Hvad kalder du så det her, Villy ? | Peter Brüchmann\n← Superligaen anno 2012 mangler fremdrift\nDet er ikke kun størrelsen →\nHvad kalder du så det her, Villy ?\n27. august 2012 Tweet\nKommentar: Der er langt fra Villy Søvndal anno 2010 til Bjarne Corydon og Finansloven 2013\nHistorien er ret nådesløs, når den får nutiden lidt på afstand.\nTag nu Villy Søvndal og hans ret berømte 1. maj tale i 2010, hvor han i et hårdt angreb på Lars Løkke talte om en ”regulær massakre på velfærdsstaten”. Anledningen var, at VK-regeringen lagde op til en vækst på sølle 0,8 procent i den offentlige sektor.\nI går fremlagde finansminister Bjarne Corydon så Thorning-regeringens (og dermed Søvndals) bud på en finanslov for 2013. Her lægges der op til en næsten usynlig vækst i det offentlige budget på 0,1 procent. Det er en pæn stak milliarder mindre offentlige udgifter, end det Søvndal betegnede som en massakre.\nAv, hvor kan virkeligheden forandre sig, når man selv står i den.\nJeg gjorde mig i dag den ulejlighed at gense hele Søvndals tale fra Fælledparken, hvor han talte om Venstres sans for ”sort humor”, om at ”trampe rundt i spinaten” og om de 0,8 procent: ”Jeg vil sige det her meget tydeligt: Det kan I godt glemme!”\nVi lader den lige hænge et øjeblik, Søvndal.\nFaktisk er det mere værd at kigge på indholdet af den offentlige sektor end omfanget. Forleden fortalte dagbladet Politiken i en opsigtsvækkende nyhedshistorie, at i alt 956 medarbejdere er blevet fyret i staten, siden Thorning-regeringen kom til. En embedsmand ved navn Niels Refslund, der havde været chefkonsulent under Finansministeriet og oplevet alt indefra, beskrev således, hvordan den offentlige sektor voksede under Foghs VK-regering i 00’erne:\n”På et tidspunkt gik der nærmest konkurrence i, hvem i den politiske verden, der havde været bedst til at ekspandere den offentlige sektor. Det var fuldstændig grotesk.(..) Der sad vi internt i systemerne og tænkte: Hvad sker der? Efter min mening havde man sluppet tøjlerne fuldstændig.”\nRefslund blev fyret i januar og er i dag bekymret for de kompetencer, der er gået tabt i grønthøster-metoderne i det offentlige – mere end han er bekymret for omfanget.\nHans historie viser, at en borgerlig regering bestemt ikke er nogen garant for en stram styring af de offentlige udgifter.\nSøvndals 2010-melding er i den sammenhæng i bedste fald en komisk parentes og en understregning af, hvor gratis og billigt det kan være i oppositions-hængekøjen.\nBjarne Corydons finanslov er en stram spareplan – helt som ventet. Den får kritik helt som ventet fra alle de hjørner, der bliver berørt af den, erhvervsliv, Enhedslisten, der positioner sig til kampen, osv.\nMen lad os nu anerkende et godt udgangspunkt. Der er først og fremmest stram offentlig styring, der er investeringer i uddannelse, både på manden-på-gulvet-niveau og på højere læreanstalts-niveau og der er grønne investeringer. Det er ikke en invitation til Enhedslisten, men det er naturligvis heller ikke en lukket dør.\nProblemet kan blive tempoet i de reformer, der stadig massivt efterspørges af flertallet af økonomerne. Regeringen brændte fingrene på meningsmålinger og balladen internt hos især SF samt med Enhedslisten, og derfor skruede Thorning efter sommerferien ned for trykket i den samlede reform-keddel. Men når nu man er så fast besluttet på at prioritere økonomisk styring højst af alt – og tak for det – hvorfor så ikke skyde brystet frem og have modet til at gå hele den nødvendige vej?\nSandheden er desværre nok, at det kan regeringen ikke bære. SF balancerer på grænsen til eksplosionsfare efter, at Søvndal kom ned i virkeligheden.\nHoldninger på denne blog er Peter Brüchmanns egne. 14 kommentarer\tleif\n27. august 2012 kl. 17:21\tjeg glæder mig i denne tid for nu nærmer tidspunktet hvor P.Brüchmann skal forklare os sine handlinger da han “gemte” skatte oplysningerne lige til “det rette tidspunkt” i valgkampe formentlig til han fik grønt lys fra venstres pressetjeneste.\nDet bliver spændende om han har modet til at fortælle sandheden, eller dækker sig ind under “ingen kommentarer” og kildebeskyttelse.\n27. august 2012 kl. 17:41\tJa lige som the out of country minister sagde at de Radikale ikke ville få ændret et komma i regeringsgrundlaget. Jeg har købt en kæmpe pose\npopcorn, jeg kan se jeg får brug for den.\n27. august 2012 kl. 18:01\tDet er lykkedes mig at få et referat fra et internt koordinationsmøde hos Socialdemokraterne og SF lige før valget, hvor netop det spørgsmål du stiller, Peter Brüchmann, bliver diskuteret:\n(…) Villy og kampen for at sætte ord på rædslerne\nVilly Søvndal: Det er det ord, ”massakre”, jeg har brugt om regeringens nulvækst i den offentlige sektor i de kommende år. Jeg har godt nok senere ændret det til ”blodbad”, men det er måske heller ikke en helt rammende betegnelse. Man skal jo også tænke på, at vi i vores økonomiske plan opererer med den samme stigning som regeringen i det offentlige forbrug fra 2016-2020. Hvorom alting er, så har jeg siddet oppe hele natten og lavet opslag i Nudansk Ordbog, Fremmedordbogen, Synonymordbogen og min Katastrofefilm-samling for at finde et bedre ord. Her er mine forslag: holocaust, tsunami, apokalypse, 9/11, armageddon, udrensning, nedsmeltning og så velfærds-vendetta (blodhævn) og dommedagsdoktrinen, hvis vi vælger nogle lidt mere neutrale ord. Hvad synes I?\nClaus Perregaard (Søvndals spindoktor): Flot arbejde, Villy, men jeg tror nu trods alt, at en del mennesker – efterladte efter diverse katastrofer – vil blive fornærmede, hvis vi vælger holocaust, tsunami, 9/11 eller nedsmeltning. Velfærds-vendetta og dommedagsdoktrinen er derimod rigtig gode forslag. Specielt sidstnævnte betegnelse i og med, at Claus Hjort Frederiksen jo er finansminister og tidligere har lagt navn til Hjort-doktrinen. Helle Thorning-Schmidt: Jeg mener slet ikke, det er muligt at sætte ord på regeringens ondskab, men i mangel af bedre vælger vi dommedagsdoktrinen.\nNoa Redington (Thorning-Schmidts spindoktor): Flot fundet på, Helle. Så er det vedtaget. (Alle tilstedeværende nikker gentagne gange).\n27. august 2012 kl. 18:09\tDer er mange ting der bør forbedres. F.eks. er tandpleje gratis i England, men herhjemme koster det en formue. ATP etc.:\nDet må være mangel på viden når det påstås, at det er bedre at bankerne overtager ATP.\nJeg kan personligt oplyse følgende:\nJeg boede i Norge fra 15. maj 1975 til 15. maj 1976 og indbetale ca. 2000 kr. til pension. Da jeg fyldte 67 år ansøgte jeg, via pensionsstyrelsen, NAV i Norge om jeg havde pension til gode. Jeg fik tilkendt pension fra Norge og fik udbetalt lidt over 13.000, efter skat, som et engangsbeløb og derefter tilkendt en udbetaling pr. måned på ca. 800 kr., efter skat, livsvarigt. Det er nogenlunde det samme jeg modtager fra ATP efter skat og der har jeg indbetalt langt over 2000 kr. I Norge har de ITP (indtægts bestemt pension ca. 66 % af de bedst tjente år) som Jens Otto Krag forsøgte indført i Danmark, men som venstre og konservative var imod. Derfor bør man gå den modsatte vej, idet de Norske pensioner er langt højere end i Danmark og det har intet at gøre med olien, idet de Norske borgere har selv sparet op via ITP systemet. Norge har vist, at det ikke nødvendigvis er dårligt hvad staten gør. Sverige har også ITP pensioner, men som sædvanligt vil politikerne ikke høste gode erfaringer fra andre lande, idet politikerne i Danmark ved altid bedre. Tandpleje:\nDet må være på tide, at tandpleje kommer ind under det generelle sundhedssystem.\nOrdentlige tænder er en væsentlig del af ens selvværd og skal ikke koste en formue. Vi kan få nye knæ, nye hofter, store hjerteoperationer etc. og samtidig kan en stor del af befolkningen få lov til, at gå rundt mere eller mindre tandløse med et dårligt selvværd.\nDet hænger ikke sammen, at tandpleje er overladt til den enkeltes økonomi.\nEn indsættelse af f.eks. implantater kan nemt koste omkring 100.000 og hvor mange har råd til det?\nJeg forventer at en ministrene vil svare personligt, når de har tid, idet det er et stort problem, at så mange personer mellem 50 og 80 år, skal gå rundt, mere eller mindre tandløse, med kronisk betændelse i kæberne.\nAfhængig af svaret kan jeg og mine bekendte derefter gøre op med den nuværende regerings syn på sundhed og hvad der menes med velfærd og stemme derefter ved næste valg?\nBemærk, at efter regeringen har gjort dem på 60 år til yngre personer, hvad angår efterløn, længere tid på arbejdsmarked etc., er det fortsat ikke muligt for dem der er lig eller mere end 60 år, at få en sygesikring i Danmark eller anden form for sygeforsikring, idet alle over 60 år er kasseret i den branche.\n27. august 2012 kl. 18:15\tleif hvad har dit indlæg med emnet at gøre?\nEvner du ikke at diskutere realpolitik,og hvad mener du i det hele taget om Villy “Blodbads” kovending?\n27. august 2012 kl. 20:34\tDet fryder mig hver eneste gang, at Villy Løgnhals får stukket én af sine mange populistiske løgne i ansigtet. Han løj om alt i oppositionstiden, og han var sammen med Helle Thorning med til at tegne et billede af Danmark som rent u-land og bananrepublik. Jeg håber, at han nu, hvor han også har smagt magtens sødme, bittert fortryder sine usandheder, for han har mere end nogen anden været med til at øge danskernes negative forventninger til fremtiden med sine løgne og dumsmarte beskrivelser af samfundet.\n27. august 2012 kl. 20:53\t“zæ aiz iz smelting at tæ påulz”-tummelumsen er en typisk repræsentant for den forsamling af overførselsindkomstmodtagere (med ret til 4 års dagpenge) der leger regering: latterlige og ubrugelige alle til hobe! Hele verden er i krampelatter over den danske legestue og den dårligt begavede del af befolkningen, der har gjort vor nuværende situation med en uønsket “regering” mulig!\n28. august 2012 kl. 00:52\tHvor mange “delegationer” ,som ville tale deres sag ,var der lige der mødte op da Fogh blev statsminister?Og fra Minimalstat blev det til Maxiumstat-og Fogh glemte at spørge borgerne om deres erfaring og forslag og lod sig besnakke af “delegationerne “-det var ellers det han var valgt på “Mennesket før systemet”Jo,tak der blev kopieret fra den tidligere regering-samme snak,indhold -og korrumperende råddenskab.Og nu er alt ved det gode gamle med-Socialdemokraterne-samme snak,indhold og endnu mere korrumperende råddenskab, og total svigt af den almindelige dansker ,for storslåede udlandsprojekter og indvandrere der får ,og danskere der bliver forarmet.Man siger moden altid vender tilbage!Håber retmæssigt oprør gør det samme!\n28. august 2012 kl. 07:48\tVilly og kammerater fra sf, er en flok magtliderlige taburetklæbere, der er vel ingen der havde forventet andet, det er jo kommunistisk stil. I denne regering er der kun et STK, som bestemmer, det er selvfølgelig Margrethe Vestager, når hun uddeler ordre, råber de røde i kor, Jawohl min leder.\n28. august 2012 kl. 07:57\tI en valgkamp er det gratis at stå og vrøvle – når kampen er vundet skal der pludselig handling bag alle løfterne.\nHer ser vi en rød blok der b…… vælgerne i r….\nNu hvor magten skal bruges går det hele op i endnu mere vrøvl, løfter der ikke kan indfries og endnu flere undskyldninger og bortforklaringer.\nLad os nu bare få et valg, luften trænger til at blive renset og skulle Helle vinde valget igen kan den røde blok se frem til ubegrænset arbejdsro. Men DÉT tør det sammenrend af andensorterings politikere ikke at risikere – de ved alle at de taber magten, respekten og mulighederne.\nTroværdigheden er tabt for længst.\n28. august 2012 kl. 08:32\tforbavsende tavs har SF været..Nu kommer det sædvanlige ævl om at SF da sandelig har præget finansloven…\nEt er at stå udenfor og spille hellig.. Velkommen til virkeligheden Willy..\nSF er da det mest overflødige parti i folketinget.\n28. august 2012 kl. 10:28\tTro mig, Peter Brüchmann, der er rigtig mange borgerlige vælger som ikke synes at den forrige regering havde fortjent at blive siddende. De svigtede i den grad den borgerlige dagsorden.\nVi er dog lige så mange borgerlige, som ikke synes vi fortjener den regering vi fik.\nDet var pest eller kolera og vi fik pest.\n28. august 2012 kl. 13:17\tValgkampen stod mellem en træt og kedelig blå realisme og en flok røde fantaster. Midt imellem stod de radikale og sagde så lidt som muligt. Mange er ordene der kan drages frem nu…og grines af. Venstre vil spare sig til velfærd – vi vil investere…\n29. august 2012 kl. 14:21\tRegeringens sammensætning er så pinlig, at det næsten\ngør ondt. Tænk at nogle nogensinde har troet på, at en\nstemme på SF og Enhedslisten, ville kunne gøre en posi-\ntiv forskel i dansk politik…………………………….\nJeg bryder mig bestemt ikke om de Radikales politik,\nmen jeg tror, at det er godt nok, at MV har fat i den ene\nende for ellers ville det da køre helt af sporet.\nREgeringen bruger en masse til på, at forklare befolk-\nningen, at det hele er VKO regeringens skyld. Og nogle\nhopper selvfølgelig med på den vogn.\nVilly og Johanne forsømmer ingen lejlighed til at råbe\nop om, hvor meget godt, de har gjort for Danmark, men\ndet er der vidst ikke mange, som har fået øje på, hvad\ndet skulle være…………………………..\nRegeringen har behændigt gået udenom de store og\nvigtige ting i dette samfund og istedet lavet en masse\nsmå ligegyldige regler og love.\nSundhedsvæsenet skal spare, så ikke flere varme hæn-\nder er i udsigt, snarere tværtimod.\nKriminaliteten stiger, men politiet skal spare 3 millioner,\nså vi får ikke nogen større bemanding i politistyrken,\nsnarere tvært imod. Politiet har opgivet at tage sig af\nåbenlyst narkokriminalitet, det giver jo heller ikke penge\ni statskassen, tvært imod.\nIndvandringen er ude af kontrol og truer Danmark som\nvelfærdsstat. Samtlige politikere vil ikke anerkende\nproblemet, men giver os en sludder for en sladder og\nlukker derefter øjnene fast i.\nI småbørnsinstitutionerne risikerer børnene at komme\ntil skade eller dø fordi, der ikke er nok personale til at\npasse dem på tryg og ordentlig vis. Risikoen for pædo-\nfile medarbejdere synes ikke så sjælden.\nI Folkeskolen får børn ikke den undervisning, som de\nhar krav på og den de får, er undertiden altfor ringe.\nDer mangler nemlig lærere og deres uddannelse er\nikke god nok………………………….\nNu er der bebudet store besparelser på DSB, med\nringere offentlige transportmidler til følge, de var jo ikke\nfor gode i forvejen.\nSå VILLY SØVNDAL, hvad er det egentlig, du og dit\nparti har udrettet af gode gerninger?? Jeg ser kun:\n“Kejserens nye klæder”.


Forslag til. Bilag 2 Prognose- og kortlægningsdel. Bofa en virksomhed i Bornholms Regionskommune. Bornholms Affaldsbehandling - PDF\nDownload "Forslag til. Bilag 2 Prognose- og kortlægningsdel. Bofa en virksomhed i Bornholms Regionskommune. Bornholms Affaldsbehandling"\n1 Forslag til Bilag 2 Prognose- og kortlægningsdel Bornholms Affaldsbehandling Almegårdsvej Rønne Tlf.: Fax: Bofa en virksomhed i Bornholms Regionskommune\n3 Bilag 2 Prognose- og kortlægningsdel INDHOLDSFORTEGNELSE SIDE 1 INDLEDNING 3 2 AFFALDSPLANENS OPBYGNING 4 3 OPGØRELSE OG BESKRIVELSE AF KOMMUNENS AFFALDSORDNINGER Husholdninger Indsamling af dagrenovation Ordning for hjemmekompostering Indsamling af papir- og papaffald Indsamling af glasemballageaffald Indsamling af genanvendelig metal- og plastemballageaffald Indsamling af storskrald og haveaffald Indsamling af bærbare batterier og akkumulatorer Indsamling af farligt affald Indsamling af PVC-affald Indsamling af imprægneret træ Indsamling af bygge- og anlægsaffald Indsamling af elektriske og elektroniske produkter Indsamling af småt elektronik og batterier Anvisning af jord som er affald Erhverv Anvisning af forbrændingsegnet affald Indsamling af ikke-genanvendeligt farligt affald Indsamling af klinisk risikoaffald Anvisning af ikke-genanvendeligt PVC-affald Anvisning af deponeringsegnet affald, herunder imprægneret træ Anvisning af jord som er affald Tværgående initiativer Indsamling via containerpladser 12 4 KORTLÆGNING Oversigt over affaldsdannelsen Affaldsdannelsen sektorvis Husholdningerne Erhverv Import og eksport af affald Bofas omkostninger ved håndtering af affald 16 5 FREMTIDIGE AFFALDSMÆNGDER Forudsætninger Husholdninger Erhverv Affaldstypernes forventede vækst Affaldsmængder fordelt på kilder, typer og behandlingsform 21 6 PLANENS ØKONOMISKE KONSEKVENSER 25 7 GRÆNSEOVERSKRIDENDE TRANSPORT 27 8 FORBRÆNDINGS- OG DEPONERINGSKAPACITET Behov og kapacitet 28 Side 1\n4 Bilag 2 - Prognose- og kortlægningsdel 9 ANLÆG TIL SORTERING, BEHANDLING, GENANVENDELSE MV. 30 APPENDIKSER Appendiks A Takster, udviklingen fra Appendiks B Prognosetabeller Side 2\n5 Bilag 2-2 Affaldsplanens opbygning 1 INDLEDNING Dette bilag 2 til Bornholms Regionskommunes affaldsplan indeholder detaljeret beskrivelser af prognoser for de fremtidige affaldsmængder og udgifterne forbundet med håndteringen af disse. Derudover er bl.a. de nuværende ordninger for håndtering af affald beskrevet, og mængderne af affald i regionskommunen kortlagt. Bilaget er udgangspunktet for beskrivelserne af status og affaldsprognose i bilag 1. Side 3\n6 Bilag 2-2 Affaldsplanens opbygning 2 AFFALDSPLANENS OPBYGNING Bornholm Regionskommune affaldsplan består af 3 dele: en hovedplan og to bilag. Hovedplan I hovedplanen findes bl.a. kommunens målsætninger, korte resumeer af planens forslag til initiativer Kommunens handleplan i korte træk og en samlet tids- og aktivitetsplan for alle initiativerne i planen. I bilag 1 og 2 findes mere detaljerede oplysninger. Bilag 1 Planopslag Bilag 1 er udarbejdet som et opslagsværk over Bornholm Regionskommunes affaldsplan og beskriver de enkelte initiativer detaljeret. Beskrivelserne er udformet som tosidede opslag, der indeholder informationer om: - Hvilke initiativer der er tale om - Hvilke krav der skal opfyldes - Hvor vi står i dag - Hvad planen er (hvilke initiativer/handlinger skal sættes i værk) - Hvor initiativerne fører os hen, herunder udviklingen i affaldsmængderne Bilag 1 er opdelt i initiativer for husholdninger, erhverv og tværgående initiativer. Bilag 2 Prognose- og kortlægningsdel Nærværende bilag 2 er den såkaldte prognose- og kortlægningsdel. Bilag 2 indeholder status for affaldsordninger og kortlægning af affaldsmængder, kommunens omkostninger ved håndtering af affald, redegørelse for kapaciteter, affalds- og regnskabsprognoser mv. Affaldsplanen med bilag findes på Bofas hjemmeside: Den findes også i en trykt udgave, som kan rekvireres ved henvendelse til Bofa, tlf eller på mail: Side 4\n7 Bilag 2-3 Opgørelse og beskrivelse af kommunens affaldsordninger 3 OPGØRELSE OG BESKRIVELSE AF KOMMUNENS AFFALDSORDNINGER Denne del af kortlægningen giver en status over de eksisterende affaldsordninger i regionskommunen pr fordelt på husholdninger og erhverv. Der sondres mellem type af ordning, dvs. indsamlings- eller anvisningsordning. En indsamlingsordning kan være udformet som enten en hente- eller bringeordning. Det beskrives, hvordan ordningerne er organiseret og hvilket regulativ der dækker ordningen. Ordninger og regulativer er løbende blevet optimeret og opdateret i perioden. Affald, der frembringes på Bornholm, er omfattet af følgende ordninger: Husholdninger Indsamling af dagrenovation Ordning for hjemmekompostering Indsamling af papir- og papaffald Indsamling af glasemballageaffald Indsamling af metal- og plastemballageaffald Indsamling af storskrald og haveaffald Indsamling af bærbare batterier og akkumulatorer Indsamling af farligt affald Indsamling af PVC-affald Indsamling af imprægneret træ Indsamling af bygge- og anlægsaffald Anvisning af jord som er affald Erhverv Anvisning af forbrændingsegnet affald Indsamling af ikke-genanvendeligt farligt affald Indsamling af klinisk risikoaffald Anvisning af ikke-genanvendeligt PVC-affald Anvisning af deponeringsegnet affald, herunder imprægneret træ Anvisning af jord som er affald Tværgående ordninger Indsamling via containerpladser I det følgende gennemgås ordningerne enkeltvis. 3.1 Husholdninger Ordninger for husholdninger er reguleret gennem Regulativ for husholdningsaffald i Bornholms Regionskommune af med senere ændringer Indsamling af dagrenovation Ved dagrenovation forstås affald, der hovedsageligt består af køkkenaffald, hygiejneaffald og mindre emner af kasserede materialer, der frembringes af private husholdninger og som ikke er omfattet af andre ordninger. Dvs. dagrenovation er det affald der bliver til overs, når alt genanvendeligt og farligt affald, samt storskrald og haveaffald er sorteret fra. Ordningen for dagrenovation fra husholdninger er en henteordning. Side 5\n8 Bilag 2-3 Opgørelse og beskrivelse af kommunens affaldsordninger Ordningen gælder dagrenovation fra husholdninger, herunder sommerhuse, og fra eventuelt tilknyttet erhvervsvirksomhed. Afhentning af dagrenovation sker i 110 liters plastsække, 360 eller 660 liters containere, som tømmes hver uge eller hver 14. dag på samme ugedag. Sommerhuse skal som minimum være tilmeldt ugetømning i sommerhalvåret, mens de i vinterhalvåret kan afmelde tømningen eller være tilmeldt tømning hver uge eller hver 14. dag. Grundejere skal anskaffe, benytte og vedligeholde opsamlingsmateriel til dagrenovation, og opsamlingsmateriellet skal placeres således, at der er uhindret adgang dertil. Til- og afmelding kan ske med virkning fra den 1. eller den 15. i måneden ved overgang til større eller mindre volumen, mens ændring i tømningshyppighed kan ske hvert kvartal. Gebyrets størrelse er afhængig af beholdertype og tømningshyppighed. Der er en frivillig ordning for hjemmekompostering af den vegetabilske del af dagrenovationen, se afsnit Sommerhusejere og -brugere har desuden mulighed for at aflevere dagrenovation via bringeordning på de miljøstationer, som er etableret i sommerhusområderne Ordning for hjemmekompostering Borgere og grundejere kan kompostere den vegetabilske del af dagrenovationen på den matrikel, hvor husholdningen er beliggende. Grundejere må kun kompostere vegetabilsk materiale, herunder haveaffald. Animalsk madaffald (f.eks. fiskerester, kød o.lign.) og affald af tilberedt mad må ikke hjemmekomposteres. Der ydes en årlig rabat på gebyret for dagrenovation til de grundejere, der er tilsluttet ordningen og aktivt komposterer affald fra husholdningen. Krav til deltagelse i ordningen er, at husstanden skal være tilmeldt helårsrenovation (dvs. ordningen omfatter ikke sommerhuse, der kun får afhentet dagrenovation i sommerhalvåret) samt at der benyttes en kompostbeholder med fast bund. Kompostbeholder kan købes gennem Bofa og udgifter hertil betales af grundejeren. Hjemmekompostering må ikke give anledning til forurening, uhygiejniske forhold eller forårsage tilhold af skadedyr. Kommunen kan inddrage retten til hjemmekompostering, hvis beholderens placering ikke muliggør effektiv skadedyrsbekæmpelse Indsamling af papir- og papaffald Fraktionen omfatter aviser, ugeblade, telefonbøger samt papemballage, karton og bølgepap. Ordningen for papir- og papaffald fra husholdninger er en henteordning. Side 6\n9 Bilag 2-3 Opgørelse og beskrivelse af kommunens affaldsordninger Ordningen gælder for ejendomme, der er tilmeldt helårsrenovation. Prisen er inkluderet i den årlige miljøafgift, som betales pr. husstand. Borgere i sommerhuse kan frivilligt tilsluttes ordningen mod særskilt gebyr. Kommunen stiller opsamlingsmateriel til rådighed og forestår reparationer og udskiftninger af materiel. Der benyttes 120/140, 360 og 660 liters containere. Papir og pap-affald afhentes 13 gange årligt for så vidt angår helårshusstande, og 6 gang årligt i sommerhalvåret i sommerhusområder for de ejendomme, der frivilligt har tilmeldt sig ordningen. Papir- og papaffald kan ligeledes via bringeordning afleveres på Bofas containerpladser, ligesom sommerhusejere og -brugere kan aflevere papir- og papaffald på en af de miljøstationer, som er etableret i sommerhusområderne Indsamling af glasemballageaffald Glasemballageaffald er alle typer af glasflasker og emballageglas. Ordningen for indsamling af glasemballageaffald er en bringeordning, hvor borgerne kan aflevere affaldet på Bofas containerpladser eller i decentralt placerede flaskecontainere. Sommerhusejere og -brugere kan desuden aflevere glasemballageaffald på miljøstationerne. Bofa står således for placering, opstilling og tømning af et tilstrækkeligt antal beholdere med den fornødne kapacitet til at sikre en effektiv indsamlingsordning Indsamling af genanvendelig metal- og plastemballageaffald Genanvendelig metal- og plastemballage er så som dåser, låg, kapsler og anden emballage af metal, samt bøtter, spande, flasker, poser, folie og anden emballage af hård eller blød plast. Ordningen for indsamling af genanvendelig metal- og plastemballageaffald er en bringeordning, hvor borgerne kan aflevere affaldet på Bofas containerpladser Indsamling af storskrald og haveaffald Storskrald omfatter brændbart affald, deponeringsegnet affald, el-skrot, jern/metal og haveaffald. Indsamlingsordningen for storskrald og haveaffald er en henteordning, som omfatter ejendomme tilsluttet helårsrenovation. Der er 2 årlige indsamlingsrunder, henholdsvis om foråret og om efteråret. Borgerne skal tilmelde sig ordningen. Når de har tilmeldt sig, vil de være på tømningslisten, indtil de aktivt afmelder sig ordningen igen. Storskrald og haveaffald kan ligeledes via bringeordning afleveres på Bofas containerpladser. Side 7\n10 Bilag 2-3 Opgørelse og beskrivelse af kommunens affaldsordninger Haveaffald kan også hjemmekomposteres jf. afsnit 3.1.2, ligesom der kan gives tilladelse til afbrænding af haveaffald. Dog skal bestemmelserne i Regulativ for husholdninger samt Bekendtgørelse om affald 46 overholdes Indsamling af bærbare batterier og akkumulatorer Bærbare batterier og akkumulatorer er ethvert batteri eller knapcellebatteri, eller enhver batteripakke eller akkumulator, der er forseglet, kan være håndholdt, og ikke er et industribatteri eller en industriakkumulator, eller et bilbatteri/ bilakkumulator (jf. definitionen i Batteribekendtgørelsen). Ordningen for indsamling af batterier gælder alle private borgere og grundejere i regionskommunen. Der er tale om en henteordning, hvor batterierne anbringes af borgeren i en pose oven på låget af borgerens beholder til dagrenovation. Posen medtages i forbindelse med afhentningen af dagrenovation. Borgeren anskaffer selv de nødvendige poser. Batterier kan ligeledes via bringeordning afleveres på Bofas containerpladser og miljøstationer Indsamling af farligt affald Farligt affald er affald opført på og markeret som farligt affald på listen over affald i affaldsbekendtgørelsens bilag 2, og som udviser egenskaber som angivet i affaldsbekendtgørelsens bilag 4. Det kan f.eks. være spraydåser, fotokemikalier, syrer, maling, terpentin, lysstofrør og kviksølvtermometre. Ordningen er en bringeordning, som gælder for alle private borgere i regionskommunen. Farligt affald kan afleveres på Bofas containerpladser. Medicinrester inkl. emballage, brugte kanyler mv. skal afleveres på apoteket. Borgere, der har farligt affald, som ikke umiddelbart kan identificeres, har pligt til at kontakte regionskommunen med henblik på korrekt håndtering og bortskaffelse. Farligt affald skal håndteres miljømæssigt forsvarligt og må ikke hældes i kloakken Indsamling af PVC-affald PVC-affald omfatter både hård PVC som f.eks. rør, kabelbakker og tagrender til genanvendelse, samt blød PVC som f.eks. presenninger, gulve, regntøj mv. til deponering. Ordningen for indsamling af PVC-affald er en bringeordning, hvor borgerne kan aflevere affaldet på Bofas containerpladser Indsamling af imprægneret træ Imprægneret træ er f.eks. brædder, stolper og andre træprodukter, som er imprægneret. Side 8\n11 Bilag 2-3 Opgørelse og beskrivelse af kommunens affaldsordninger Ordningen for indsamling af imprægneret træ er en bringeordning, hvor borgerne kan aflevere affaldet på Bofas containerpladser Indsamling af bygge- og anlægsaffald Bygge- og anlægsaffald er f.eks. ren beton, mursten, tegl og asfalt. Ordningen for indsamling af bygge- og anlægsaffald er en bringeordning, hvor borgerne kan aflevere affaldet på Bofas containerpladser Indsamling af elektriske og elektroniske produkter Affald af elektriske og elektroniske produkter skal udsorteres med henblik på genanvendelse og afleveres til den kommunale ordning. Elektriske og elektroniske produkter skal udsorteres i følgende fraktioner: Store husholdningsapparater Kølemøbler Små husholdningsapparater Skærme & monitorer Lyskilder Bornholms Regionskommunes indsamlingsordning for elektriske og elektroniske produkter består af en bringeordning til Bornholms Regionskommunes genbrugspladser Indsamling af småt elektronik og batterier Bærbare batterier og akkumulatorer er ethvert batteri eller knapcellebatteri eller enhver batteripakke eller akkumulator, der er forseglet, kan være håndholdt. Småt elektronik er f.eks. alt småt elektronik med ledning eller som er drevet af batterier eller solceller, fx mobiltelefoner, opladere, lommeregnere og elektronisk legetøj. Poseordning: Udtjente bærbare batterier, akkumulatorer og småt elektronik anbringes af borgeren og grundejeren i poser oven på låget af borgerens og grundejerens beholder til dagrenovation. Emnerne må ikke være større end, at de kan emballeres i en 4 liters frysepose. Batteribeholderordning: Udtjente bærbare batterier, akkumulatorer og småt elektronik bringes af borgeren og grundejeren til de til formålet særligt opstillede beholdere og/eller kuber. Genbrugspladser: Udtjente batterier, akkumulatorer og småt elektronik bringes af borgeren og grundejeren til Bornholms Regionskommunes genbrugspladser Anvisning af jord som er affald Affald som er jord skal kildesorteres på stedet, hvor affaldet genereres i: Jord til genanvendelse Side 9\n12 Bilag 2-3 Opgørelse og beskrivelse af kommunens affaldsordninger Lettere forurenet jord Jord til rensning Jord til deponering Borgere og grundejere skal følge kommunens anvisning af håndtering af jord som er affald og er selv ansvarlige for den efterfølgende håndtering af affaldet. 3.2 Erhverv De beskrevne ordninger for erhverv er reguleret gennem Regulativ for erhvervsaffald i Bornholms Regionskommune af 1. januar Alle virksomheder i Bornholms Regionskommune er omfattet af regulativet. Ved anvisningsordning forstås en ordning, hvor regionskommunen i et regulativ har fastlagt hvordan og evt. på hvilket anlæg, affaldet skal håndteres. Det er virksomhedens ansvar, at affaldet bortskaffes i overensstemmelse med regulativets bestemmelser. Ved en indsamlingsordning forstås en regulativbestemt ordning, hvor regionskommunen overtager ansvaret for affaldets håndtering ved opsamlingsstedet. Ordningen kan være organiseret enten som en hente- eller en bringeordning Anvisning af forbrændingsegnet affald Ordningen for forbrændingsegnet affald gælder for alle virksomheder i Bornholms Regionskommune. Der er tale om en anvisningsordning, hvor affaldet anvises til forbrænding på Bofas affaldsbehandlingscenter i Rønne. Forbrændingsegnet affald opdeles i hhv. småt brændbart, hvor enkeltdelene har en maksimal længde på 100 cm og ingen kompakte dele er større end 100 x 50 x 50 cm, og stort brændbart, hvor enkeltdelene har en maksimal længde på 300 cm og ingen kompakte dele er større end 300 x 125 x 20 cm og har en vægt på maksimalt 80 kg. Virksomheder kan desuden håndtere dagrenovationslignende affald via virksomhedens småt forbrændingsegnede affald. Affaldet skal i så fald køres direkte til forbrænding og må ikke køres til midlertidigt deponi. Forbrændingsegnet affald kan herudover via bringeordning afleveres på Bofas containerpladser Indsamling af ikke-genanvendeligt farligt affald Ikke-genanvendeligt farligt affald omfatter bl.a. organiske forbindelser, olieaffald, tungmetalholdigt affald, støvende asbest og PCB-holdigt affald. Ordningen for ikke-genanvendeligt farligt affald gælder alle virksomheder i regionskommunen. Side 10\n13 Bilag 2-3 Opgørelse og beskrivelse af kommunens affaldsordninger Affaldet indsamles i indsamlingsordning i form af en henteordning. Virksomheden skal sikre, at affaldet opbevares og emballeres korrekt, samt at affaldet ikke fortyndes eller blandes med andre kategorier af farligt affald, eller blandes med ikkefarligt affald. Mindre mængder af farligt affald kan afleveres via bringeordning til Bofas containerpladser. Affaldet skal afleveres i beholdere af maksimalt 5 kg eller 5 liter. Der kan afleveres op til 200 kg pr. år Indsamling af klinisk risikoaffald Klinisk risikoaffald er f.eks. skærende og stikkende genstande, kropsdele og organer, kasserede lægemidler og medicin, amalgamaffald samt affald, der er forbundet med smittefare. Dog ikke affald som er underlagt særlige krav af hensyn til smittefare. Ordningen omfatter alle producenter af klinisk risikoaffald i Bornholms Regionskommune, herunder sygehuse, plejehjem, læge- og tandlægeklinikker, dyrlæger mv. Klinisk risikoaffald skal afleveres efter behov til den kommunale indsamlingsordning, dog mindst 1 gang årligt. Affaldet indsamles i henteordning. Virksomheden skal sikre, at affaldet opbevares og emballeres korrekt. Ved tvivl om, hvorvidt affald er klinisk risikoaffald, skal affaldet betragtes som klinisk risikoaffald og håndteres i overensstemmelse med retningslinjerne herfor Anvisning af ikke-genanvendeligt PVC-affald Ikke-genanvendeligt PVC-affald omfatter bl.a. vinylgulve, persienner, soppebassiner, haveslanger, voksduge og presenninger. Affaldet kan via bringeordning afleveres på Bofas containerpladser. Større mængder kan via bringeordning afleveres på Bofas affaldsbehandlingscenter i Rønne Anvisning af deponeringsegnet affald, herunder imprægneret træ Deponeringsegnet affald er f.eks. eternitplader, isoleringsmateriale, sanitet, imprægneret træ, fiskenet og trawl, glaseret keramik og hærdet glas. Ordningen gælder alle virksomheder i Bornholms Regionskommune. Affaldet kan via bringeordning afleveres på Bofas affaldsbehandlingscenter i Rønne Anvisning af jord som er affald Affald som er jord skal kildesorteres på stedet, hvor affaldet genereres i: Jord til genanvendelse Lettere forurenet jord Jord til rensning Jord til deponering Side 11\n14 Bilag 2-3 Opgørelse og beskrivelse af kommunens affaldsordninger Affaldsproducenten har pligt til at følge kommunens anvisning for håndtering af jord som er affald og er selv ansvarlig for den efterfølgende håndtering af affaldet, herunder udgifterne til håndteringen. 3.3 Tværgående initiativer Indsamling via containerpladser Bofa har 6 containerpladser, som er åbne for både private og erhverv. Adgang til pladserne kan ske i biler med en totalvægt op til kg med eller uden trailer. Der må maksimalt afleveres 1 m 3 pr. leverance. Større mængder henvises til Bofas affaldsbehandlingscenter i Rønne. Følgende affaldstyper kan afleveres på containerpladserne: - Småt brændbart - Stort brændbart - Rent træ - Madrasser - Affald til deponi - Imprægneret træ - Blød PVC - Rene bygningsmaterialer til nedknusning - Pap og papir - Glas og flasker - Plastemballage (hård og blød) - Hård PVC - Gips - Jord og sten - Sanitet - Dæk - EE-affald - Køle-/frysemøbler - Hårde hvidevarer - Lyskilder - Batterier - Jern og metal - Kabler - Akkumulatorer - Haveaffald - Farligt affald Opkrævning fra private sker over miljøafgiften. Erhverv skal tilmelde sig, og betale et årligt gebyr for adgangen til containerpladserne. Side 12\n15 Bilag 2-4 Kortlægning 4 KORTLÆGNING Ligesom i de tidligere affaldsplaner er kortlægningen af affaldsmængderne baseret på affaldsmængderne, som er registreret ved indvejningen til Bofas anlæg. Kortlægningen i denne affaldshåndteringsplan baserer sig på data fra året Affaldsmængder registreret udenfor Bofas eget vejesystem som f.eks. producentordningen for hhv. batterier og elektronik er ikke medtaget i denne kortlægning. Mængden af affald (især fra erhverv) vil ikke være sammenlignelig med de tidligere affaldsplaner, da en ændring i Miljøbeskyttelsesloven fra 2009 medfører, at kommunerne siden 1. januar 2010 ikke længere har ansvar for eller lovlig adgang til at indsamle eller behandle kildesorteret genanvendeligt erhvervsaffald til materialenyttiggørelse, ud over hvad der måtte blive afleveret på kommunens containerpladser samt eventuelle genanvendelsesanlæg. Data fra Affaldsdatasystemet var ikke tilgængelig under udarbejdelsen af denne kortlægning, hvorfor oplysninger om kildesorteret erhvervsaffald til genanvendelse eller anden endelig materialenyttiggørelse ikke indgår. Denne affaldshåndteringsplan retter sig derfor udelukkende mod husholdningsaffald og det forbrændings- og deponeringsegnede erhvervsaffald, tillige med kildesorteret erhvervsaffald til materialenyttiggørelse, som indleveres på kommunens containerpladser og genanvendelsesanlæg, som fortsat lovligt kan modtage affald. 4.1 Oversigt over affaldsdannelsen Tabel 4.1 viser den samlede affaldsmængde i regionskommunen i 2012 fordelt på kilder og behandling. Den samlede affaldsmængde udgjorde godt ton. Det fremgår, at affald fra husholdninger udgør ca ton, mens godt ton kommer fra erhverv. Husholdningsaffaldet udgør således godt 42 % af den samlede affaldsmængde i regionskommunen. Tabel 4.1 Affald fordelt efter kilde og behandling Bornholms Regionskommune. Ton. Affaldskilder Genanvendelse Forbrænding Deponering Særlig behandling I alt Husholdninger Erhverv I alt Note: Der er registreret ca ton lettere forurenet jord til genanvendelse og knap 46 ton biobrændsel til forbrænding. Desuden er der registreret ca ton slagge og flyveaske fra kraftvarmeanlægget Østkraft, som også anvender biobrændsel til produktionen af varme. Disse mængder er medtaget i tabellen. Side 13\n16 Bilag 2 4 Kortlægning Tabel 4.2 viser, at behandlingen af affald i regionskommunen fordeler sig med 67 % til genanvendelse, 24 % til forbrænding, 8 % til deponering og 1 % til særlig behandling. Tabel 4.2 Affald fordelt efter kilde og behandling Bornholms Regionskommune. Procent. Affaldskilder Genanvendelse Forbrænding Deponering Særlig behandling I alt Regeringens mål Min. 65 Max. 29 Max. 6 for 2012 * ca. 0,13 % sendes til særlig behandling Sammenlignet med regeringens mål for 2012 er den samlede andel til hhv. genanvendelse og forbrænding bedre, mens andelen til deponering er højere. 4.2 Affaldsdannelsen sektorvis Husholdningerne Tabel 4.3 viser fordelingen af mængder efter fraktion og behandling. Godt ton af affaldet fra husholdningerne genanvendes. Det fremgår, at papir inkl. aviser, haveaffald samt træ tilsammen udgør halvdelen af mængden til genanvendelse fra husholdninger. Andre tunge fraktioner er bygge- og anlægsaffald afleveret på containerpladserne. Tabel 4.3 Husholdningsaffald efter fraktioner og behandling. Bornholms Regionskommune Ton. Genanvendelse Forbrænding Deponering Særlig behandling H01 Dagrenovation H02 Organisk affald 1) H03 Forbrændingsegnet H04 Deponeringsegnet H05 Papir inkl. aviser H10 Emballage pap H11 Emballage glas H13 Emballage plast H14 PVC H15 Træ H16 Imprægneret træ H17 Haveaffald H19 Jern og metal H20 Uforurenet jord H21 Forurenet jord I alt Side 14\n17 Bilag 2-4 Kortlægning Forbrænding Deponering Særlig behandling H22 Batterier H23 Elektronik H24 Bygge og anlægsaffald H26 Farligt affald H28 Gips I alt ) : Skønnet hjemmekomposteret mængde I alt Erhverv Tabel 4.4 viser fordelingen af mængder af erhvervsaffald efter fraktion og behandling. Det fremgår, at ca ton af affaldet fra erhverv genanvendes, og at fraktionerne jern og metal, uforurenet jord samt forurenet jord udgør de største mængder til genanvendelse. Disse tre fraktioner udgør i alt 67 % af den genanvendte mængde. Tabel 4.4 Erhvervsaffald efter fraktioner og behandling. Bornholms Regionskommune Ton. E01 Dagrenovationslignende affald Genanvendelse Genanvendelse Forbrænding Deponering Særlig behandling I alt E03 Forbrændingsegnet E04 Deponeringsegnet E05 Papir inkl. aviser E11 Emballage glas E13 Emballage plast E14 PVC E15 Træ E16 Imprægneret træ E17 Haveaffald E19 Jern og metal E20 Uforurenet jord E21 Forurenet jord E22 Batterier E23 Elektronik E24 Bygge- og anlægsaffald E28 Slam> 30 % TS E29 Farligt affald E30 Gips Side 15\n18 Bilag 2 4 Kortlægning Genanvendelse Forbrænding Deponering Særlig behandling E33 Dæk I alt E35 Restprodukter fra forbrænding I alt Import og eksport af affald I 2012 blev der ikke importeret affald til behandling. Der eksporteres løbende røggasrensningsprodukter fra forbrændingsanlægget til Norge via SWS. Endvidere eksporteres imprægneret træ til Tyskland via virksomheden Combineering A/S. I 2012 blev der eksporteret493 ton røggasrensningsprodukter (EAK-kode ) og 232 ton imprægneret træ (EAKkode ). Eksport af genanvendeligt erhvervsaffald samt brændbart affald fra erhverv til nyttiggørelse ligger ikke inden for kommunens område. Det er derfor frit for virksomhederne i regionskommunen at eksportere dette affald uden kommunens/bofas involvering, hvilket betyder at Bofa ikke har kendskab til sådanne eventuelle mængder. 4.4 Bofas omkostninger ved håndtering af affald Tabel 4.5 viser Bofas renovationsregnskab. De samlede udgifter udgjorde i 2012 godt 76,4 mio. kr. Den samlede kommunale affaldsbortskaffelse omfattede ca ton affald, hvilket betyder, at den gennemsnitlige omkostning i 2012 udgør ca. 891 kr. pr. ton affald. Tabel 4.5 Affaldsregnskab. Bofa kr Omsætning Afgift til husstande og erhverv Salg af genanvendelige materialer Varmesalg Omsætning i alt Produktionsomkostninger Personale Materiale og ressourceforbrug Øvrige omkostninger Eksterne tjenesteydelser Statsafgifter Hensættelser (til deponi) 689 Afskrivning Produktionsomkostninger i alt Primært driftsresultat Finansielle omkostninger 251 Hensættelser Resultat 879 Side 16\n19 Bilag 2-4 Kortlægning Indtægter på i alt knap 85,5 mio. kr. består af brugernes betaling af Bornholms Regionskommunes ordninger gennem renovationsgebyrerne, salg af genanvendelige materialer og salg af varme. Der var et samlet overskud på godt Kr. I Appendiks A findes oversigter af taksterne for indsamling og behandling af de forskellige fraktioner samt en udvikling fra Side 17\n20 Bilag 2 5 Fremtidige affaldsmængder 5 FREMTIDIGE AFFALDSMÆNGDER I dette kapitel fremgår prognose for affaldsmængden i perioden Formålet med beregningen af de fremtidige affaldsmængder er bl.a. at sikre den fornødne kapacitet til håndtering af affaldet, hvilket er kommunens opgave. Desuden er fremskrivningen grundlag for beslutning om ændringer i ordninger og andre af affaldsplanens initiativer. Ligesom fremskrivningerne skal give et billede af initiativernes indflydelse på de fremtidige affaldsmængder, herunder udviklingen i mængden af affald til henholdsvis genanvendelse, forbrænding og deponering. I affaldsstrategien er der på baggrund af EU s emballagedirektiv opstillet mål for genanvendelsen af emballageaffald fra husholdninger og erhverv. Der foretages på denne baggrund særskilte fremskrivninger vedr. emballageaffald til genanvendelse for husholdninger og erhverv jf. tabel 5.6 i dette kapitel. Etablering af især deponi- og forbrændingskapacitet er tids- og ressourcekrævende, hvilket er baggrunden for, at planen skal beskrive udviklingen i affaldsmængder for planperiodens 12 år. 5.1 Forudsætninger Rammevæksten er hovedsageligt bestemt ud fra forventningerne til udviklingen i den økonomiske vækst. Den forventede økonomiske vækst for årene 2012 til 2015 er vist i tabel 1. Tallene er hentet fra Dansk Økonomi, efteråret 2012 udgivet af Det Økonomiske Råd. Tabel 5.1 Økonomisk vækst. Årlig procentvis mængdestigning. Tal for hele landet Privat forbrug 0,9 1,8 2,5 2,5 BNP 0,2 1,6 1,8 2,3 Kilde: Dansk Økonomi, efterår Det økonomiske Råd. Den forventede udvikling i affaldstyper er vist i tabel Husholdninger Dagrenovation er baseret på den sammenhæng, der har været mellem udviklingen i affaldsmængderne i hele landet og væksten i det private forbrug i samme periode. I figur 1 er vist sammenhængen mellem udviklingen i dagrenovation og udviklingen i det private forbrug. Side 18\n21 Bilag 2-5 Fremtidige affaldsmængder Figur 5.1 Udviklingen i mængden af dagrenovation og væksten i det private forbrug, %. Udvikling i privatforbrug og dagrenovationsmængden 6,0 5,0 4,0 3,0 2,0 1,0 0,0 1,0 2,0 3,0 4,0 5, Udvikling i privat forbrug (%) Udvikling i dagrenovation (%) Af figuren kan ses, at udviklingen af dagrenovation og udviklingen i det private forbrug følger hinanden. I fremskrivningen af dagrenovation er sammenhængen derfor benyttet. I figur 5.2 er vist sammenhængen mellem udviklingen i storskrald og væksten i det private forbrug. Figur 5.2 Udviklingen i storskraldsmængder og det private forbrug. Udvikling i privat forbrug og storskraldsmængde 25,0 20,0 15,0 10,0 5,0 0,0 5,0 10,0 15,0 20, Udvikling i privatforbrug (%) Udvikling i storskraldsmængde (%) Side 19\n22 Bilag 2 5 Fremtidige affaldsmængder Sammenhængen mellem udviklingen i storskraldsmængden og udviklingen i det private forbrug er ikke lige så udtalt som for dagrenovation. Storskraldsmængden følger dog tilnærmelsesvis konjunkturerne i udviklingen af privatforbruget og sammenhængen er derfor benyttet som grundlag for fremskrivningen af mængden af storskrald. Emballageaffald fra husholdninger følger et simpelt gennemsnit af udviklingen i dagrenovation og storskrald. Vækst i haveaffaldet er den gennemsnitlige stigning på landsplan fra som er beregnet til ca. 2,5 % pr. år Erhverv Farligt affald følger det private forbrug ligesom dagrenovation. Erhvervsaffald følger den sammenhæng, der har været mellem udvikling i affaldsmængde og vækst i BNP. I figur 5.3 er vist sammenhængen mellem udviklingen i affaldsmængderne fra service og industri i forhold til væksten i BNP Figur 5.3 Væksten i affald fra erhverv og væksten i BNP Vækst i BNP og affaldsmængde fra Service og Industri Udvikling i BNP Udvikling i affaldsmængde Emballageaffald følger udviklingen i erhvervsaffaldet. Farligt affald følger BNP ligesom erhvervsaffaldet Affaldstypernes forventede vækst I tabel 5.2 er vist affaldstypernes forventede udvikling. Side 20\n23 Bilag 2-5 Fremtidige affaldsmængder Tabel 5.2 Forventet udvikling i affaldstyper fra Kilde Affaldstype Husholdninger Dagrenovation -0,002 0,001 0,049 0,050 Emballage -0,028 0,010 0,611 0,620 Storskrald -0,054 0,019 1,174 1,189 Haveaffald 2,522 2,522 2,522 2,522 Service og Industri, samt øvrige erhverv på nær bygge og anlæg (*) Erhvervsaffald -0,070 0,077 0,351 0,455 Emballage -0,070 0,077 0,351 0,455 Byggeri og anlæg Erhvervsaffald -4,65 4,8 1,5 4,5 Emballage -4,65 4,8 1,5 4,5 Alle kilder Farligt affald Følger kildens hovedaffaldstype 5.2 Affaldsmængder fordelt på kilder, typer og behandlingsform Dette afsnit indeholder en beskrivelse af den forventede udvikling i affaldsmængderne i planperioden. Fremskrivningerne er bl.a. udgangspunktet for vurderinger af behovet for kapacitet på behandlingsanlæggene. Prognosen tager udgangspunkt i kortlægningen for 2012 (kapitel 4) og de angivne forudsætninger vedrørende vækst i affaldsmængderne og fordelingen på behandlingsformer (jf. afsnit 5.1). Der kan forekomme små afvigelser i mængdeopgørelserne i forhold til opgørelserne i kortlægningsdelen i kapitel 4, som skyldes afrundinger i mængderne. I appendiks A sidst i dette bilag findes detaljerede oplysninger, bl.a. mængdeangivelser for flere år. Tabel 5.3 viser prognosen for kommunens affaldsmængde fordelt på type og behandlingsform. Side 21\n24 Bilag 2 5 Fremtidige affaldsmængder Tabel 5.3 Husholdningsaffald mængde i ton og fordeling af behandling for 2012, 2018 og Husholdninger Genanvendelse Forbrænding Deponering Særlig behandling Affaldstype Dagrenovation 2.873, , , , , ,2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 Emballage 3.605, , ,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 Storskrald 7.449, , , , , , , , ,3 0,0 0,0 0,0 Haveaffald 5.608, , ,3 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 Farligt affald 169,5 169,9 170,4 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 46,0 46,1 46,3 Bioaffald 0, , ,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 I alt , , , , , , , , ,3 46,0 46,1 46,3 Andel i procent 54,1 62,8 63,6 34,3 26,9 26,1 11,5 10,2 10,2 0,1 0,1 0,1 Den samlede mængde affald fra husholdningerne forventes at stige fra ton i 2012 til ton i Genanvendelsen stiger fra ca ton til ton for husholdningerne, samtidig med at dagrenovationsmængden til forbrænding forventes at falde fra 2012 til 2024 med ca ton. Det skyldes hovedsageligt at der indføres en ny ordning for bioaffaldet. Det forventes at 75% af alt bioaffaldet indsamles til genanvendelse allerede i 2017 og at indsamlingen, når helt op på 90% af bioaffaldet i Det svarer til en bioaffaldsmængde på hhv ton i 2017 og ton i Herefter følger bioaffaldsmængden den almindelige stigning af dagrenovation. Desuden forventes en øget indsamling af plast i forbindelse med at der indføres en ny indsamlingsordning ved husstanden i Det betyder at den indsamlede emballagemængde til genanvendelse forøges med ca. 600 ton fra 2012 til Endvidere forventes at initiativet vedr. fokus på genanvendelse af sanitet vil medføre at ca. 760 ton udsorteres til genanvendelse frem for til deponi. Dette tiltag er allerede igangsat og fremgår derfor i prognosen allerede fra 2013, hvorefter mængden følger den generelle udvikling i storskrald. Emballagemængden vedr. metal er i prognosen reguleret i forhold til erfaringstal fra andre kommuner. I Bornholms Regionskommunes er der ikke opgjort særskilt mængde for metalemballage, der indsamles dog metalemballage på genbrugspladser. Mængden af metalemballage er opgjort som en delmængde af jern & metalfraktionen i storskrald. Der er derfor uoverensstemmelse mellem de tal der ses af kortlægningstabellerne og de tabeller der ses her i prognoseafsnittet, idet metalemballage ikke opgøres særskilt af Bofa og dermed ikke er udskilt i kortlægningen. Den estimerede mængde af metalemballage er ligeledes trukket fra mængden af storskrald i denne tabel. Side 22\n25 Bilag 2-5 Fremtidige affaldsmængder Fra 2018 forventes derudover en merindsamling af metalemballage på 10% svarende til 16 ton, på baggrund af initiativer der fremgår af bilag 1. Merindsamlingen af metalemballage fratrækkes i prognosen af dagrenovationsmængden til forbrænding. Ligeledes forventes en merindsamling af glasemballage i 2018 på 10 %. Hvilket svarer til 12 ton. Ligesom for metalemballagen er den forventede glasemballagemængde fratrukket dagrenovationen til forbrænding. I prognosen indgår ikke en sammenligning med målene i ressourcestrategien om at 50 % af de tørre fraktioner i husholdningsaffaldet skal genanvendes i I tabel 5.4 nedenfor ses affaldsmængder for erhverv fordelt på affaldstype og behandlingsform. Tabel 5.4Affaldsmængder for erhverv fordelt på affaldstype og behandlingsform i ton for 2012, 2018 Erhvervs Genanvendelse Forbrænding Deponering Særlig behandling affald Affaldstype Dagrenovation 230,2 235,4 241, , , ,4 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 Emballage 1.084, , ,5 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 Storskrald , , , , , , , , ,8 0,0 0,0 0,0 Haveaffald 2.734, , ,4 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 Farligt affald 5.405, , ,3 32,7 33,5 34,4 443,0 453,0 465,5 764,0 781,3 802,9 Behandlingsrest 3.582, , ,1 0,0 0,0 0,0 335,9 343,5 352,9 0,0 0,0 0,0 I alt , , , , , , , , ,3 764,0 781,3 802,9 Andel i procent 76,1 77,6 77,6 17,1 17,1 17,1 5,2 3,7 3,7 1,5 1,5 1,5 Af tabellen fremgår, at fordelingen mellem behandlingsformerne af affald fra erhverv stort set forventes uændret fra , med en høj genanvendelse på ca procent. Dog forventes et fald i deponimængden som i stedet vil blive genanvendt. Det er hovedsageligt sanitet samt bygge- og anlægsaffald, der er tale om. Husholdn inger og erhverv Tabel 5.5 Affaldsmængde for husholdninger og erhverv i ton og procent for 2012, 2018 og Genanvendelse Forbrænding Deponering Særlig behandling Samlet affaldsmængde , , , , , , , , ,6 810,0 827,4 849,1 Andel i procent 66,8 71,5 71,7 24,4 21,2 20,9 7,9 6,4 6,4 0,9 1,0 0,9 Side 23\n26 Bilag 2 5 Fremtidige affaldsmængder Det samlede behov for forbrændingskapacitet, dvs. affald til forbrænding fra både husholdninger og erhverv, vil i perioden falde fra ton til ton. Det samlede deponeringsbehov vil ligeledes falde fra ton i 2012 til ton i Samlet for husholdninger og erhverv forventes en stigende andel af affaldet til genanvendelse. I 2018 vil genanvendelsesprocenten således ligge på 72 %, forbrænding på 21 % og deponering på 6 %. Denne fordeling vil være omtrent uændret for I tabel 5.6 fremgår mængden af emballage fordelt på kilde og fraktioner. Tabel 5.6 Mængden af emballage fordelt på kilde og fraktioner i ton for 2012, 2018 og Emballage affald fordelt efter Mængde (Ton) kilde og fraktion. Kilde Fraktion Husholdninger H11 Emballage glas 756,5 792,2 822,1 H12 Emballage metal 27,1 44,0 45,6 H30 Emballage træ 2.354, , ,8 H10 Emballage pap 464,6 479,2 497,3 H13 Emballage plast 2,9 322,9 335,1 I alt 3.605, , ,0 Erhverv E10 Emballage pap 0,0 0,0 0,0 E11 Emballage glas 247,0 252,6 259,5 E12 Emballage metal 0,0 0,0 0,0 E13 Emballage plast 7,7 7,8 8,0 E15 Træ 829,7 848,5 871,9 I alt 254, , ,5 I alt 3.860, , ,5 Det er særligt mængden af plastaffald, der i perioden forventes at stige kraftigt. Fra 3 ton i 2012 til 335 ton i Mængden af emballageglas og emballagemetal fra husholdninger forventes at øges i Øvrige fraktioner følger den almindelige vækst i emballagemængden. Side 24\n27 Bilag 2-6 Planens økonomiske konsekvenser 6 PLANENS ØKONOMISKE KONSEKVENSER Dette kapitel indeholder de forventede økonomiske konsekvenser, som i den forventede marginale udvikling i affaldsmængderne vil have i planperioden og faldet i befolkningstallet, samt gennemførelsen af de ventede initiativer vil medføre i planperioden. Kapitlet kan ikke umiddelbart anvendes om en egentlig budgetgennemgang, idet en række andre faktorer vil spille ind i den konkrete situation. Tabel 6.1 viser en fremskrivning af de nuværende omkostninger og indtægter. Fremskrivningerne på ordningerne er dels baseret på stigningsprocenterne for de tilsvarende affaldstyper dels på skøn over udgifterne i forbindelse med nye ordninger jf. tabel 6.2. Tallene er således bedste skøn med forbehold for resultatet af pilotprojekterne. Tabel 6.1: Regnskabsprognose. Kr. Omkostninger Fælles formål Ordning for dagrenovation - restaffald Ordning for dagrenovation - bioaffald Ordning for storskrald og haveaffald Ordninger for glas, papir og pap Ordninger for farligt affald Genbrugspladser Renovation i alt Indtægter Fælles formål Ordning for dagrenovation - restaffald Ordning for dagrenovation bioaffald (jf. note 1) Ordning for storskrald og haveaffald Ordninger for glas, papir og pap Ordninger for farligt affald Genbrugspladser Renovation i alt Der er regnet samme omkostningsniveau for bioaffald som for restaffald. Side 25\n28 Bilag 2-6 Planens økonomiske konsekvenser Øgede udgifter i forbindelse med gennemførelsen af initiativerne i affaldsplanen kan ændre udgiftsfordelingen og indtægtsbilledet. I hovedtrækkene er der tale om en række initiativer, som til en vis grad er en udvidelse af det nuværende aktivitetsniveau. I enkelte tilfælde er der tale om egentlige investeringer og omlægninger, som giver anledning til etablerings- og driftsudgifter (f.eks. ny ordning for husstandsindsamling af plast samt indsamling af bioaffald). Af tallene i tabel 6.1 fremgår det, at der er regnet med driftsoverskud hvert år. Da ordningen skal hvile i sig selv, er det ikke målet, at der skal opbygges en formue. Vedtagelsen af de årlige budgetter og takster vil justere dette. Regnskabsfremskrivningen udtrykker, hvad kommunens affaldshåndtering vil koste fremover såfremt fordelingen af affald på behandlingsformer er som i Udgangspunktet er desuden, at de indsamlede mængder vil stige med de procentsatser, som fremgår af nedenstående tabel. Tabel 6.2 procentsatser for stigningen i de indsamlede affaldsmængder Dagrenovation -29,2 0,3 Emballageaffald 12,0 3,7 Storskrald og haveaffald 8,7 7,4 Farligt affald 0,3 0,3 Side 26\n29 Bilag 2-7 Grænseoverskridende transport 7 GRÆNSEOVERSKRIDENDE TRANSPORT Af hensyn til bl.a. kapaciteten på behandlingsanlæg som regionskommunen benytter eller anviser til, skal det af affaldsplanen fremgå, hvis regionskommunen eller virksomheder beliggende i kommunen planlægger import og eksport af affald. Bornholms Regionskommune planlægger ikke import af affald i planperioden, som vil have betydende konsekvenser for behandlingskapaciteten for affald i regionskommunen. Mængden af affald som forventes importeret og eksporteret anslås at være på niveau med de foregående år. Side 27\n30 Bilag 2-8 Forbrændings- og deponeringskapacitet 8 FORBRÆNDINGS- OG DEPONERINGSKAPACITET I Tabel 8.1 er redegjort for behovet for forbrændings- og deponeringskapacitet ud fra fremskrivningen af affaldsmængderne og affaldsbehandlingen som beskrevet i afsnit 5.2. Tabel 8.1 Behov for forbrændings- og deponeringskapacitet. Bornholms Regionskommune. Affald angivet i ton. Husholdninger og erhverv Forbrændingsegnet affald Deponi Behov og kapacitet Affaldsvarmeværk Bofas affaldsvarmeværk modtager forbrændingsegnet affald i form af dagrenovation, forbrændingsegnet affald fra containerpladserne, storskrald og blandet forbrændingsegnet erhvervsaffald og komposteringsrest. Affaldsvarmeværket gennemgik i 2011 en omfattende modernisering, hvor kedel, røggasrensesystem og andet vitalt udstyr blev udskiftet. Moderniseringen sikrer affaldsvarmeværkets stabile drift mange år frem. Affaldsvarmeværket har en kapacitet på 2.5 ton forbrændingsegnet affald pr. time ved en brændværdi på kcal. Ved en årlig driftstid på 95 %, brændes der mellem og tons forbrændingsegnet affald pr. år. Affaldsvarmeværket producerer varmt vand til opvarmningsformål i Rønne by. Der produceres ca GJ pr. år. I planperioden forventer Bofa at have en tilstrækkelig mængde forbrændingsegnet affald til rådighed. Kontrollerede losseplads (Deponi) BOFAs kontrollerede losseplads modtager affald, der hverken kan genanvendes eller forbrændes, og som ikke kræver speciel behandling. På den kontrollerede losseplads modtages forurenet bygningsaffald, fiskenet og trawl, blød PVC, imprægneret træ, asbestholdigt affald, slam, olie- og benzinforurenet jord til rensning samt tungmetal- og kemikalieforurenet jord. Fiskenet og trawl samt imprægneret træ og blød PVC borttransporteres dog efterfølgende til en ekstern behandler på Falster. Bofas kontrollerede losseplads er underkastet bestemmelserne i Miljø- og Energiministeriets bekendtgørelse nr. 719 af 24. juni 2011 Bekendtgørelse om deponeringsanlæg. Af bekendtgørelse (nr. 650 af 29. juni 2001) fremgik det, at der skulle udfærdiges en overgangsplan for anlæg, der ønskedes videreført efter den 16. juli Overgangsplanen beskriver i detaljer såvel den anlægstekniske som den driftsmæssige status, og hvilke tiltag der er planlagt for anlægget. Side 28\n31 Bilag 2-8 Forbrændings- og deponeringskapacitet I marts 2003 har Bofa udfærdiget en sådan overgangsplan, som beskriver forholdene frem til Overgangsplanen er efterfølgende godkendt af tilsynsmyndigheden. Der er i perioden foretaget udvidelse af den anlagte kapacitet med ca m³. I ovennævnte overgangsplan er det vurderet, at der ved anlæg af kapacitet på det pågældende areal skal være kapacitet til år De tidligere vurderinger i overgangsplanen har passet med de skønnede levetider for anlæggene. Det skønnes dog ikke at være tilfældet for denne etape, som skønnes at være fuldt udnyttet i 2019, hvilket imidlertid afhænger af aktivitetsniveauet i bygge- og anlægsbranchen. Depot for lettere forurenet jord Bofas depoter i Olsker og Aakirkeby for lettere forurenet jord modtager tungmetalog kemikalieforurenet jord samt PAH-forurenet jord, som ikke kan renses. Depoterne modtager kun jordpartier, som er dokumenteret med jordanalyser. Det forventes, at depotet i Olsker vil blive fuldt udnyttet i planperioden, hvilket også er tilfældet for etape 1 i Åkirkeby. Der er givet ny miljøgodkendelse ( 19) til etablering af endnu en vold (etape 2) i Åkirkeby, ligesom der er givet ny miljøgodkendelse ( 33) til et anlæg i Nexø. Det skønnes, at der er tilstrækkelig kapacitet i planperioden, hvilket dog er meget afhængigt af aktivitetsniveauet i bygge- og anlægsbranchen Opfyldningsområder Der har i planperioden været 4 aktive opfyldningsområder for ren jord og natursten. Et på Torneværksvej i Rønne, et i Olsker, et på Nexø Havn og et på Crossbanen i Åkirkeby. Status for restkapacitet på disse anlæg er, at der kun er meget lille kapacitet tilbage på alle anlæg. Der er søgt om og givet tilladelse til deponering af ren råjord og natursten i Stubbeløkken Stenbrud i Rønne, som ejes af NCC. Tilladelsen er givet for en 10 årig periode, og kan forlænges op til en 30 årig periode. BOFA har ligeledes ansøgt om tilladelse til etablering af depot for ren jord og natursten på anlægget på Crossbanen i Åkirkeby, hvor jorden skal benyttes til afdækning af volde med lettere forurenet jord. Det samme er tilfældet for et anlæg i Nexø Lystskov. Ved meddelelse af miljøgodkendelser for de nævnte projekter vil der i den kommende planperiode være tilstrækkelig kapacitet. Side 29\n32 Bilag 2-9 Anlæg til sortering, behandling, genanvendelse mv. 9 ANLÆG TIL SORTERING, BEHANDLING, GENANVENDELSE MV. Nedenstående sorterings- og behandlingsanlæg anvendes eller anvises til af regionskommunen: Anlæg Adresse CVR.nr. P.nr. Funktion Bornholm Affaldsbehandling (BOFA) Almegårdsvej 8, 3700 Rønne Omlastestation for farligt affald Cental komposteringsplads Modtageplads for genanvendeligt byggeaffalds til nedknusning Rønne contaimerplads Genbrugscenter Olsker Containerplads Hasle Containerplads Aakirkeby Containerplads Nexø Containerplads Østermarie Containerplads Vestermarievej 48, Vestermarie, 3700 Rønne Rønnevej 68, Olsker, 3770 Allinge Bykærvej 12, 3790 Hasle Brovang 13, 3720 Aakirkeby Søbækken 3, 3730 Nexø Lyrsbyvej 6A, 3751 Østermarie Anlæg til modtagelse af genanvendeligt affald Containerplads Opfyldningsområde og depot for lettere forurenet jord Containerplads Containerplads Containerplads Containerplads Derudover er der en række opfyldningsområder og 12 ubemandede miljøstationer i sommerlandet. Anlæggene er beskrevet yderligere i det nedenstående. Omlastestation for farligt affald Bofa har ikke længere en indsamlingsordning for afhentning og behandling af farligt affald fra virksomheder grundet den nationale lovændring mht. det kildesorterede genanvendelige farlige affald. Bofa har dog indgået aftale med ekstern indsamler mod betaling at foretage oplagring/omlastning på omlastestationen. Bofas omlastestation for farligt affald modtager stadig farligt affald fra de bornholmske husstande og mindre erhvervsdrivende. Affaldet indsamles på øens containerpladser og transporteres til omlastestationen ved egen foranstaltning. De modtagne mængder omlastes og videresendes til miljømæssig korrekt behandling via ekstern indsamler/behandler. Det forventes, at indsamling af farligt affald fortsat vil ske som nævnt ovenfor. Kontrakten med den tidligere entreprenør vedrørende indsamlingsordning for farligt affald fra erhvervsvirksomheder udløb den 31. december Det vurderes, at der ikke i planperioden skal ske hverken bygnings- eller anlægsmæssige ændringer på omlastestationen, da det vurderes at håndteringen vil være på samme niveau som nu. Side 30


nyheder Arkiv - Side 3 af 27 - Rebildnetavis.dk\nby bertil mortensen · Published maj 19, 2016 · Last modified maj 20, 2016\n10-års jubilar med kæmpesucces\nNår 24-timers mountainbikeløbet – Rold24race – på lørdag skydes i gang i skolegården på Skørping Skole, er det 10. gang, der sker. Løbet har lige fra starten været en forrygende succes. Se mere…\nby bertil mortensen · Published maj 17, 2016 · Last modified maj 19, 2016\nMange Rebildborgere vil gerne sortere deres affald noget mere\nDet viser en undersøgelse, som Rebild Kommune har foretaget blandt dens borgere. Lidt over 3000 har svaret på spørgsmål om deres holdning til yderligere affaldssortering ved deres bolig. Se mere…\nby bertil mortensen · Published maj 13, 2016 · Last modified maj 17, 2016\nVenstres byrådsgruppe i Rebild sprængt\nFire ud af Venstres syv byrådsmedlemmer – Søren Konnerup, Anders Norup, Jeanette Sagan og Peter Bak – har meldt sig ud af partiet og fortsætter som løsgængere. Hovedårsagen til det drastiske skridt hedder Gert Fischer, Venstres gruppeformand i Byrådet. Se mere…\nProtest mod besparelser\nOmkring 75 mødte op til demonstrationen ved rådhuset i Støvring mod Venstre-regeringens og de blå støttepartiers omprioriteringsbidrag. Læs mere…\nby bertil mortensen · Published april 29, 2016 · Last modified maj 1, 2016\nBlenstrup og Ravnkilde skoler redder livet\nEfter et par uger med uvished om Blenstrup og Ravnkilde skolers fremtid, reddede de begge eksistensen efter en næsten 2 timers lang og til tider hård debat på byrådsmødet, der blev overværet af knap 100 tilhørere. Se mere…\nby bertil mortensen · Published april 28, 2016 · Last modified april 29, 2016\n– Vi har allesammen talent for noget\nFuldt hus med 200 stole besat, da Rebild Kommunes Fritidsråd afholdt en fritids- og idrætskonference på Comwell i Rebild i går aftes. Se mere…\nby bertil mortensen · Published april 27, 2016 · Last modified april 28, 2016\nKu’ du tænke dig at blive guide?\nPlanerne om at etablere en gruppe af 20 lokaleguider til formidling af Rebilds natur og kultur tager nu for alvor form. Næste trin er et orienteringsmøde for potentielle guider d. 19 maj. Se mere…\nby bertil mortensen · Published april 25, 2016 · Last modified april 27, 2016\nKommer de hjem igen?\nRebild Kommune spørger i disse dage unge i Rebild, hvad der gør deres kommune attraktiv/ikke attraktiv at bo i, og hvad der kunne få dem til at vende tilbage, hvis de flytter væk for at tage en uddannelse. Se mere…\nby bertil mortensen · Published april 24, 2016 · Last modified april 25, 2016\n– Om lidt er kaffen klar\nDer er tale to legender, når Benny Andersen og Povl Dissing optræder på Kulturstationen i Skørping på onsdag. Arrangørerne håber, at der denne gang møder et talstærkt publikum op. Det har det nemlig knebet med til flere af Musikstationens koncerter her i foråret. Se mere…\nby bertil mortensen · Published april 21, 2016 · Last modified april 24, 2016\nBorgerrådgiverens første beretning: 79 henvendelser på knap et halvt år\nDe 79 henvendelser er fordelt på 124 sagstyper. Det fremgår af beretningen fra Eva Helene Antonsen, borgerrådgiver i Rebild Kommune. Den dækker perioden 1. oktober 2015 – februar 2016. Se mere…\nVarieret efterårsprogram fra Musikstationen\nNy liste i Byrådet\nHvilken vej, Rebild?


FDA godkender ny injektion af sklerose – med advarsel\nEndnu et lægemiddel i rækken af behandlingsmuligheder mod attakvis multipel sklerose er blevet godkendt til markedsføring i USA. Men det er ikke et ufarligt middel, Biogen og AbbVie sender på markedet.\nOffentliggjort: 30.05.16 kl. 14:57\nBiogen og AbbVie har fået godkendt deres én gang om måneden injektion mod attakvis multipel sklerose (MS) hos voksne. Dog med en advarsel.\nMidlet hedder Zinbryta og er til patienter, der som ikke har haft gavn af tidligere afprøvede behandlingsformer. Der er nemlig en del sikkerhedsproblemer med Zinbryta, påpeger FDA.\nMidlet kan både udløse leverskader og forskellige immunsygdomme, derfor følger der en advarsel med medicinen.\nZinbryta, der indeholder det aktive stof, daclizumab, blev godkendt af de europæiske myndigheder i april.\nDaclizumab er et humaniseret monoklonalt antistof, som ændrer den måde signalstoffet interleukin-2 virker på immunceller på. Det forhindrer aktivering og vækst af T-celler og fremmer til gengæld udvikling af andre immunceller med regulerende egenskaber. Daclizumab nedsætter attakrisikoen med cirka 50 procent. Det er knapt så effektivt som for eksempel Tysabri, der anses for værende et af de mest effektive midler på markedet, men mere effektivt end de interferon-produkter, der er på markedet.\nI og med der er en del andre produkter på markedet, vurderes Zinbrytas topsalg kun at være på omkring 500 mio. dollars, ca. 3,3 mia. kr., hvor andre sklerosemidler har opnået et topsalg på omkring 3-4 mia. dollars, altså mellem 20 og 27 mia. dollars.\nGrønt lys til nyt sklerosemiddel fra Biogen og Abbvie\nBiogen og AbbVie på vej med nyt sclerosemiddel


Alle restauranter i Chennai (Madras) Restauranter i nærheden af Cinnamon\nAlle aktiviteter i Chennai (Madras) Aktiviteter i nærheden af Cinnamon\nSøg Asien›Indien›Tamil Nadu›Chennai District›Chennai (Madras)›Restauranter i Chennai (Madras)›Cinnamon\nNr. 89 af 5.905 Restauranter i Chennai (Madras) Udmærkelsescertifikatet $$$$\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning 1 24 Gst Road, Chennai (Madras) 600027, Indien +91 44 2234 4747\n1 24 Gst Road, Chennai (Madras) 600027, Indien Placering:\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af Cinnamon Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 177 anmeldelser Viswaroopa Adhivyadhihara Sri Bhaktha Anjaneyaswami Temple\n261 anmeldelser St. Thomas Mount National Shrine\n75 anmeldelser Little Mount Shrine\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 90 anmeldelser Samudra\n9 anmeldelser Arcot Bar\n6 anmeldelser Madurai Idly Shop


Kunskaparen Udviklingsdynamikker i jordbrugssektoren | Gränsbrytning\nI et tidligere nummer af Grensbrytning (nr. 13, 2009 s.27) peger sekretariatschef for RegLab i Danmark, Bjarne Jensen på et muligt paradigmeskifte i den regionale erhvervspolitik. Pointen er bl.a., at udviklingen uden for de store byer ikke længere er drevet af landbruget, der er andre muligheder for erhvervsudvikling i de tyndt befolkede egne, og derfor skal der måske skiftes fokus og tilgang.\nDenne korte artikel tager tråden op, idet den diskuterer muligheden for ikke et paradigmeskifte, men derimod en paradigmeudvidelse. Dette skal forstås sådan, at mens der rigtigtnok er behov for at se mere på mulighederne for at stimulere udvikling i andre erhverv end jordbrugserhvervene, så er det vigtigt at bibeholde et fokus på at udvikle jordbrugets potentialer.\nPå baggrund af et tre-årigt forskningsprojekt (FEAT2015) hævder artiklen, at disse langt fra er udtømte, og at jordbrugssektoren derfor stadig vil være en væsentlig udviklingsfaktor i flere år frem. Dette til trods for at antallet af virksomheder i erhvervet i lang tid har været nedadgående, og nok stadig vil være det. I en kommentar til en rapport fra Fødevareøkonomisk Institut ved Københavns Universitet, som offentliggøres i slutningen af 2009 nævner cheføkonom i interesseorganisationen Landbrug og Fødevarer, Leif Nielsen, at hvert fjerde danske landbrug sandsynligvis vil være lukket om 5 år.\nAlligevel er der perspektiver for den regionale udvikling i at bibeholde satsningen på en stadig udvikling af sektoren.\nI debatten om yderområdernes udviklingsmuligheder har der ofte været peget på jordbruget og fødevarer som omdrejningspunkter for udvikling. Selvom fødevareproduktion tilbage i tiden har været relativt\nstedbundet, lokal produktion, så er dette mønster nu om dage opløst. Transport af fødevarer står nu for en væsentlig andel af CO2-belastningen og transporteres ofte over ganske store afstande. Yderligere er rammebetingelserne for produktionen ændret kraftigt. Således gennemgår jordbrugs- og fødevaresektoren i hele Europa i disse år betydelige strukturelle ændringer især på grund af den generelle globalisering, ændret omkostningsstruktur, internationale politiker og reguleringer, klimaforandringer, miljømæssige hensyn, nye markeder, udvidelsen af EU mv.\nSelv om sektoren traditionelt opfattes som lavteknologisk, der er f.eks lav forsknings- og udviklingsintensitet (men stort forsknings- og udviklingsvolumen!), har den været i stand til at udvikle innovationer i kraft af dels fordelagtige rammebetingelser, dels integration af en bred vifte af forskellige teknologier og innovationer fra andre brancher. Ligeledes har et tæt samarbejde med underleverandører, kunder og ikke mindst de brancherettede forsknings- og udviklingsinstitutioner medvirket til nødvendige vidensinput til innovationsprocesserne.\nMange landdistrikter er afhængige af sektoren. Mens højteknologiske sektorer ofte er koncentrerede omkring metropoler, så er JF-sektoren langt mere jævnt fordelt geografisk. Danmark vil i de kommende år udmønte landdistriktsprogrammer og strukturfondsindsats hvor en af målsætningerne er at sikre en fortsat udvikling af jordbrugs- og fødevaresektoren på det regionale niveau.\nOvennævnte analyse fra Fødevareøkonomisk Institut viser imidlertid at virksomhederne i sektoren i udstrakt grad er forgældede. I planteavl og kvægbrug en gennemsnitlig gæld på godt 300.000 kr, mens det hos svineproducenterne er 744.000 kr. En langsigtet\nprofitabel produktion stiller derfor store krav til at den kraftige produktivitetsstigning der er set i sektoren gennem mange år fortsættes. Det stiller igen krav til anvendelse og udvikling af ny teknologi, udvikling af innovation bliver særligt aktuelt, ligesom det har været i andre erhverv.\nForskningsprojektet FEAT2015 anvender politikanalyser, fremsynsteknikker og innovationsstudier til at udpege udviklingsdynamikker for sektoren. Her skal kun omtales hvordan projektet har givet en bedre forståelse af innovationsdynamikker i primærsektoren. Der er\nanvendt både kvalitative og kvantitative metoder. Ved brug af standardmetoder for innovationssurveys er det muligt at få indsigt i sektorens innovationsaktivitet og -mønstre.\nI telefoninterviews med 640 virksomheder viste resultaterne bla., at næsten halvdelen (46%) havde innovation i de foregående 2 år. Innovation er dog her forstået bredere end i lignende undersøgelser i f.eks fremstillingssektoren. Ud over produktinnovation (23 % af virksomhederne i sektoren havde sådanne) er det procesinnovation (også 23 percent) og andre, ikke-specificerede fornyelser af produktionen (24 %). Andre innovationer var f.eks nye markedsføringsmetoder, organisation, salgskanaler, distribution eller andre typer fornyelser.\nAndelene af innovative virksomheder ligger ved første øjekast under andelene i andre sektorer. Imidlertid er det et væsentligt resultat fra undersøgelserne i projektet, at innovationsprocesser i sektoren i høj grad er karakteriseret ved at være systemiske, forstået\nsom at de er bundet op på et bredt favnende system af forskning, rådgivning, uddannelse som understøtter processerne. En innovationssystem tilgang er derfor nødvendig for at forstå det fulde innovationsbillede.\nMed hensyn til at undersøge regionale innovationsmuligheder blev virksomhederne delt op i to hvor én del var den fjerdedel som ligger i tæt geografisk afstand fra en by med mindst 40.000 indbyggere. Det viste sig, at nærhed til byer havde forskellige effekter på sandsynligheden for at virksomheden er innovativ. Virksomheder tæt ved byer er mere tilbøjelige til at introducere process- og produktinnovation. Men andre typer innovation foregår i højere grad i yderområderne. Yderligere øges sandsynligheden for at disse virksomheder har innovation hvis deres salg går direkte til end-users. For disse områder rejses derfor spørgsmålet om perspektiverne for sektoren ligger i mere ’skæve’ typer innovation end den hidtidige, traditionelle optimering af processerne.\nInstitut for Erhvervsstudier\nForskningsprojektet FEAT2015 er støttet af Direktoratet for Fødevare Erhverv. Se evt.\nHer kan også findes en rapport med flere detaljer fra omtalte undersøgelse af 640 virksomheder i erhvervet.


5 ting, der ødelægger dit indeklima\nViden og rådFakta-artiklerNyhederTips og rådSparetipsRengøringstipsIndretningstipsTrælse tingHavetipsBillederBilledserierBoligreportagerHavereportagerTemasiderBelysningBlomster og planterBolig til alderdommenBoliglånBoligpriserBrændeByg nyt husByg om eller tilByggerådgivningDagslysDræbersnegleEfterår i havenFlag og flagningForår i havenForurening og gift på grundenFrugt og bærGræsplæneGrillGulveGør det selv – håndværkerfifGør det selv – i havenGør det selv – i husetGør det selv – udenforGør boligen sommerferieklarHåndværkerfradragHavearbejdeHustyper og arkitekturHæk og hegnHåndtér dit regnvandIndbrud i husetIndeklimaIndretning af boligenIsoleringJul i boligenKloaksepareringKryb og skadedyrKælderKøb af boligKøkkenhaveLamperMaling - indendørsMaling - udendørsMure og facaderNaboerNy 1. sal og inddragelse af loftNye vinduer og døreNyt badeværelseNyt køkkenNyt tagOversvømmelse og skybrudRadon i hjemmetRengøring af boligenSalg af boligSkimmelsvampSkur og udhusSne, frost og isSolcellerSommerhusSommer i havenStearinlysStormStøj i boligenTerrasserTræer og buskeUdlejning af boligUdskiftning af fyrUkrudtVarmepumperVedligehold af vinduer og døreVinduespudsningVinter i havenYderområderÆbler og æbletræerSpørg BoliusInteraktive guidesAlle DanmarkskortHåndværkerfradrag beregnerSå meget fylder solcellerMere fra BoliusBolius KonkurrencelisteBolius NyhedsbrevMagasinet BEDRE HJEMHusets KalenderFørstehjælp til dit husOm BoliusEjerforhold og ledelseVision, mission og værdierMedarbejdereSamarbejdspartnereJob hos BoliusPresseRetningslinjer for journalistisk etikBolius BoligejeranalyseKontaktAbonnement BEDRE HJEMFeedback og driftsforstyrrelserKontakt og åbningstiderBolius BrugerpanelRetningslinjer på Bolius' platforme Følg Bolius\nDet kan være direkte livsfarligt at være skødesløs med indeklimaet. Se de 5 ting, der påvirker dit indeklima mest, og få gode råd om, hvordan du får et godt indeklima.\nNyhed | Publiceret: tirsdag d. 29 april 2008\nEt dårligt indeklima kan gøre dig og din familie syg og være direkte livsfarligt. De 5 ting, der påvirker dit indeklima mest er: FugtPartiklerManglende ventilationManglende rengøringTemperatur For meget fugt kan give allergi Der er mange mennesker, der ikke forstår, hvor farligt et fugtigt hus er. Seniorforsker ved Statens Byggeforskningsinstitut (SBi), Lars Gunnarsen forklarer:\n- Vand er ganske uskyldigt og ikke farligt. Men høj luftfugtighed øger betingelserne for, at husstøvmider kan trives, og at der derfor kommer flere af dem. Det kan give problemer for folk med husstøvmideallergi, hvilket omkring 10 procent af danskerne har. Og det kan også være med til at fremme udviklingen af allergi hos de, der endnu ikke er ramt.\nIfølge Lars Gunnarsen skal du altid forsøge at holde luftfugtigheden i dit hjem så lav som muligt.\nFugt kan give skimmelsvamp - Et andet stort fugtrelateret problem er skimmelsvampe. Her er især opfugtede byggematerialer et kæmpe problem. Byggematerialer, der ligger ude i regnvejr, før de bliver brugt, kan ofte have taget skade, siger Lars Gunnarsen\nDet viser et eksempel fra Nordsjælland, hvor 50 nye boliger sidste sommer blev revet ned, før nogen overhovedet nåede at flytte ind, fordi byggematerialerne havde ligget ude i regnvejr.\nLugt om du har indeklimaproblemer\nMen fugtskader kan også sagtens opstå i din eksisterende bolig. Fx, hvis et rør lækker, eller taget er utæt.\n- Man kan tit lugte, når man har et problem. Men så er det ofte for sent, siger Lars Gunnarsen.\nHan opfordrer folk til at sætte hurtigt ind, hvis de opdager fugtproblemer i hjemmet. Ellers får skimmelsvampe rigtig gode muligheder for at udvikle sig.\nPartikler slår langsomt ihjel Der er 2 kilder til farlige partikler, som på længere sigt kan gøre så meget skade på din krop, at du kan risikere at dø af det: ydre og indre kilder.\n- De ydre kilder omfatter trafikken, kraftværker, industrien og naturforhold som vulkanske udbrud, ophvirvlet jord og støv samt havsalt. Det er almindelig kendt, at omkring 3.400 mennesker om året dør som følge af påvirkning fra udefra kommende partikler. Og det tal er voldsomt - især sammenlignet med, at der er omkring 400 mennesker, der hvert år bliver dræbt i trafikken, siger Lars Gunnarsen.\nDårlig indeluft øger risiko for sygdomme Det meste af den luft, vi indånder på et døgn, får vi i vores egen bolig. Derfor er luften i boligen utrolig vigtig.\n- De indre kilder til skadelige partikler er madlavning og generelt ting med overfladetemperaturer over 100 grader. Det drejer sig om din ovn, brændeovn, stearinlys og naturligvis også rygning. Alle disse partikler er med til at stresse din krop og øger bl.a. risikoen for, at du får hjerte-/kar-sygdomme.\nFortynd den dårlige luft med ventilation Ventilation er en meget vigtig faktor i kampen for et bedre indeklima.\n- Det handler om, at du reelt fortynder den dårlige luft med ny frisk luft. Hvis du fx bruger noget kraftigt lugtende lim indendørs, så kan du hurtigt selv mærke, at du skal lufte ud. Udluftning er måske det primære værktøj til bedre luftkvalitet i hjemmet, siger Lars Gunnarsen.\n- Før i tiden kunne man i hjem med gamle vinduer se, hvornår man trængte til at lufte ud, idet der dannedes dug på indersiden af ruderne. I nye moderne boliger med energiruder, glemmer mange at lufte ud, fordi man ikke får den 'melding' mere, og derfor er mange nye hjem ofte dårligt udluftede.\nLÆS OGSÅ: Hvordan undgår du kondens på indersiden af vinduerne?\nHusk at støve af Hvis du ikke er flittig til at gøre rent i din bolig, kan du udsætte dig selv for en unødig risiko. Til gengæld kan for megen rengøring også være skidt.\n- En stor del af den kemikaliebelastning, vi oplever indendøre, kommer fra støv. Skal du forsøge at mindske den kemikaliebelastning, skal du sørge for, at støvet i dit hjem ikke er for gammelt. Nogle siger endda, at støv fra støvsugerposer burde behandles som farligt affald, siger Lars Gunnarsen.\n- Men du skal også passe på med at bruge for mange desinficerende rengøringsmidler. Det er også skadeligt for indeklimaet.\nKoldt soveværelse øger risiko for skimmelsvamp Indeklimaet er vigtigt i alle dine rum. Og her kan temperaturen i rummene spille ind.\n- Det er ikke påvist, at en høj eller en lav temperatur kan være direkte farlig, men temperaturen kan være en del af årsagen til, at du får et dårligt indeklima. Hvis skimmelsvampe skal have ideelle forhold, så kræver det en fugtighed tæt på dugpunktet, og kold luft kan indeholde langt mindre mere fugt end varm luft. Derfor oplever vi mere regelmæssigt, at der er skimmelsvampe i de soverum, hvor temperaturen er lav om natten, siger Lars Gunnarsen.\nSådan får du et bedre indeklimaFugt: Hvis et rør lækker, eller taget er utæt, så gør noget ved det med det samme. Derved undgår du alvorlige og dyre skader på både bygning og din egen krop.Partikler: Brug ting med omtanke. Benyt emhætten, når du laver mad. Brug ikke stearinlys til opvarmning.Ventilation: Luft ud med gennemtræk et par gange om dagen og efter forurenende aktiviteter. Luk alle træk-ventiler i dine vinduer op hvert forår. Om vinteren kan du så lukke nogle få af dem, hvis du oplever trækgener. Bor du tæt ved en trafikeret vej, kan du lufte ud, når trafikbelastningen udenfor er lavest.Rengøring: Luft ud, mens du gør rent eller bagefter.Temperatur: Hold temperaturen i soveværelset på samme niveau som i hjemmets øvrige rum, når du ikke sover. Sover du bedst ved lav temperatur, så sørg for at opvarme soveværelset om dagen, og luft ud lige inden sengetid. LÆS OGSÅ: Tjek dit indeklima\nSådan bekæmper du skimmelsvampDu kan bruge følgende til at bekæmpe skimmelsvamp:BrintoverilteNatriumhypokloritIsopropanol eller etanol (med over 70 % alkohol)SagrotanRodalonKlorinBestråling med ultraviolet lysVarme (skimmelsvampe kan ikke overleve temperaturer over 85 grader)Fjern skimmelsvamp fra lofter, vægge og gulve ved først at vaske det af med en klud. Brug gummihandsker. Smør produktet (eksempelvis brintoverilte eller Etanol) på med en pensel. Vask grundigt efter, og sørg for at tørre det helt ud. Hvis der er tale om gipsplader eller tapet, må du forvente, at det skal skiftes helt ud. SE TEMA: Skimmelsvamp


SPA kompagniet Aarhus | SPA kompagniet Hinnerup adresse\nSPA Kompagniets hovedkontor med Danmarks største lager af badeværelse- og wellness produkter er placeret i Søften ved Aarhus. Direkte ved E45 motorvejen med fantastiske parkeringsforhold og nem afhentning af produkter direkte fra lageret.\nKig forbi og bliv inspireret af udstillingen.\nCentralt rådgivningscenter: Professionel rådgivning til private og erhverv.\nNem og hurtig betjening ved køb i butikken med udlevering direkte fra vores lager i samme bygning.\nI Søften har SPA Kompagniet et flot og inspirerende showroom, hvor det store sortiment og produkterne kan opleves. Butikken er ca. 800 m2 med alt til badeværelset og wellness.\nI udstillingen finder du et bredt udvalg af wellness produkter såsom udespa, spabade, vildmarksbade, pooludstyr, saunaer, infrarøde kabiner, biopejse og udebrusere. Du finder også alt til badeværelset såsom badekar, brusere, armaturer, bruseafskærmninger, badeværelsesmøbler og glasafskærmninger.\nSe udstilling med:\nBadeværelsesmøbler, armatur og glasafskærmninger.\nUdstilling af udespa, udesauna og vildmarksbade.\nCenter for service og udsendelse af produkter og reservedele.\nUdstilling, butik og hovedkontor\nTelefon: 7027 2723\nMobil: 2183 6284\nDer er mulighed for udlevering om lørdagen i udstillingens åbningstid efter aftale senest fredag formiddag.\nTelefon 7027 2723 indenfor normal kontortid eller brug\nLageret på Sigma 8 er SPA Kompagniets hovedlager. Her findes også produktionen, der bl. a. færdiggør inde- og udespa.\nHovedkontoret i Søften/Aarhus\nJeg vil gerne "Vælg" at I kontakter mig. vide mere om jylland (mail mig). vide mere om jylland (pr. telefon). aftale informationsmøde i Søften. aftale informationsmøde i Hjørring. aftale informationsmøde i Kolding. aftale informationsmøde i Karlslunde.


Billig-Scooter.dk Hyggekrogen Off-Topic Godt Nytår\nGodt Nytår og glædelig bag(h)jul. Der er godt nok ikke meget gang i den herinde, men det er jo kun en selv der er at bebrejde. Jeg savner de glade dage, hvor der blev skrevet op og ned om dette og hint. Og selvfølgelig ikke mindst vores scootere. Jeg får stadig kørt en del, dog noget mindre i denne kolde tid. Mit ønske for det nye år er, at der kunne blive lidt mere liv herinde, og en BS-tur ville da være meget velkommen. Håber I alle får et lykkebringende nyt år.\nJeg er bestemt frisk på en tur i det nye år, om det så bliver på den ene Yamaha eller den anden må tiden vise.\nGod bag jul .\nJeg kører ikke meget på Hondaen for tiden. Jeg døjer med motorproblemer på den, bl.a kan den overhovedet ikke gå i tomgang, når motoren er gennemvarm. Ventilerne burde stå korrekt - men hvem kan vide hvad værkstedet har gjort!. Jeg kan sagtens selv tjekke ventiler, jeg har en værkstedsmanual til den. Problemet er mit syn. Hverken med eller uden briller kan jeg se små detaljer.\nPå godt jysk, er det TRÆLS!! Hondaen har kun rundet 16.000 km.\n(31-12-2021, 17:41)Katana Skrev: Godt nytår til alle.\nJa det er da godt nok træls. Og lang vej til f.eks Speedline, når du ikke kan få den med hjem samme dag. Måske jeg kan arrangere en bil, hvis du er interesseret.\n(31-12-2021, 18:01)Scooterballe Skrev: Ja det er da godt nok træls. Og lang vej til f.eks Speedline, når du ikke kan få den med hjem samme dag. Måske jeg kan arrangere en bil, hvis du er interesseret.\nMen jeg vil give værkstedet een chance mere, når den alligevel skal have større eftersyn til forår.\nHvis det ikke fungere, køber jeg sgu en af Billes demo Neos - der står stadig 3 stk dernede.