke har tid nok (41 %), men også om, at de unges forældre har en holdning til, at skolen og lektierne er mere vigtige, og dermed ikke er åbne for tanken om et fritidsjob. Hovedparten af de unge arbejder 1-5 timer om ugen, men der er, i lighed med flere af de andre undersøgelser en tendens til, at drengene arbejder mere end pigerne (Junge-Jensen, Sommer og Andersen 1995:27). Hvad de unge laver er langt hen ad vejen ret kønsstereotypt. Drengene går i overvejende grad med aviser og henter/bringer varer, mens pigerne passer børn, gør rent og ekspederer (Junge-Jensen, Sommer og Andersen 1995:35-37). Jobfrekvensen er også i nogen grad tilsyneladende bestemt af de unges sociale baggrund. Undersøgelsen bruger dette indirekte, idet den ser på boligområdernes sammensætning, hvor det viser, at unge fra områder med meget socialt boligbyggeri har en lavere erhvervsfrekvens. Samtidig er jobtyperne i disse områder typisk også anderledes, da der i højere grad er tale om job i butik/kiosk (Junge-Jensen, Sommer og Andersen 1995:39). Unge og fritidsjob I Side 17\n20 Undersøgelsen ser også på det arbejdsmiljø, som de unge selv oplyser at have mødt i forbindelse med deres fritidsarbejde. Her oplyser 22 %, at de nogle gange arbejdede med faremærkede kemikalier. Der er dog samtidig en stor grad af mangel på viden om, hvad de arbejder med. Halvdelen af dem, der arbejdede med forskellige kemiske stoffer, kendte dem ikke. Det mest udbredte arbejdsmiljøproblem er tunge løft. Det er noget 60 % af de unge lejlighedsvis er udsat for, og 21 % løfter tunge ting i halvdelen eller næsten hele tiden (Junge-Jensen, Sommer og Andersen 1995:49-52). Undersøgelsen belyser ikke de unges egne fortællinger om fritidsjobbet. Den er meget fokuseret på den statistiske afdækning af fritidsjobbets omfang og det arbejdsmiljø, som de unge møder på arbejdspladserne. Skolebørns fritidsaktiviteter. Kulturog fritidsaktivitetsundersøgelsen 1998, Torben Fridberg, 1999, København: Socialforskningsinstituttet. Det er en rapport, der beskriver resultaterne af en kortlægning af de 7-15-åriges kultur- og fritidsaktiviteter. Datamaterialet udgøres af 658 besvarelser af et spørgeskema, som er samlet ind ved hjælp af besøgsinterview. Fridberg konstaterer opsummerende, at andelen af unge (13-15-årige), som har et fast fritidsjob, er steget igennem de foregående år [på undersøgelsestidspunktet] og det endda med en god del (Fridberg 1999:21+32). Fx er andelen af årige mænd, som har indtægt fra et fritidsjob vokset fra 47 % i 1987 til 63 % i Ligeledes er andelen af piger med indtægt fra et fritidsjob steget fra 49 % i 87 til 61 % i Det er skønt at have arbejde børns arbejde i Danmark , bidrag til antologi skrevet af Ning de Coninck- Smith, antologien Børnearbejde en antologi om 1900-tallets børn og arbejde, redigeret af Anette Eklund Hansen, udgivet af Arbejdermuseet og Arbejderbevægelses Bibliotek og Arkiv. Denne antologi giver et bredt overblik over børne- og ungdomsarbejde i en dansk historisk sammenhæng. De forskellige bidrag belyser forskellige historiske perioder. Overordnet set peger antologien på, at børnearbejdet i en historisk kontekst har været knyttet til industrialiseringen af Danmark, hvorved store mængder af danskere flyttede til byen. Denne nye gruppe arbejderne levede ofte under meget dårlige forhold, og derfor var det tit nødvendigt, at børnene i en tidlig alder skulle hjælpe med at tjene penge til familiens økonomi/overlevelse. Børnenes indtægter havde væsentlig betydning helt frem til 1950 erne for nogle arbejderfamilier (Hansen 05:5). Side 18 I LO-dokumentation nr. 2/11\n21 Sideløbende har der i et historisk perspektiv været en dobbeltsidig udvikling, dels af arbejdsmarkedet og dels af statens betoning af skolens betydning. Mht. arbejdsmarkedet har udviklingen haft forskellig karakter. Den teknologiske udvikling har gjort meget børnearbejde overflødig, men har også åbnet for, at børn og unge kan varetage jobs, som voksne ikke længere vil udfylde, eller hvor det er for dyrt at sætte en voksen til at udføre jobbet. I forhold til staten har den længe haft en interesse i at regulere børn og unges arbejde. I 1873 blev den første lovgivning, der skulle beskytte børn og unge, indført. I 1996 blev der fx indført lovgivning, der forbød unge under 13 år at arbejde. Skismaet i denne forbindelse har stået mellem de forskellige interesser som arbejdsgiverne, forældrene, børnene og uddannelsessystemet har haft til de unges indsats i henholdsvis skolen og på arbejdsmarkedet (Hansen 05:5). Indgangspræmissen til Coninck- Smiths artikel er, at karakteren af børns arbejde har ændret sig. Det er gået fra at være en nødvendighed til familiens opretholdelse til at være et middel til at deltage i visse dele af ungdomslivet. Hun peger samtidig på, at der er sket et skift fra, at hvor det tidligere primært var fattige børn og unge, der arbejdede i deres fritid, er det nu børn og unge fra velstillede og ressourcestærke familier, som har et fritidsarbejde. Hun har svært ved at fastslå, hvornår denne ændring præcist har fundet sted, hvilket hun tilskriver manglen på undersøgelser af børns fritidsarbejde. Denne mangel mener hun igen skyldes, at børnearbejdet har været stort set usynligt i den daglige debat en selvfølgelighed som det ikke var nødvendigt at undersøge nærmere før forestillingen om barndommen skal være præget af leg og indeholde læring [i folkeskolen] vandt indpas (Coninck-Smith 05:95). Coninck-Smith gennemgår derefter en række af de eksisterende undersøgelser, der findes af børns fritidsarbejde. Hun inddrager bl.a. en række undersøgelser, der er foretaget lige efter 2. verdenskrig, bl.a. den stort anlagte ungdomskommissions undersøgelse af ungdommens vilkår. Denne er nævnt tidligere i dette afsnit. Denne undersøgelse viste bl.a., at op imod halvdelen af drengene i provinsbyerne havde haft et job før de fyldte 14 år. Andelen for børn i København var mindre og langt mindre generelt for piger, fordi de i mange tilfælde udførte ulønnet arbejde i familien. Med til dette billede hører, at andelene af børn og unge, der har fritidsarbejde, tilsyneladende også i høj grad er forbundet til børnenes og de unges sociale baggrund, hvilket Unge og fritidsjob I Side 19\n22 konkret betyder at børn og unge fra ringere sociale baggrunde i større udstrækning har et fritidsarbejde (Coninck-Smith 05:97). De næste undersøgelser Coninck- Smith inddrager, er foretaget i 1970 erne. Her mener hun, at man kan lokalisere et grundlæggende skift i forhold til de tidligere undersøgelser. Børnene og de unge har nu et fritidsarbejde for at tjene penge til dem selv, og ikke til familiens opretholdelse. Hun stadfæster senere i hendes analyse dette skift til netop 1970 erne og peger endvidere også på, at der muligvis kan aflæses konturerne af et kønsmæssigt skift år senere, i 1990 erne. Her begynder pigerne i nogen udstrækning at fravælge fritidsarbejde, fordi de prioriterer deres skolegang højere (Coninck-Smith 05:97-99). Undervejs sker der også skift væk fra, at det primært var børn og unge fra dårligt stillede hjem, der arbejdede i deres fritid til, at det i langt højere grad er børn og unge fra velstillede middelklasse hjem, der har et fritidsarbejde. Endelig kan hun spore en række skift i samfundets holdning til børnearbejde. Disse er indirekte beskrevet i de foregående afsnit, men vil kort blive beskrevet i det følgende. Udgangspunktet er, at fritidsjob for børn og unge historisk set var et supplement til familiens samlede indkomst. Dette blev set som noget naturligt og noget, der blev gjort for familiens skyld. Senere skiftede perspektivet til, at det var noget de unge gjorde for sig selv (i 1970 erne). Dertil kommer endnu et skift omkring årtusindeskiftet, hvor børn og unge ikke længere kun arbejdede for dem selv, men også for samfundsøkonomiens skyld (Coninck-Smith 05:99). Samlet set konstaterer Coninck- Smith, at børn og unges fritidsarbejde har ændret betydning på flere planer. Dels fra at være en nødvendighed for, at familien kunne klare hverdagen, til at være et middel til at tjene penge til de unges eget forbrug. Dels fra en selvfølgelighed til at være et aktivt tilvalg, som også tillægges samfundsmæssig betydning. Men, som det konstateres afslutningsvis, er der en tendens til, at man i dag ser børn og unge som ofre for umådeholden forbrugskultur/logik, der mere eller mindre tvinger dem til at arbejde i deres fritid. Dette er ikke nødvendigvis i trit med de unges egne forståelser (Coninck-Smith 05:113). Fra fritid til job. Analyse af betydningen af fritidsjob for indvandrere og efterkommeres beskæftigelses- og uddannelsessituation. Skrevet af Rambøll for Arbejdsmarkedsstyrelsen, 09. Formålet med rapporten er at foretage en statistisk belysning af, om hvorvidt et fritidsjob på et se- Side I LO-dokumentation nr. 2/11\n23 nere tidspunkt kan forbedre efterkommere og indvandreres uddannelses- og beskæftigelsessituation. Til at belyse dette trækkes der på to datakilder. Den ene datakilde udgøres af en række udtræk fra diverse registre og den anden datakilde er en spørgeskemaundersøgelse indsamlet blandt indvandrere og efterkommere med og uden et fritidsjob. Materialet viser, at andelen af efterkommere og indvandrere, der har et fritidsjob er mindre end for etniske danskere. 85 % af de etniske danske unge har erfaringer fra et fritidsjob, mens den tilsvarende andel for efterkommere er 80 % og 41 % for unge indvandrere (Rambøll 09:2). Undersøgelsen viser også, at de unge med anden etnisk baggrund, der har haft et fritidsjob, har en større chance for at opnå en højere indkomst senere i livet. Dette gælder såvel de unge med etnisk dansk baggrund og de unge med en anden etnisk baggrund end dansk (Rambøll 09:8). Fritidsjobbet giver også den unge et netværk, og det øger chancen for, at den unge får et studiejob, hvis vedkommende senere tager en uddannelse (Rambøll 09:2). Rapporten inddrager også de unges egne oplevelser og vurderinger af fritidsjobbet. Her peger tallene på, at fritidsarbejdet for de unge er en vej til at opnå selvtillid, anerkendelse og støtter en generel personlig udvikling (Rambøll 09:4). Rapporten viser også, at fritidsjobbet kan have en afklarende funktion i forhold til at skulle vælge en senere branche at søge beskæftigelse indenfor (41 % af respondenterne giver dette i høj/nogen grad betydning) (Rambøll 09:9). Der foretages også en analyse af, hvorledes de unge, der har haft et fritidsjob, uddannelsesmæssigt adskiller sig fra de unge, der ikke har haft et fritidsjob. Her viser det, at har den unge haft et fritidsjob, øges chancen for at vedkommende senere vil gennemføre en uddannelse. Det gælder både de etniske danske og de unge med en anden etnisk baggrund end dansk (Rambøll 09:15). Denne positive effekt kommer bl.a. fra, at de unge, der har haft fritidsjob, også i højere grad oplever, at de kan klare sig godt i uddannelsessystemet og oplever, at de har de kompetencer, der kræves for at kunne tage en uddannelse (Rambøll 09:17). Center for Ungdomsforsknings publikationer Spørgsmålet om fritidsarbejde og dets omfang indgår i mange af Center for Ungdomsforsknings spørgeskemaundersøgelser. Generelt gælder det dog, at spørgsmål om fritidsarbejdet mange gange indgår som sekundære spørgsmål, der skal medvirke til at belyse det sam- Unge og fritidsjob I Side 21\n24 lede billede af de unges aktiviteter i fritiden. Det er sjældent fritidsarbejdet bliver analyseret særskilt og i dybden med relation til de unges egne begrundelser. Spørgsmålet om fritidsarbejdet indgår bl.a. i centrets by-undersøgelser, hvor der tegnes et samlet billede af, hvorledes unge i en given kommune (Holbæk, Gentofte, Frederiksberg og Fredericia) har det samt i mange tilfælde i centrets forskellige undersøgelse af, hvorledes børn og unge bruger deres fritid. Tidsmæssigt har Center for Ungdomsforskning ikke eksisteret så længe i denne kontekst, hvorved de ældste undersøgelser med fokus på unges fritidsarbejde daterer sig tilbage til omkring 03. Hvad har de gang i? En profilanalyse af Holbæks unge 03, Niels-Henrik M. Hansen, Center for Ungdomsforskning. Her indgår spørgsmålet om fritidsarbejde som en del af belysningen af de unges aktiviteter i det såkaldte uorganiserede fritidsliv. Det uorganiserede fritidsliv rummer de ikke skemalagte og fastlagte fritidsaktiviteter. Undersøgelsen peger på, at i undersøgelsespopulationen har omtrent halvdelen af de unge et fritidsjob. Undersøgelsespopulationen er aldersmæssigt mellem 13 og 19 år, og indeholder 1130 af de unge i det daværende Holbæk kommune. Rapporten arbejder ikke derudover eksplicit med de unges fritidsjob. Hvad har de gang i? En profilanalyse af Gentoftes unge, Niels-Henrik M. Hansen, Center for Ungdomsforskning. I denne rapport sættes der fokus på Gentofte kommunes unge medborgere (i alderen år). Tyngdepunktet er 1031 besvarelser af et spørgeskema, der er indsamlet på kommunens skoler (inkl. ungdomsuddannelserne i kommunen). Datamaterialet er atypisk i den forstand, at den sociale variation i Gentofte kommune ikke er så stor som i andre kommuner. I lighed med undersøgelsen af de unge i Holbæk kommune bliver spørgsmålet om fritidsjob ikke udfoldet i signifikant grad. Undersøgelsen peger dog på, at generelt set har 41 % af drengene i Gentofte kommune et fritidsjob. Den tilsvarende andel blandt pigerne er noget højere (52 %). Rapporten peger også på, at andelen, som har fritidsjob, vokser med alderen. Således har 28 % af de 13-årige et fritidsjob. Denne andel vokser til 55 % blandt de 19-årige. Det peger på, at på trods af, at Gentofte kommune må beskrives som velhaverkommune, er der mange af de unge, der også her har et fritidsarbejde. Undersøgelsen giver desværre ikke et fingerpraj, om de unge i Gentofte måske bestrider andre typer jobs end unge andre steder, og inddra- Side 22 I LO-dokumentation nr. 2/11\n25 ger ikke yderligere beskrivelser af de unges holdning til fritidsarbejde. Unges fritid og trivsel på Frederiksberg, Jens Christian Nielsen og Nina Bach Ludvigsen, 08, Center for Ungdomsforskning. I denne rapport præsenteres resultaterne af en spørgeskemaundersøgelse blandt unge i Frederiksberg kommune. Aldersmæssigt arbejdes der med unge i aldersintervallet 12 til 16 år. Rapporten peger på, at omkring en tredjedel af de unge i materialet har et fritidsjob på undersøgelsestidspunktet. Der er en mindre overvægt af piger (35 % mod 28 % af de unge mænd), som har et fritidsjob. Undersøgelsen peger endvidere på, at andelen stiger med alderen. Blandt de 13-årige har 21 % et fritidsjob, mens det vokser til 59 % blandt de 16-årige eller ældre. Kønsforskellen er stabil; der er generelt en mindre overvægt af piger, der har et fritidsjob, når de sammenlignes med drengene (Nielsen & Ludvigsen 08:26). Rapporten laver en sammenknytning af fritidsjob og muligheden for at tjene penge til at finansiere andre fritidsaktiviteter (shopping, diskoteksbesøg mv.), og peger på, at de unge i undersøgelsen generelt er glade for deres fritidsjob, fordi de dels tjener penge og dels, fordi de gør sig nogle erfaringer og har et godt kollegialt samvær med andre unge. Tidsmæssigt bruger 60 % 1-5 timer om ugen på deres fritidsarbejde. 27 % arbejder 5-10 timer om ugen. Der er en tendens til, at der er en overvægt af drenge, der arbejder mere end 10 timer om ungen (Nielsen & Ludvigsen 08:26). Undersøgelserne i Holbæk, Gentofte og Frederiksberg kommuner tegner på mange måder et sammenfaldende billede af udbredelsen af unges fritidsarbejde. Omkring 60 % af de unge har haft et fritidsarbejde i 16-års alderen; det er således ganske udbredt og i god tråd med det, andre undersøgelser peger på. Byens ungdomsprofil en undersøgelse af Fredericias unge 09, Brown, Rikke, Hansen, Niels-Henrik M. og Olsen, Pia. Center for Ungdomsforskning 09. Bemærk, at der er to rapporter en oversigtsrapport og en baggrundsrapport. Denne undersøgelse bygger på 2123 besvarelse af et spørgeskema, som alle unge mellem år i Fredericia kommune har haft mulighed for at besvare. Dette suppleres med interviews af 29 unge. I oversigtsrapporten præsenteres en række opstillede typografier over de unge, hvorved det er mest relevant at se på baggrundsrapporten, når det gælder de unges fritidsjob. I baggrundsrapporten peges der Unge og fritidsjob I Side 23\n26 på, at omkring 50 % af de unge (i aldersintervallet 13 til 21 år) i Fredericia har et fritidsjob. Det er således højere end undersøgelserne i Holbæk, Gentofte og Frederiksberg kommuner. Det kan formentligt tilskrives det anvendte aldersinterval i Fredericia-undersøgelsen, som går noget højere op end i disse undersøgelser (Brown, Olsen og Hansen 09:110). Hovedparten af de unge (45 %) arbejder 1-5 timer om ugen. Omkring en tredjedel (32 %) arbejder mellem 6 og 10 timer om ugen, mens 16 % arbejder mellem timer om ugen. Der er samtidig en tendens til, at drengene typisk arbejder flere timer om ugen, samt at andelen, der arbejder mere end 10 timer om ugen, vokser væsentligt fra de 13-årige til de 16-årige, hvorefter andelen forbliver den samme (Brown, Olsen og Hansen 09:110). Undersøgelsen peger endvidere på, at de unges fritidsarbejde tilsyneladende ikke påvirker fx deres lyst til at gå i fritidsklub. Faktisk peger undersøgelsen på, at der er en overrepræsentation af unge, der har et fritidsarbejde, som også finder tid at gå i fritidsklub (Brown, Olsen og Hansen 09:101). Men samtidig peger de unge dog selv på, at deres fritidsarbejde har haft konsekvenser for deres skolegang og for mulighederne for samvær med deres venner (Brown, Olsen og Hansen 09:110-11). Derudover rummer undersøgelsen ikke flere oplysninger om de unges fritidsarbejde. Det normale ungdomsliv. Hverdagsliv, fællesskab, trivsel og fremtid, Kofod, Anne og Nielsen, Jens Christian, 05, Center for Ungdomsforskning. Det er en undersøgelse, der bevidst søger at belyse det ordinære og almindelige ungdomsliv; det, der nogle gange ikke får meget taletid, fordi det netop er så hverdagsagtig og derfor let lader sig overse (Kofod & Nielsen 05:9). Undersøgelsen arbejder med et kvantitativt og et kvalitativt datamateriale, og deltagerne (der er 1006 besvarelser af undersøgelsens spørgeskema) er unge mellem 12 og 18 år, der kommer i et tilbud organiseret under Ungdomsringen. I dette materiale har lidt under en tredjedel af de unge et fritidsjob på undersøgelsestidspunktet. Der er en meget svag overvægt af piger (33 % mod 30 % af drengene), der har et fritidsjob (Kofod og Nielsen 05:15). Forfatterne peger på, at fritidsjobbet særligt fylder meget hos de ældste unge i deres materiale, og at det nogle gange skyldes, at det er en måde at få råd til andre aktiviteter i ungdomslivet på (Kofod & Nielsen 05:16). Side 24 I LO-dokumentation nr. 2/11\n27 Unge og biblioteker, Kofod, Anne og Sørensen, Niels Ulrik, 06, Center for Ungdomsforskning. Dette er en undersøgelse af unge i Roskilde kommune og deres brug af byens biblioteker. Undersøgelsen er dog af interesse for nærværende problemstilling, idet den foretager en bred afklaring af de unges fritidsaktiviteter, herunder også en analyse af de unges subjektive forståelse af deres fritidsjob. Udgangspunktet for Kofod og Sørensens analyse er en interesse i de brud, der er mellem de unges fritidsaktiviteter i grundskolen, og når de går på en ungdomsuddannelse. Undersøgelsen peger på, at halvdelen af de unge har et fritidsjob, hvilket falder i tråd med en række af de foregående citerede undersøgelser. For de unge i undersøgelsen er fritidsjobbet en måde, hvorved de får mulighed for at betale for de forskellige aktiviteter i ungdomslivet, hvoraf mange koster penge. Deres analyse peger på, at udover de økonomiske fordele ved at arbejde for de unge, så handler det også for en dels vedkommende om at afprøve forskellige ting/arbejdspositioner og det kollegiale samvær, som arbejdet kan give den unge (Kofod & Sørensen 06:19). Unge, kompetenceudvikling og foreningsliv, Kofod, Anne og Nielsen, Jens Christian, 06, Center for Ungdomsforskning. I denne rapport analyseres de unges fritidsaktiviteter med særlig fokus på den læring, der potentielt kan finde sted i fritidslivet. Tematisk er blikket sammenfaldende med de to foregående publikationer, hvor der også et forfattermæssigt overlap. De unge i denne undersøgelse er alle foreningsaktive; typisk er de trænere i en idrætsforening (aldersmæssigt er de mellem 14 og 18 år) eller lignende. Selvom respondenterne prioriterer deres foreningsliv højt, har mange af dem stadigvæk et fritidsjob ved siden af, hvilket giver dem en travl hverdag, når skole, familie og venner også skal passes. Ifølge de unge i rapporten handler et fritidsjob for dem om at tjene nogle lommepenge, der kan bruges på andre elementer i ungdomskulturen (Kofod & Nielsen 06:16). Derudover peger de unge på, at det for dem handler meget om at indpasse fritidsjobbet i en generel travl hverdag dvs. det søges placeret så det påvirker andre aktiviteter i mindst muligt omfang. Spænd hjelmen, Nielsen, Mette Lykke og Sørensen, Niels Ulrik, 10, Center for Ungdomsforskning. Rapporten Spænd hjelmen er et pilotprojekt, som fokuserer på Unge og fritidsjob I Side 25


Børn skal vente flere måneder på behandling | TV ØST\nBørn skal vente flere måneder på behandling\nKryds fingrene for, at dit barn ikke bliver syg. Det er det bedste råd til forældre, der bor i Holbæk-området. Holbæk Sygehus stopper nemlig for behandling af syge børn resten af året, med mindre det er akut.\n01. dec 2009, kl. 18:05 Opdateret: 01. dec 2009, kl. 18:17\nHolbæk Sygehus mangler penge. Derfor må nogle patienter nu finde sig i markant længere ventetid. Men 2-årige Martin har ondt i hovedet.\n- Nogle gange syg Martin, siger den lille dreng.\nMen Martin kan ikke komme på hospitalet. Fordi hele børneafdelingen på sygehuset er ramt. Alle ikke-akutte børn skal vente op mod tre måneder i stedet for blot en måned som normalt.\n- Jeg fik et chok, da jeg hørte det. Jeg troede, det var sjov, men det var det ikke, siger Farid Mersal, som er far til Martin.\nMartin på to år har i længere tid været sløj og har hyppig hovedpine. Men den første ledige tid er den 22. Februar 2010.\n- Jeg forstår det slet ikke, siger Farid Mersal.\nDen opsigtsvækkende melding fra sygehuset kommer fra ledende overlæge Jan Færk. Resten af året sender han meget af sit personale på tvungen afspadsering. Der er ikke penge til andet end de mest nødvendige behandlinger, siger Jan Færk til DR Sjælland:\n- Hvis vi bare behandler løs uden hensyn til budgettet får vores afdeling et underskud på flere millioner, og det må vi heller ikke, så mister jeg min stilling.\nDen forklaring hjælper dog ikke hos familien Mersal.\n- Hvad hvis mit barn dør de næste måneder, mens vi venter på at få hjælp. Skal jeg bare smide det i skraldespanden, spørger Farid Mersal.\nOverlæge Jan Færk udtaler sig ikke til pressen mere i denne sag. Ledelsen på Holbæk Sygehus har forlangt en redegørelse for hans udmelding.\n- Hvis antallet af henvisninger overstiger det forventede, så kan det godt udmønte sig i en ventetid. Og så er det, at vi løbende må prioritere den enkelte situation, hvor meget haster det, siger Nils Degn, som er vicedirektør i Sygehus Nord.\nFarid Mersal vil nu forsøge at klage over Holbæk Sygehus.


Når Venskab Er Kompliceret - Kapitel 8 - Movellas\nI finder ud af det ved at læse ;-)\nHvorfor var han sådan? Det er ikke normalt. Jeg har sagt til drengene hvordan landet ligger i forhold til Katie, jeg har sagt at jeg virkelig kan lide hende, at jeg føler noget jeg aldrig har følt før for nogen anden, hun er ligesom den jeg ikke kan leve uden, bogstaveligtalt. Jeg har det virkelig dårligt med at jeg ikke har kunne svarer hende når hun har behøvet det mest, jeg ved at det var været ondt, men det er ikke fordi jeg ikke gider, det er ikke fordi at jeg er ligeglad med hende, at jeg ikke har tænkt på hende. Det er slet ikke sådan det er, på nogen måde, men det hele skyldes at jeg IKKE har måtte, jeg har ikke kunne tage telefonen, ringe tilbage, besvarer hendes opkald. Men det er svært at forklarer, det ligger ikke til mig at snakke om mine følelser nemlig, det er altid noget jeg tænker, og drengene er de eneste jeg stoler nok til at kunne fortælle om Katie.\n"Liam, det dig" Sagde Harry, Liam kiggede over på mig, og kunne se at jeg var skuffet over Harry, i den grad, men på den anden side stoler jeg på at Katie holder sig fra ham, når hun har lovet mig det.\nLiam fumlede med kortene, og valgte konsekvens.\n"Kys en dreng" Læste Liam kortet op, og kiggede akavet rundt på drengene, og ærlig talt, så var det sgu også en smule akavet.\n"Ørmm... Ja, det var akavet." Sagde Liam, og vidste ikke helt hvordan han skulle gøre, vi kiggede alle ned, Både for at skjule vores grin, men også for at han ikke skulle vælge os.\nLiam gik over til Zayn, og kyssede ham hurtigt på kinden, og Harry kiggedde underligt op på Liam.\n"Der stod ikke hvor?" Sagde Liam, og lavede et slesk smil, og lagde kortet ned, men idet han lagde kortet ned så jeg noget jeg ikke havde forventet. Kys en pige stod der på kortet. Jeg var mundlam, ville Liam virkelig gå imod alt hvad han står for, i forhold til bøsser, ikke han havde noget imod andre bøsser, han gad bare ikke selv have noget med det at gøre. Men ville han virkelig gøre det for mig? At skulle undgå at der var 3 forskellige der kyssede 'min' pige, som ikke var min. Jeg stod i gæld til ham, big time.\nBoxen blev skubbet over til Katie, og hun valgte sandhed.\n"Er du forelsket?" Sagde Katie op, og man kunne se at hendes kinder blev let rosa, gal hvor var hun sød, det klædte hende totalt at rødme, selvom det lyder underligt.\n"Ja." Svarer hun kort, og lægger kortet tilbage. Hvem kunne hun være forelsket i? Det spørgsmål gik igen. Jeg gad ikke spørge indtil hvem, så ville jeg være for bustet, og især over for Kat, hun opdager alle små tegn på sådan noget, engang opdagede hun at Michelle fra vores klasse, var forelsket i den mest nørdede dreng i klasse, uden at have talt med hende, og 4 uger efter hun havde sagt det, BOOM, så var de kærester, hun er et snu menneske.\nVi forsatte et par runder, uden der skete noget specielt, det var meget nogle 5. klasse spørgsmål, men what ever, spillet kostede 60,- på tilbud, så det var til at overleve.\nKlokken var nu blevet 02.00 om morgnen, Katie valgte at gå i seng, og anbefalede os at gøre det samme, vi havde interview imorgen klokken 12.00, dog lå det lige ved siden af hottelet, men vi var ikke de hurtigste om morgnen, og det vidste Katie godt, eller, hun vidste jeg ikke var særlig hurtig om morgnen i hvert fald.\nVi rejste os alle sammen, jeg gik hen til Katie for at kramme hende godnat, og hun gik mig i møde, det virkede helt magisk, indtil vi hørte nogle banke på døren, Kats ansigts udtryk ændrede sig lige fra glad, til voldsomt bange, det var helt sindsygt. Hun var ikke den store gyser pige, men det her. Det var sindsygt.\nLouis gik hen til døren, og kiggede ud af dørspionen, og vendte sig om igen, han så ret seriøst ud.\n"Det Paul" Sagde han, og flækkede af grin.\n"I skulle have set jeres ansigtsudtryk, det var flere millioner værd!" Louis var helt flad af grin, men Katie så ikke særlig begejstret ud, for Louis' indslag.\n"E-ee-er det?" Fik hun endelig fremstammet, mens hun kom tættere ind i mit kram.\n"Nej babe, der er ikke nogle, rolig nu" Sagde Louis, og kyssede hende let på kinden. Katie slap mit kram, og kiggede op på mig, smilte lidt nervøst, og gik ind på sit værelse.\nJeg gik ind på mit værelse og lukkede døren, jeg var virkelig bange, var ikke helt sikker på hvofor, men jeg rystede over hele kroppen. Det bankede på døren.\n"Er du o.k?" Kom Louis ind. Jeg vidste ikke helt hvad jeg skulle svare, for jeg var ikke okay, men alligevel, hvad kan han gøre? Han kan ikke gøre noget, overhovedet. Jeg havde bare brug for Niall, at ligge i hans arme, og føle mig tryg. Det kan jeg ikke på samme måde, det svært at forklarer, men jeg følte mig bare speciel når jeg lå i Nialls arme.\n"Jeg har det fint nok" Svarede jeg, og selvom det var alt andet end sandt, så smilede han, og lukkede døren.\nJeg gik ned i min kuffert, og fandt mit nattøj frem, en sort tank top, og et par grå shorts med hjerter på. Måske ikke det mest fine, men det er behageligt, og især når jeg havde fået skræmt livet af mig. Jeg ved ikke hvad der skete, men det kom bare så pludseligt, og det virkede bare som en morder der stod på den anden side af døren.\n"Er du fuldstændig sindsyg" Hørte jeg Niall råbe. Hvad snakkede han dog om? Jeg blev godt forvirret.\n"Undskyld, det var ikke meningen at hun skulle blive bange" Svarede Louis, og man kunne høre at han var ked af det.\n"Bange? Hun er mere end bange, du så hende jo godt?" Råbte Niall som svar, og man kunne høre en tysse på ham.\nJeg åbnede døren stille og roligt, og hokus pokos, så var jeg i fokus. Liam, Zayn, Louis og Niall stod der alle sammen, jeg ved ikke hvor Harry var. Niall så godt vred ud, som om at han var ved at dræbe en eller anden, mens Louis så noget ked af det ud, Liam og Zayn stod der i midten en smule halvforvirrede.\n"Det okay" Sagde jeg, jeg havde egentlig ikke andet at sige, jeg var bare så pisse bange, det mindede mig om min far nemlig, det var også ret tragisk.\n"Er du sikker?" Sagde Louis og kiggede op. Han var virkelig ked af det, og det rørte mig dybt. Jeg hadede at se nogle være ked af det.\n"Ja, undskyld min reaktion, det mindede mig bare om noget der er sket før." Sagde jeg, og satte mig over i sofaen, krydsede mine ben, og kiggede ned i gulvet.\n"Noget du vil snakke om?" Sagde Zayn, og kiggede hen på mig. Jeg vidste ikke hvad jeg skulle svarer, for det var ret ondt bare at sige nej, men på den anden side så vidste jeg ikke helt hvordan jeg skulle sige det, for altså, ikke engang Niall havde fået hele historien, men de var også kun fordi at jeg ikke har kunne fortælle den endnu, uden at tudbrøle inden jeg var kommet til sagen.\n"Det ved j-je-jeg ikke" Sagde jeg, og kiggede ned igen, jeg kunne mærke en arm komme omkring mine skuldre forfra, og en ånde tæt på mit ansigt.\n"Undskyld Katie, det var altså ikke med vilje, jeg vidste ikke det ville gå så langt" Snøftede Louis til mig, jeg kiggede ham i øjnene, og kunne se at han virkelig var ked af det.\n"Det okay, jeg bare bange for sådan noget" Sagde jeg, og kunne næsten ikke holde mine tårer inde, det var virkelig svært.\n"Hvad er der sket" Hviskede Louis i mit øre. Jeg ville mere end noget gerne fortælle ham det, men det var svært, jeg var ikke helt sikker på hvordan jeg skulle forklarer det, og hvis jeg kom for langt ind i historien, ville jeg komme til at sige min dybeste hemmelighed, som ingen, heller ikke Niall, vidste.\n"Jeg var bare engang hjemme, og min far var på arbejde" Begyndte jeg, og talte så højt at alle lige kunne høre mig. "Min mor var på vej hjem, derfor ringede hun til mig, og idet hun ringer hører jeg nogle der var ruskede i dørhåndtaget, og jeg spørger selvfølgelig min mor om det er hende... Det var det ikke, så min mor siger jeg skal gemme mig i skabet til hun kommer hjem om 5 min. Da min mor så kommer ned ad vejen ser hun manden, han er maskeret med en sort hue der dækker hele ansigtet.. Så min mor blev i bilen og ringede til min far, men han tog ikke telefonen, nok fordi han kørte bil, og idet at der bliver ved med at ruskes i dørhåndtaget, og jeg ikke var mere end 13 år gammel, vidste jeg ikke hvad jeg skulle gøre. Nå, men min mor kunne ikke få fat på min far, men pludselig ser hun ham." Jeg stopper, og prøver at holde tårende inde, det gik ikke så godt, jeg lignede sikkert lort, men det måtte de leve med, det var dem er havde spurgt.\n"Hun træder ud af bilen, og løber hen til min far, som var på vej til døren, idet at manden der var ved vores dør hører min mor skrige, vender han sig om, og man hører et skud... Han havde skudt min far, og flygtede straks bagefter."Afsluttede jeg, og gjorde tegn til at jeg var færdig, og de ikke fik mere at vide.\nJeg rejste mig, og gik hen mod 'mit' værelse, og lige inden jeg træder ind af døren til værelset, kommer Niall, han tager mig ind i et stort kram, jeg krammer med, og begynder at tude, ikke bare tude, men stor tude. Jeg havde virkelig brug for det kram, helt igennem. Han begynder at nusse mig roligt i håret.\nEfter lidt tid slap jeg krammet let, mens jeg kiggede ham dybt i øjnene, hans øjne var helt våde, de glinsede som månen glinser i havet. Endelig slap jeg krammet helt og gik ind på værelset. Jeg lagde mig i sengen, og prøvede at falde i søvn, indtil at der var en der bankede på døren.\n"Katie?" Sagde stemmen, og jeg kiggede hen mod døråbningen, det var Niall.\nHvad siger I så? Er i chokerede, er den god, er den dårlig? Giv jeres ærlige mening tak.


Min farmor og de andre faldne kvinder | Hedensted Bibliotekerne\nForedrag om kvindeskæbner i Danmark v. Henning Frandsen, historiker og journalist. Via Folkeuniversitetet Horsens-Hedensted\nDen 8. maj 1904 føder Henning Frandsens farmor, Ane Marie Kristine Jacobine Sørensen, 23 år gammel, en sund og velskabt datter, som får navnet Lise. Det var en stor skam, for hun er ikke gift med barnets far og bliver det heller ikke. Hun overlader derfor datteren til sin mor og flytter langt væk fra Dronninglund, hvor hun er vokset op.\nI Aarhus møder hun murersvend Søren Frandsen, som hun gifter sig med i 1909. På intet tidspunkt fortæller hun sin mand om datteren, som når hun besøger dem går for at være en niece. Hun tier også over for de fem fællesbørn, som først får sandheden at vide, da deres far, som den længstlevende dør i 1956. Ikke desto mindre må man sige, at Henning Frandsens farmor får et godt og langt liv. Sådan gik det langt fra alle kvinder, som dengang fik børn uden for ægteskabet.\nForedraget tager med udgangspunkt i Henning Frandsens farmor fat om ”de faldne kvinder”, og hvad der gjorde, at forholdene ændrede sig for dem.


Hem \_ Fiskegrej \_ Fiskestænger \_ Jerkbait Stænger\nQuantum Ultrex Jerk TR 6' 100gram\nJerk fiskeri kan ofte producere brutale bid. Og det betyder ren adrenalin! Her har lystfiskeren behov for kompromisløs grej med optimal kvalitet og funktionalitet. Denne stang imponerer på begge fronter og betyder både begyndere og proffer både vil finde den uovertruffen.\nDu sparer 35,04% Pris förr: SEK 1 148,85\nDen mest omfattende og moderne predator fiskestang serie der nogensinde er lavet! Dækker alle former for moderne fiskeri - fra vertical, Jerkbait, spinning, softbait, levende agn og trolling med store kunstagn! Alle stængerne er monteret med høj modulus carbon fiber klinger individuelt udviklet til at matche alle forskellige typer af fiskeri. Savage Gear Big Jerkbait er genial til at fiske med store og tunge kunstagn og jerkbaits. Designet af Lystfiskere for lystfiskere!\nSavage Gear Skinny Water Jerk 6,6' -> 130gram\nDu sparer 47,09% Pris förr: SEK 1 953,85\nSavage Gear Skinny water er en helt ny stangserie som du kun kan købe ved få udvalgte butikker i Europa. Stængerne er super lette og lavet i et fedt moderne design , dvs. grøn / brun blad og en cool " camo " EVA håndtag.\nDu sparer 9,10% Pris förr: SEK 1 263,85\nDu sparer 10,00% Pris förr: SEK 3 448,85


LA møder Stockholm – STAMPD og TRIWA i nyt samarbejde | Capsule Collection | Preppy Beast Capsule Collection – Preppy Beast\nLA møder Stockholm – STAMPD og TRIWA i nyt samarbejde\nLA streetwear-mærket STAMPD flirter med Skandinavien for tiden. I sidste uge var STAMPD medafsender på to limiterede caps i samarbejde med BLS Hafnia, og nu slår mærket pjalterne sammen med håndledseksperterne fra TRIWA. LA møder Stockholm. Sammen har de begået…\nI sommers var rygterne glødende. Folk mente, at Alexander Wang ville tilslutte sig adidas’ modeimperium, der allerede nu tæller collabs med Kanye West, Raf Simons, Yohji Yamamoto (Y3), Stella McCartney, Rick Owens og Pharrell Williams. Og ikke overraskende blev collab’et så…\nEsben Bjerre for AN IVY – kom med til lanceringen\nMin kompagnon og jeg (AN IVY) er teamet op med en af Danmarks bedst klædte mænd, Esben Bjerre. Sammen har vi begået en eksklusiv slipsekollektion, der bliver lanceret i næste uge. Og du kan komme med. Der vil være masser af…\nHoldet fra BLS Hafnia skyder efteråret igang med endnu et collab. I denne omgang er Faxe Kondi byttet ud med amerikanske Stampd. Sammen har de to brands begået to quiltede baseball caps i henholdsvis armygrøn og off white. Og selvom…\nNikeLab allierer sig med Stone Island – fortolker ikonisk windrunner\nNike fortsætter triumftoget. Så enkelt kan det siges. De seneste måneder har sportsmærket – i hvert fald i min optik – markeret sig ualmindeligt stærkt i modebilledet med mærkets forskellige Nikelab udspil. Det seneste collab med Stone Island understreger blot…\nSoulland er klar med endnu et svedigt collab – tekniske jakker og patchwork\nI slipstrømmen af Soullands successamarbejde, FRI.day, med den amerikanske skater Eric Koston og Nike SB, er Silas Adler og co. nu klar med endnu et interessant collab. Et collab som jeg allerede blev bekendt med, da jeg i vinters overværede…\nNike fortsætter athleisure-rejsen med endnu et Ricardo Tisci drop\nSommerens sportslige begivenheder er så småt gået på hæld, men Nike fortsætter med at hylde ‘summer of sports’. Tidligere på sommeren lancerede sportsmastodonten det første samarbejde med Givenchy-designeren Riccardo Tisci, og nu er andet drop langt om længe kommet i…\nBLS Hafnia runder sommeren af med maner. Det københavner-baserede brand har allieret sig med det, der utvivlsomt tager hæderen som størstedelen af danskernes yndlings sodavand. Yes sir, det er naturligvis tale om et Faxe Kondi x BLS Hafnia collab. Samarbejdet…\nDet er ikke hverdagskost, at Gucci disker op med et collab. Men nu er samarbejdet med GucciGhost landet. Kunstneren, der også er kendt som Trouble Andrew, har sat sit gadeinspirerede præg på Gucci-universet, og med Alessandro Michele som Guccis kreative…\nFRI.day med Soulland, Nike SB og Eric Koston –\nDa Soulland tidligere på sommeren viste dele af AW16 og SS17-kollektionen i Milano, optrådte ordspillet FRI.day flere steder i kollektionen, ligesom på flere af skoene. Det viste sig senere at være et collab mellem skateren Eric Koston, Nike SB og…


Ankestyrelsens principafgørelse A-12-04 om kontanthjælp - selvstændig erhvervsvirksomhed - ophør - retsinformation.dk\nKEN nr 10084 af 07/05/2004 Gældende\nAnkestyrelsens principafgørelse A-12-04 om kontanthjælp - selvstændig erhvervsvirksomhed - ophør\nDer var ikke ret til kontanthjælp, idet det ikke kunne anses for godtgjort, at der var sket ændringer i ansøgerens forsørgelsesmæssige forhold i form af ophør af selvstændig virksomhed. Der blev lagt vægt på, at skattevæsenet fortsat betragtede ansøgeren som selvstændig erhvervsdrivende. Han havde ikke indgivet selvangivelse, men der var de sidste 3 regnskabsår blevet fastsat en skønsmæssig indtægt.\nLov om aktiv socialpolitik - lovbekendtgørelse nr. 709 af 13. august 2003 - § 11\nKommunen fandt det umuligt at tage stilling til eventuelle indtægter ved virksomheden og henviste til, at sagen i sin tid blev anmeldt til politiet med efterfølgende dom, udelukkende pga. manglende oplysning om drift af virksomhed og dennes indtægt over for Socialforvaltningen. Skattevæsenet blev inddraget, og her fandt man også manglende oplysninger om fx moms. Kommunen tilføjede, at et lille eller manglende overskud ikke i sig selv var en ændring i forholdene, der gav ret til kontanthjælp. Hvis en virksomhed skulle betragtes som bierhverv, ville der typisk være tale om en forretning, som en person drev ved siden af et arbejde. Ansøgers hjemmeside havde derimod "døgnåbent", og han havde ikke haft arbejde ved siden af virksomheden siden 1996, hvor den blev etableret.


Ejerskifteforsikring - Få en råd og sparring af en uvildig forsikringsmægler\nOpnå besparelser, tryghed og sund økonomi!\nHvor meget kan du spare? På din bolighandel? På dine nuværende lån?\nTilladelse af Finanstilsynet\nForhandling og metoder\nJuridisk sparring før købet\nJuridisk sparring under købet\nRådgivning om ejerskifteforsikring\nI forbindelse med køb af rækkehus, ideel anpart og ejerbolig udarbejdes en tilstandsrapport af sælger. Denne tilstandsrapport giver dig som køber et indblik i ejendommens tilstand. Der er dog forskellige ting en tilstandsrapport ikke kommer rundt om, og det er her din ejerskifteforsikring kan gå hen og blive nyttig.\nPå de boliger, hvor der udarbejdes tilstandsrapport, kan man som udgangspunkt også tegne en ejerskifteforsikring. Pengerådgivning tilbyder rådgivning om fordele og ulemper samt ting du skal være opmærksom, når du overvejer at tegne en ejerskifteforsikring.\nLæs mere om faserne i en typisk bolighandel her\nFå en gratis rådgivningstime – Vi kontakter dig snarest muligt, når du udfylder nedenstående formular.\nVælg dit foretrukne Pengerådgivning KontorJeg bor på SjællandJeg bor i JyllandJeg bor på Fyn\nHvor har du hørt om os?GoogleFacebookLinkedInInstagramPersonlig anbefalingAndet\nJa tak, jeg vil gerne modtag Pengerådgivnings nyhedsbrev, så jeg ikke går glip af vigtige råd, nyheder og fordel, der kan spare mig penge på bank og realkredit.\nJa tak, jeg giver Pengerådgivning samtykke til at kontakte mig vedrørende økonomiske rådgivning og accepterer dermed betingelserne i Pengerådgivnings datapolitik.\nVi bruger cookies her på siden. Vi antager naturligvis, at du er OK med dette. Ellers har du mulighed for at fravælge det. Cookie og Privatlivspolitik\nCopyright © 2019 · Pengerådgivning.dk · Siden er designet af Pure Creative Content · Pengerådgivning.dk er under tilsyn af Finanstilsynet som finansiel rådgiver og boligkreditformidlere under navnet: Energy Proactive Revolution ApS- CVR-nr: 37370878


Alle former for reparationer af Ford i Herning | Ketner Herning - en del af Nordjysk Diesel-Elektro A/S\nAutoværksted i Herning - specialist i Ford\nSom kunde hos Ketner Herning er du sikker på, at vi udfører reparationer og serviceeftersyn iht. fabrikkens forskrifter, og prisen aldrig overskrider den lokale Ford forhandler.\nHente og bringe service af din Ford i Herning og omegn\nHos Ketner Herning råder vi over det nyeste software og kan opdatere din Ford.\nKører du i en Ford, er vi det helt rigtige valg af værksted. Hos Ketner Herning har vi en original Ford tester og er dermed online med fabrikken. Vores teknikere kan lynhurtigt fejlfinde, stille en diagnose og reparere et givent problem på din Ford.


Haven: Nu kan vi igen ånde lettet op | Livsstil | jv.dk\nPubliceret 19. maj 2019 kl. 06:09\nUd og ind. Der var travlhed et stykke ind i maj, hvor frost truede og til tider gjorde alvor af truslen, men så er det jo godt, man har boblerne til at redde situationen. Foto: Grøn Kommunikation\nDer skulle et par dybe vejrtrækninger til, før april var forbi, og da maj begyndte, og alt var sprunget ud, måtte vi igen holde vejret. Nu er vi midt inde i maj, og mens april blev majvejr, er første halvdel af maj blevet aprilvejr.\nTørken i april, hvor planterne virkelig har brug for vand for at vokse, truede som i sommerens tørke igen græsplænen og havens øvrige planter, mens starten af maj sendte nattefrost ind, der i den grad ikke blot truede, men også skabte ødelæggelser, selv om de var beherskede.\nDet er mange år siden, jeg har måttet afdække prydhave, kartofler og æbletræer med bobleplast, og længe siden, jeg har måttet flytte krukkeplanterne ind igen, efter de var kommet ud. Der kom regn og hagl til plænen og alt det andet, og kulde satte en dæmper på væksten, men nu vokser det hele igen. Vi er dog stadig i stort underskud med hensyn til vand, så hold godt øje med planterne.\nJeg får mange mails, der viser, at folk kerer sig om deres planter, og mange spørgsmål fra læserne, som selvfølgelig også får et svar. Går du rundt og putter med et problem om planter i din have, skal du bare skrive.\nDet har Hans-Ove Madsen fra Ullerslev for eksempel gjort. Han har været i gang med at give græsplænen den store kur ud fra en tidligere artikel, jeg har skrevet, og spørger nu mere detaljeret om gødning. Hvilken gødning skal man bruge, hvor meget? Hjælper perlekalk mod mos?\nNPK-gødning: Her skal du bruge 7 kg på en sæson pr. 100 kvadratmeter. De 7 kilo fordeler du over månederne april, maj og juni. Du kan eventuelt udvide til også at gøde i slutningen af september, og vælger du det, skal du op på en samlet mængde på knap 9 kg. Slutgødningen i september styrker græsser op mod vinteren. Det er især kalium, som rodnettet har gavn af på dette tidspunkt.Du behøver ikke at bruge en speciel plænegødning. Det vigtigste er, at det første tal og det sidste er ret højt. En helårsgødning, som du kan anvende til alle havens planter, er typisk noget, der ligner 15-3-14, altså 15 procent kvælstof (N) 3 procent fosfor (P) og 14 procent kalium (K). Samlet er det 32 procent i en pose, der er gødning. Resten er blot noget, der holder sammen på den og ikke skader eller gavner din jord.OrganiskHer skal du følge anvisning (mængden), der står på posen, da de organiske gødninger er meget forskellige i sammensætningen. Generelt skal du regne med det dobbelte, altså i stedet for 7 kg NPK, så 14 kg organisk.Kalk50 kg kalk pr. 100 kvadratmeter vil hæve reaktionstallet på muldjord med cirka 1 enhed og på en mere let jord tæt på 2 enheder. På svær lerjord er det omvendt, reaktionstallet hæves i eksemplet mindre end 1.\nDer findes skam mos, der trives ganske godt i en kalkrig jord. Foto: Grøn Kommunikation\nMyten om mos og kalk\nNoget plænegødning sælges med kalk, og nogle anbefaler kalkning af plænen. Det er dog i de fleste tilfælde et levn fra fortiden, hvor luften fra industriskorstene ikke blev renset, som de gør i dag, og hvor der derfor blev tilført mere syre til jorden, så pH-værdien blev lav, altså i den sure ende.\nI år har der været meget mos i folk plæner. Det skyldes jo næppe, at vi i år har fået særlig meget syreregn, men mere forklaringer som sommertørke, mild vinter og indtil april også en våd vinter.\nGræs trives bedst ved en pH-værdi tæt på neutral, det vil sige 6-7 stykker. Mange mosser trives bedst ved en lav pH-værdi, men nogle trives faktisk fint ved en højere værdi.\nNår man tilfører kalk, er det, fordi man antager, at grunden til mos i plænen er, at jorden er for sur. Det er dog langtfra sikkert, og tilføres der for meget kalk, kan det skade, så planterne ikke er i stand til at optage andre vigtige stoffer.\nDu skal altså ikke ubetinget tilføre kalk. Du kan i planteskoler købe et tester, der kan måle din jords pH-værdi, og ud fra den kan du så vurdere, om din plæne har godt eller skidt af at få kalk. Det er ret let at hæve pH-værdien med kalk, men modsat tager det meget lang tid at sænke den.\nStauder vokser hurtigt, og de, der bliver høje, skal allerede nu have et stativ ned i jorden, som de kan læne sig op ad. Grene kan også anvendes.Larver: Gulerodsfluens første generation er på vingerne i maj. Hvis ikke du har skjult rødderne mellem rækker af tagetes eller løg, så dæk dem til med et insektnet. Det kan bruges igen og igen. For eksempel i august, når anden generation dukker op.\nHold øje med kartoflerne. Når knoldene dannes på kartofler, skal de bruge vand. Er der meget tørt, får kartoflerne skurv, og knoldene bliver mindre. Gød ikke overdrevent. Det giver sorte pletter på kartoflerne, når du koger dem.\nDer sælges plænegødning med kalk, men personligt holder jeg mig langt fra det. Det er som at sige til folk, at alle plæner har brug for kalk, og at kalk er kuren mod mos i plænen. Foto: Grøn Kommunikation\nOrganisk gødning er baseret på dyremøg i pilleform, og den, vi tidligere kaldte kunstgødning, og som siden har haft mange navne, er en uorganisk gødning baseret på forskellige knuste mineraler. Populært kaldes den også NPK-gødning.\nNPK-gødningen er den, de fleste vælger til plæner. Den opløses hurtigt og virker derfor hurtigt. Af samme grund skal man ikke overdrive, da et overskud let siver ned i grundvandet. Derfor skal den samlede mængde af gødningen fordeles over flere måneder.\nVælger du derimod en organisk gødning, skal du blot gøde en gang i april, da gødningen opløses langsommere. Du kan stadig nå det, selv om det er maj.\nOrganisk gødning bearbejdes af de mange mikroorganismer, der er i jorden, og den bearbejdning er forudsætningen for, at gødningen frigives. Hvis man pludselig går fra NPK-gødningen, altså den uorganiske, til den organiske, kan man regne med, at planterne i starten vil mangle gødning.\nDet tager et par år at opbygge et fornuftigt lager, så i overgangsperioden kan det være en god ide at bruge begge dele. Så må man i gang med at beregne, hvor meget af det ene og af det andet der skal bruges.\nEndelig skal jeg lige tilføje, at hvis du ikke samler dit græs op, bidrager det afklippede græs også med en ikke ringe del gødning.\nEfter flere forsøg fra Kong Frost, lykkedes det at få has på mange af æbleblomsterne. Nu må vi regne med et stærkt reduceret udbytte, men vi har gennem årene nu også haft alt for mange æbler, vi ikke kunne spise os igennem. Foto: Grøn Kommunikation\nEr din plænes jord i den sure ende, så har den godt af dolomitkalk, der indeholder en del naturlig magnesium. Det er dog vigtigt ikke at gøre jorden for basisk. Mange råd om at kalke græsplænen hvert andet år, holder ganske enkelt ikke. Foto: Grøn Kommunikation\nHjertevalnødden skal nok overleve, men den brød sig bestem ikke om at være overset og ville gerne have haft et stykke bobleplast som dyne, da der kom indtil flere frostnætter i maj. Foto: Grøn Kommunikation\nVi har stort underskud på vandkontoen, så det er stadig vigtigt at holde godt øje med planterne. Foto: Grøn Kommunikation\n21:47 Holsted slår til igen og vinder topopgør


Synspunkt – F Pension\nSynspunkt\tpociddesign\t2017-06-20T19:40:12+00:00\nPensionsaftale 20. juni 2017\nDen tidligere regerings oprindelige 2025-plan tog fat på et par af de helt store udfordringer i det danske pensionssystem. Med den aftale, der nu er indgået mellem regeringen og DF er det (heldigvis) blevet understreget, at politikerne forstår vigtigheden af at få gjort noget ved problemet omkring det manglende incitament til pensionsopsparing for rigtig mange danskere. Desværre er det mest positive ved aftalen, at der formodentlig er tale om gode intentioner. De foreløbige løsninger hjælper reelt ikke på incitamentet til opsparing, og de vigtige beslutninger er skudt til efteråret.\nEn voksende andel af de danskere, der går på pension i de kommende år, vil få modregnet deres private pensionsopsparing i de beløb, man får udbetalt fra det offentlige. Det betyder i praksis, at det for mange ikke kan betale sig at spare mere op til pension de sidste år på arbejdsmarkedet. Den indgåede aftale forsøger at imødegå dette problem ved to initiativer:\n1) De sidste 5 år inden pensionering bliver det muligt at indbetale op til 50.000 kr. om året til den såkaldte Aldersopsparing, hvor udbetalingerne ikke modregnes i den offentlige pension. Danskere med relativt store pensionsopsparinger er allerede over den maksimale modregning, så initiativet har ingen effekt for dem. Danskere med relativt lave pensionsopsparinger har til gengæld typisk ikke plads i det månedlige budget til at udnytte denne mulighed for øget indbetaling.\n2) Det bliver muligt at fordele udbetalingerne fra ratepensioner over op til 30 år mod 25 år i dag. Dette initiativ kan altså give ca. 15% lavere årlige udbetalinger fra ratepensioner og tilsvarende mindre modregning. Lige som initiativ 1 har dette initiativ dog reelt ingen effekt for store pensionsopsparinger. Da initiativet kun omhandler ratepensioner (og ikke livsvarige pensioner) vil effekten også være beskeden for de meget store grupper af overenskomstbaserede arbejdsmarkedspensioner.\nVi må således vente til efterårets forhandlinger om Jobreform II før vi reelt ved om problemerne omkring modregning bliver løst.\nPension til alle\nDet allermest positive ved det danske pensionssystem er, at en meget stor del af befolkningen selv sparer op til pension. Det sker typisk via enten overenskomstbaserede aftaler eller via firmapensionsaftaler indgået af virksomhedsledere på medarbejderne vegne. For den enkelte pensionsopsparer er der tale om relativt beskeden direkte indflydelse, men systemet betyder, at vi i Danmark har lagt væsentligt flere penge til side (ca. 2 gange BNP) til at dække det fremtidige pensionsbehov, end man har i andre lande. Systemet betyder dog også, at danskere, der ikke er omfattet af en kollektiv overenskomst eller af en firmapensionsaftale, ikke nødvendigvis sparer op til pension. På den måde risikerer vi at få usædvanlig stor forskel på rig og fattig i pensionisttilværelsen – også langt større forskel end vi kender det fra tiden på arbejdsmarkedet. Både for at undgå denne store ulighed samt for at sikre at fremtidens arbejdende danskere ikke skal finansiere en stor gruppe pensionister via skatten, regeringen og DF’s aftale om ”pensionsopsparing for alle” en indlysende god ide. Men indfører man noget så u-liberalt som tvangsopsparing for alle, er det nødvendigt, for at sikre den enkelte opsparer bedst muligt, at denne opsparing udsættes for reel konkurrence. Det kan således ikke være i nogens interesse, at denne tvungne opsparing per automatik placeres i f.eks. ATP.\nTlf: +45 3053 4001


De 5 bedste strandhoteller i Obidos - TripAdvisor\nHoteller i nærheden af Lagoa de Obidos\nBedste strandhoteller i Obidos, Portugal\nPrisbesked: Hotelpriserne er under gennemsnittet i Obidos. Gå ikke glip af disse tilbud!\nNr. 1 ud af 6 i Strandhoteller i Obidos med bedste værdi for pengene\nNr. 2 ud af 6 i Strandhoteller i Obidos med bedste værdi for pengene\nNr. 3 ud af 6 i Strandhoteller i Obidos med bedste værdi for pengene\nNr. 4 ud af 6 i Strandhoteller i Obidos med bedste værdi for pengene\nNr. 5 ud af 6 i Strandhoteller i Obidos med bedste værdi for pengene\nNr. 6 ud af 6 i Strandhoteller i Obidos med bedste værdi for pengene\nAndre overnatningssteder i nærheden af Obidos (6)\nNr. 2 af 2 hoteller i Foz do Arelho\n11,5 km fra Obidos\nNr. 9 af 15 specialiserede indkvarteringssteder i Atouguia da Baleia\n13,5 km fra Obidos\nNr. 6 af 20 specialiserede indkvarteringssteder i Ferrel\n14,7 km fra Obidos\nNr. 8 af 24 specialiserede indkvarteringssteder i Baleal\nNr. 4 af 122 specialiserede indkvarteringssteder i Peniche\nNr. 1 af 11 B&B'er i Baleal\nNr. 6 af 18 hoteller i Obidos\nNr. 3 af 18 hoteller i Obidos\nNr. 13 af 18 hoteller i Obidos\nNr. 8 af 18 hoteller i Obidos\nNr. 7 af 18 hoteller i Obidos


Relative menneskerettigheder | Information\nMenneskerettigheder og demokrati er i stigende grad ikke noget, vi gør noget ved, men bare noget vi taler om. EU og USA har naturligvis både hensigter og politikker, der handler om at skabe demokrati og retssikkerhed i alle de lande, hvor det mangler. Men hverken ved praktisk indgriben eller ved godt eksempel gør de vestlige lande længere noget for at påvirke, tvinge eller true despoter og diktatorer til give deres folk basale rettigheder og medindflydelse.\nVist er der undtagelser, men hvis undertrykkerne er vigtige handelspartnere (som Kina), har olie og gas (som Turkmenistan, Kasakhstan, Aserbajdsjan, Saudi-Arabien eller Libyen), har atomvåben (som Nordkorea) eller er vigtige allierede (Pakistan) så er kritikken afmålt eller helt væk. Er man derimod fattig (Syrien), en paria (Iran), geopolitisk ubetydelig (Burma) eller i alliance med rivaler som Kina (Sudan), så kan man få en på skrinet og læst og påskrevet om menneskerettighedernes absolutte nødvendighed.\nSom beskrevet i Information den seneste tid er den gal med EU's strategi over for Centralasien, hvor hensynet til energiforsyning er kommet til helt at erstatte interessen for kritik af de horrible indenrigspolitiske forhold. De fleste centralasiatere lever i lande uden hverken fri presse, opposition eller frie valg, men i stedet med undertrykkelse, korruption og massiv brug af tortur, og det er stort set ikke noget vestlige, demokratifremmende fællesskaber som EU og OSCE påtaler eller sanktionerer. OSCE's generalsekretær gik endda så vidt som til at gratulere Usbekistans præsident Islam Karimov med den valgsejr, han stjal i december måned.\nI Mellemøsten er Libyen de senere år gået fra at være en paria til at være en darling, uden at diktatoren Gadaffi i mellemtiden har indrømmet sin befolkning så meget som et komma i retning af medindflydelse og frie institutioner. Saudi-Arabien er en anden darling, og her påtales menneskerettighedskrænkelser kun i forbindelse med letforståelige enkeltsager, og først når enkeltsagerne går i fast rotation i de internationale medier.\nFortalerne for dialog med diktatorerne argumenterer for, at det kun er gennem samkvem, vi kan påvirke dem til at forbedre vilkårene for deres befolkninger, men den tilgang savner erfaringsgrundlag. Sidste gang et undertrykkende regime frivilligt smed pisk og tøjler, var da Sovjetunionens sidste leder, Mikhail Gorbatjov, abdicerede og det har ikke ført til et demokratisk Rusland.\nDerimod er der masser af fortilfælde, hvor det demokratiske Vesten har fremtvunget reform gennem pres og ved at gå foran med et godt eksempel. Tænk blot på alle landene i den tidligere østblok, der i dag er medlemmer af EU. Selv om EU ikke kan tilbyde landene i Mellemøsten, Afrika og Asien medlemskab som gulerod for demokratiske revolutioner, så kan unionen gå foran med et godt eksempel og vise, at vi mener det med demokrati, retsorden og menneskerettigheder alvorligt. Men også det kort er vi nu ved at miste.\nDa nogen tidligere på måneden gjorde det af med superterroristen Imad Mughniyeh med en bilbombe i Damaskus, gav det genlyd over hele verden. Manden havde hundreder af amerikanske, franske, israelske og argentinske liv på samvittigheden - soldater såvel som civile - og burde have været stillet for retten for sine forbrydelser.\nKort efter eksplosionen garanterede den syriske regering, at den vil iværksætte en undersøgelse af, hvem der stod bag drabet. Syrien gør dermed nøjagtig som EU og USA forlangte i en tilsvarende sag, da den tidligere libanesiske ministerpræsident Rafik Hariri, kom af dage i Beirut under lignende omstændigheder for tre år siden. Men ingen i Vesten kom med fordømmelser af det seneste politiske drab, og ingen krævede den makabre henrettelse undersøgt. Tværtimod var der nærmest klapsalver i det amerikanske udenrigsministerium over, at retfærdigheden på blodig vis var sket fyldest.\nDer er ikke noget at sige til, hvis undertrykte befolkninger har meget svært ved at tage EU og USA's snak om demokrati alvorligt, når vi selv gradbøjer demokratiet og kræver menneskerettigheder i Syrien og Iran, men ikke i Libyen og Turkmenistan, og når vi lemper rejsesanktioner mod lederne af Zimbabwe og Usbekistan uden at sikre fremskridt til gengæld. Samtidig er afholdelsen af valg i alverdens undertrykte, provestlige lande blevet en sutteklud, der kastes til vestlige regeringer som et pseudobevis på regimernes demokratiske intentioner, og det bliver i vidt omfang accepteret. Også der er det naturligvis skadeligt for EU's mulighed for at være det gode forbillede, når enhver jordansk, thailandsk eller nigeriansk skoleelev kan se, at det ikke er demokratisk, og det ikke øger borgernes medindflydelse.\nUSA har formentlig mistet sin demokratiske troværdighed med invasionen af Irak, Abu Ghraib-episoderne og Guantanamo, men for EU er løbet ikke kørt endnu. De 27 lande udgør et gigantisk og stabilt marked for eksport af diktaturernes fødevarer, energi og råvarer, og hvis den vil, kan unionen naturligvis lægge handelsvægt bag sine tomme ord.\nIslam KarimovMikhail GorbatjovRafik Hariri


Julehygge og Tidsrejse i Dragør - Byliv | AOK\nJulehygge og Tidsrejse i Dragør\nLørdag 20. dec. 2014, kl 11:00\nSøndag 21. dec. 2014, kl 11:00\nOprettet af: Jul i Dragør 3. nov 2014\nSenest redigeret af Jul i Dragør 16. dec 2014\nDR’s populære julekalender ”Tidsrejsen” er optaget i Dragørs gamle bydel og på havnen. Kommer du til Dragør, kan du selv opleve det samme julemarked som i "Tidsrejsen", alle byens juleaktiviteter, den gamle bys små, brostensbelagte gader og de tætliggende charmerende gamle, gule huse, som er med i ”Tidsrejsen”.\nI den kommende weekend afsluttes julemarkedet den 21. december med koncert, når Caroline Castell, der står bag titelsangen til julekalenderen, synger "Tidsrejsen" midt på Dragørs julemarked kl. 16.\nUdover julemarked på Badstuevælen kan du i weekenden lave juleklip og dekorere julehjerter i Pakhuset på havnen, se udstillingen "Bag Tidsrejsen" på Dragør Museum og opleve kostumerne fra "Tidsrejsen" og julekor i Teatersalen hos Restaurant Beghuset.\nAlle dage kan man få hjælp af app’en ”Jul i Dragør” til at gå på opdagelse de steder, hvor ”Tidsrejsen” er optaget og høre om byens historie.\nHver dag kan man også møde op på Badstuevælen kl. 16.30 sammen med holdet bag "Levende Låger" og opleve en levende julekalender. I samlet flok går man hen til det hus, hvor beboerne har pyntet et vindue - altså dagens låge i den levende julekalender. Der fortælles en lille historie om udsmykningen, og der synges en sang.\nDu kan følge med på Facebook-siden ”Jul i Dragør”.\nPå Dragørs hyggelige julemarked er der forskellige boder med gløgg, pandekager, julepynt, lammeskin og meget, meget mere. Og hvis du ikke allerede har købt alle dine julegaver, er der rig mulighed for at købe resten på julemarkedet og i Dragørs mange fine butikker. Når det bliver tid til at få varmen, byder byens caféer og restauranter velkommen.


Gør din rejse meningsfuld - også for andre end dig selv - Home is where I park\nGør din rejse meningsfuld – også for andre end dig selv\nJeg elsker at rejse, specielt der hvor turisterne ellers sjældent kommer, da det bringer mig tættere på det som er meget fremmed, sårbart men desværre oftest også fattigt. Pack for a purpose er en helt særlig måde at rejse på – læs med og bliv klogere på hvordan du også kan gøre en forskel når du rejserr\nDet er derude hvor de smukke hoteller på glitrede postkort er erstattet af miljøkatastrofer, fattigdom, sult og overlevelse. Det er der hvor menneskeskæbner står i kø, hvor livet ikke er en selvfølge. Det er dér jeg allerhelst vil rejse, leve og opleve. Det er der jeg føler, at jeg kan gøre en positiv forskel. Jeg holder ikke af armodet, men jeg holder af menneskene, skæbnerne der lever i disse udsatte områder af verden er oftest af en helt særlig karakter. De mest livskraftige, berigende mennesker jeg har mødt, har jeg mødt ude i ingenting. De har ejet ingenting. Men. De lever som var hvert eneste øjeblik deres sidste. Deres taknemmelighed. Livsglæden. Dét er jeg inderligt fascineret af, og det er altid de her øjeblikke jeg drømmer om når jeg tænker på at rejse. Det er de afsidesliggende egne, det er de små landsbyer og det er nomaderne der vandrer med deres udmarvede mulddyr.\nAt pakke med et formål\nPack for a purpose er en side der hjælper dig med at skabe forbindelsen, hvis du ikke rejser selv. Her kan du finde vej til hoteller og andre overnatningsfaciliteter som aktivt gør en indsats for de nærmiljøer de er beliggende i. Det er en måde hvorpå man forsøger at gøre turisme mere bæredygtig og socialt ansvarlig – altså virkelig gode bevæggrunde for at rejse på den måde, synes jeg. Uanset om du tænker på børn, affald, sundhed, dyr eller undervisning,, når du tænker i nødhjælp sammenhænge, så er der en vej ind i Pack for a purpose – også for dig.\nHvad støtter pack for a purpose?\nPack for a purpose giver f.eks. støtte til mere end 30 socialøkonomiske foretagender og har mere end 40 steder, der hjælper med dyrevelfærd. Det her er en måde hvorpå du, jeg og alle andre kan bidrage til en bedre verden – for os alle sammen, sammen. Pack for a purpose støtter også mere end 545 undervisningssteder, hvor børn og unge undervises og sikres en skolegang der – forhåbentlig – kan hjælpe dem ud af den fattigdom de ellers sidder fast i. Det her er ikke blot en lille hjælpende hånd til en fremmed, det her er en hjælpende hånd til hele verdens fremtid.\nNår jeg rejser, gør jeg det også for at gøre en forskel, derfor pakker jeg altid en masse småting, kuglepenne, blyanter, sæbebobler, nøgleringe og lignende. Det skaber ofte stor glæde at kunne lade de små ting skifte hænder undervejs på rejsen og det er med til at skabe en kontakt til et andet menneske. Det er ikke noget som ændrer eller redder hele verden, men det kan skabe et smil på en andens læber – og den slags, min ven, er også en forskel, hvis du spørger mig.\nPå Pack for a purpose kan du finde hjælp til hvad der mangles og ønskes på lige præcis det sted du har valgt at rejse til – og på den måde pakke helt konkrete ting ned. Det kan f.eks. være stofbind, tandbørster, blyanter, vandfiltre og mange andre ting i den retning. Et menneske som kontinuerligt inspirerer mig, når det kommer til at hjælpe i andre lande, er Anja Ringgren Lovén. Du kender hende sikkert allerede, hun gik verden rundt da hun reddede en lille afrikansk dreng fra udstødelse for år tilbage.\nI dag driver hun og hendes nigerianske mand David et helt særligt fantastisk sted kaldet Land of Hope i Nigeria. Stedet hjælper børn der er blevet udstødt, fordi de er blevet beskyldt for at være heksebørn. Det er en meget frygtelig skæbne, men takket være Anja, David og deres store fantastiske team reddes mange af disse børn og får et godt barneliv på Land of Hope. Dét er at rejse med et formål, og at gøre en gavnlig forskel for andre, synes jeg. Og det er en inspiration at opleve den slags mennesker, så hold med når Anja igen holder foredrag i Danmark – det er værd at lytte til.


Apartments Ana i Irinovac til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSmoljanac 85, Irinovac, Irinovac, Kroatien, 53321 - Se på kort\n"The location is great. About 10 minutes from Plitvice Lakes..."\nUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Apartments Ana et fantastisk overnatningsvalg, når du skal besøge Irinovac. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nNyd et væld af uforlignelige servicetilbud og bekvemmeligheder på dette hotel i Irinovac. For at nævne blot nogle få af hotellets faciliteter tilbydes der blandt andet familieværelse, grillfaciliteter.\nAtmosfæren på Apartments Ana afspejles på hvert eneste værelse. opvarmning, skrivebord, altan/terrasse, ventilator, fjernsyn LCD-/plasmaskærm er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Hotellets rekreative faciliteter, som have, er indrettede med ro og afslapning i mente. Uanset hvilket formål du har med din rejse til Irinovac, så er Apartments Ana det perfekte sted til en spændende rejse.\nAlle slags rejsende (148) Par (16) Familie med små børn (79) Familie med store børn (32) Gruppe (21)


Levring Efterskole har vundet konkurrencen!!! | Jysk landsbyudvikling i Nepal\nLevring Efterskole har vundet konkurrencen!!!\naf Lone Petersen | 10. apr 2012 | Skole & Uddannelse | 0 Kommentarer\nDet er næsten ufatteligt, men det lykkedes!!!\n4142 mennesker stemte på Levring Efterskoles projekt, og de unge har nu vundet marts måneds konkurrence på sparbank.dk.\nDe seje unge på Levring Efterskoles medborgerskabshold lagde flot og elegant ud med at lægge sig på førstepladsen, men det skulle vise sig at blive en nervepirrende måned med adskillige ressourcekrævende dyk ned på andenpladsen. Omkring 20.marts stak Kibæk Gymnastikforening af med en sådan kraft, at man sku’ tro, de havde gang i noget doping. Før sidste omgang, fredag 30. marts om morgenen, var Kibæk stadig foran med 60 stemmer, men så rykkede de unge fra Levring Efterskole. De havde planlagt optræden på torvene i Viborg, Silkeborg og Kjellerup (wau – en taktik), og i løbet af fire timer skaffede de 408 stemmer og løb i mål med et forspring på 248 stemmer.\nKære Signe og alle unge på Levring Efterskole.\nI skal have mange, mange tak for jeres flotte initiativ og for jeres 30 dages kapløb om stemmerne. Det er medborgerskab, der vil noget. Ikke nok med, at I har samlet en stor pose penge til renovering og forskønnelse af skolerne i Kantipur, Ayodhyapur og Indrabasti. I har også taget initiativ til, at adskillige tusinde mennesker har læst eller hørt om vores græsrodsarbejde i Nepal. Vi kan jo godt nok ikke se, hvem de 4142 mennesker er, men vi ved, at mange enkeltpersoner, foreninger, virksomheder, skoler og et universitet har bakket jer op. Det skal de også have mange tak for.\nJeg er tilbage i Kathmandu nu. Kom hertil sent i går aftes efter to meget vellykkede uger i Kantipur, Ayodhyapur og Indrabasti. Derfor kommer dette indlæg først nu, 11 dage efter nyheden om jeres flotte sejr. Jeg vil glæde mig til at komme ud at besøge jer i Levring om et par uger.