vidaXL firdobbelt skraldespandsskur 240 l rustfrit stål | CDON\nvidaXL firdobbelt skraldespandsskur 240 l rustfrit stål\nDenne praktiske skraldespandsskjuler tilbyder et perfekt sted til fire skraldespande på 240 liter eller mindre. Den holder skraldespandene i din have ude af syne og skaber et smukt og rent miljø. Skraldespandsskjuleren er lavet af rustfrit stål, så den er yderst vejrbestandig og holdbar. De nyttige ventilationshuller tillader luftcirkulation og forhindrer grimme lugte i skraldespandsskjuleren, mens låsesystemet sørger for sikker opbevaring af affald. Den praktiske dør gør det nemt at sætte skraldespanden ind og tage den ud igen. Skraldespandsskjuleren er nem at rengøre.\nMål: 276 x 77,5 x 115 cm (B x D x H)\nKan rumme 4 skraldespande på op til 240 l eller mindre\nMed praktisk dør og låsesystem\nMed nyttige ventilationshuller


Sløvende stoffer | Ung i Haderslev\nUng i Haderslev > For Børn og Unge > Euforiserende stoffer > Sløvende stoffer\nCANNABIS (hash, marihuana, ‘pot’)\nHEROIN , MORFIN m.fl. (opioider)\nORGANI SKE OPLØ SNING SMIDLER OG DRIVGA SSER – SNIFNING\nGHB (gamma-hydroxy-butyrat, ‘fantasy’)\nHash stammer fra hampeplanten, Cannabis Sativa, ligesom en række andre produkter: pot eller marihuana, skunk, hasholie (se foto side 3). Alle disse kan bruges som rusmiddel og kaldes\ntilsammen cannabis. Det vigtigste, aktive indholdsstof i alle cannabisprodukter er THC (delta-9-tetrahydrocannabinol).\nKoncentrationen af THC varierer i alle typer, men er mindst i marihuana, større i hash og størst i skunk og hasholie. Der kan være fra 1-30 % THC i et cannabisprodukt.\nDet er mest almindeligt at ryge hash eller pot rullet i en cigaret (joint) eller i særlige piber (chillum, bong eller vandpibe). Stoffet kan også spises (fx bagt i kager) eller drikkes i en opløsning, men det gør det sværere at kontrollere dosis.\nCannabis sløver, i store doser virker det også hallucinogent. Hvis man ryger cannabis, kommer rusen inden for få minutter, ved indtagelse gennem munden først efter en time.\nMan mærker hjertebanken, tørhed i øjne og mund, en let svimmelhed, evt. kvalme. Rusen påvirker humør og stemning. Man kan blive opstemt og afslappet, men man kan også få en ubehagelig panikoplevelse. Man oplever, at tiden går langsommere, lys og lyd opleves anderledes, ofte mere intenst – ved stor dosis kan man få egentlige hallucinationer (forvrænget virkelighedsoplevelse). Cannabis sløver, og man kan blive meget søvnig. Rusen varer 3-4 timer.\nDen cannabispåvirkede kan have røde øjne, snøvlende tale, sløvhed i bevægelserne, være fnisende og udadvendt – eller tværtimod være indadvendt. Tegn på rus er tydeligere hos den uerfarne bruger end hos den tilvænnede.\nEfter rusen oplever man træthed, koncentrationsbesvær og initiativløshed. Cannabis nedsætter ens evne til at koordinere bevægelser, løse komplekse opgaver og tilegne sig ny viden i op til 24 timer.\nTHC optages i kroppens fedtvæv og lever. Nedbrydning og udskillelse fra kroppen foregår meget langsomt, selvom eftervirkningen ikke varer længere end ca. et døgn. Men den langsomme udskillelse betyder, at man kan måle hash i urinprøver i 4-8 uger efter indtagelsen.\nForgiftning ved for stor dosis giver psykiske symptomer, men man kan ikke dø af en cannabisforgiftning.\nDa cannabis nedsætter opmærksomhed og koordinationsevne, øges risikoen for trafik- og arbejdsulykker i ca. 1 døgn efter indtagelse.\nCannabis kan give ubehagelige angst- og panikoplevelser. Denne virkning er relativ almindelig blandt uerfarne brugere, men afhænger også af mængden af cannabis og personens sårbarhed.\nCannabis er et stof, man kan blive afhængig af. Efter kort tids hyppig brug – fx dagligt i 1 uge – skal der mere og mere cannabis til for at opnå den samme rusvirkning. Der sker en fysisk Tilvænning.\nEfter ca. 1 måneds hyppig brug får man ubehag, når man holder op – abstinenssymptomer. Symptomerne er irritation, rastløshed, koncentrationsbesvær, dårligt humør og søvnbesvær.\nDe værste gener er overstået i løbet af 10-14 dage.\nVed regelmæssig brug af cannabis bliver man mere sløv, langsom og ligeglad. Man mister initiativ og koncentration, nogle bliver nedtrykte. Man bliver dårligere til at lære og løse problemer. Mange unge med stort hashforbrug ‘går i stå’ i deres personlige udvikling og sociale liv.\n§ Cannabis kan også give egentlige psykotiske symptomer, dvs. at personen har en forvrænget Virkelighedsopfattelse, og ikke kan skelne mellem fantasi og virkelighed. Mennesker med\ndisposition for psykiske lidelser er særlig sårbare over for cannabis, der kan udløse og forværre psykoser og depressioner.\nJævnlig cannabisrygning skader luftveje og lunger endnu mere end tobaksrygning. Det kan på sigt give bronkitis, ‘rygerlunger’ og øge risikoen for forskellige former for kræft.\nDen sløvende virkning af cannabis forstærkes, hvis man tager cannabis sammen med nervesovemedicin, alkohol, heroin eller andre sløvende midler, det øger risikoen for ulykker.\nKombinationen af cannabis og hallucinogene stoffer (se psilocybinsvampe, lsd side 32) gør den hallucinogene virkning endnu mere uforudsigelig, hvilket giver større psykisk risiko.\nCannabis bruges undertiden efter indtag af stimulerende stoffer til at ‘komme ned’. Denne måde at kombinere stoffer på leder ofte til et blandingsmisbrug.\nHash og marihuana er det mest almindelige illegale stof i Danmark. Blandt de 16-20-årige har 36 % prøvet hash eller marihuana nogensinde, og 9 % har brugt det inden for sidste måned.\nCannabis er forbudt. Det betyder, at man får en bøde, hvis man besidder en lille smule cannabis, og en fængselsstraf, hvis man har større mængder.\nDet er forbudt at køre på cykel, knallert eller i bil, hvis man er beruset, det gælder også cannabisrus.\nSyntetisk fremstillet THC kan i Danmark ordineres som medicin mod kvalme og smerter ved enkelte, alvorlige sygdomme, hvor anden medicin ikke har virket.\nBenzodiazepiner er en gruppe af stoffer med en fælles kemisk grundstruktur, som bruges som medicin mod angst og søvnforstyrrelser. Der er mange forskellige produktnavne på benzodiazepiner, fx Rohypnol, Stesolid m.fl. Der er et stort legalt, lægeordineret forbrug af disse stoffer, og en del heraf siver ud til det illegale marked.\nSom rusmiddel bruges benzodiazepiner oftest sammen med alkohol og/eller andre illegale stoffer.\nBenzodiazepiner virker beroligende, sløvende og søvnfremkaldende. Virkningen minder i høj grad om alkohol. I nogle tilfælde kan stofferne virke modsat – den såkaldte paradokse effekt.\nParadoks effekt optræder især, når der indtages store doser af hurtigt virkende benzodiazepiner – og viser sig ved, at brugeren bliver hyperaktiv, kaotisk, rastløs, uberegnelig og ofte aggressiv.\nBrugt efter lægens ordination er benzodiazepiner en relativt ugiftig form for medicin. Men benzodiazepiner forstærker virkning af alkohol, opioider og andre stoffer, der hæmmer centralnervesystemet.\nDerfor er der øget forgiftningsrisiko ved et sådant blandingsbrug, og forgiftning kan i værste tilfælde ende med død pga. åndedrætsstop. Den typiske brug af benzodiazepiner som rusmiddel er derfor særdeles farlig.\nEn bevidstløs person skal hurtigt på skadestuen – benzodiazepin-forgiftning kan behandles hurtigt og effektivt.\nDen sløvende virkning kan være et problem i trafik og ved brug af farligt maskinel. Risikoen for trafikulykker er særlig stor, hvis man bruger benzodiazepiner sammen med alkohol eller andre sløvende stoffer.\nBlandingen af benzodiazepiner og alkohol kan udløse stærke aggressioner og vold. Benzodiazepiner kan også i sig selv udløse aggression, hvis de giver en paradoks virkning.\nBenzodiazepiner giver afhængighed. Der udvikles tolerans, så der skal større og større dosis til for at opnå den ønskede virkning. En tilvænnet person, der stopper med at tage benzodiazepiner, vil opleve abstinenssymptomer i form af angst, rastløshed, søvnbesvær og i værste fald kramper. Abstinenssymptomer kan behandles medicinsk.\nNår benzodiazepiner bruges til rus, er det ofte sammen med andre midler, typisk alkohol eller opioider for at forstærke den beroligende virkning.\nBenzodiazepiner bruges også efter brug af stimulerende stoffer (kokain, ecstasy) – som afslapnings og sovemiddel. Dette giver risiko for udvikling af et blandingsmisbrug, hvor man ‘kommer op ‘i omdrejninger ved hjælp af stimulerende stoffer – og bruger de beroligende benzodiazepiner til at ‘komme ned’.\nNogle unge eksperimenterer med benzodiazepiner, bl.a. fordi mange har let adgang til piller i familiens medicinskab. 7 % af de 15-16-årige har prøvet blandingen ‘alkohol + piller’.\nBenzodiazepiner hører ind under narkotikalovgivningen, men kan bruges som medicin, når denne er ordineret af en læge. Der føres særlig kontrol med ordinationer af visse af præparaterne, fx Rohypnol.\nBesiddelse, handel mv. af ikke-ordinerede benzodiazepiner er forbudt.\nBenzodiazepiner finder legal anvendelse i behandling af angst, nervøsitet, søvnløshed og af epilepsi og kramper.\nHeroin, morfin, kodein og opium er stoffer, der fremstilles af opiumvalmuens saft. Tilsvarende stoffer kan fremstilles syntetisk, det gælder fx metadon. Samlet betegnes stofferne opioider. De virker på samme måde, men der er forskel på styrke og varighed af virkningerne.\nHvid heroin (heroinklorid) er et hvidligt pulver, der er vandopløseligt og sniffes ind gennem næsen eller indsprøjtes. Hvid heroin kan ikke ryges. Det kan til gengæld brun heroin – eller rygeheroin – der er et brunt pulver med et lavere smeltepunkt. Den brune heroin kan også opløses i syre og injiceres.\nHeroin giver en kort eufori (‘suset’) og herefter en behagelig, afslappende rus, hvor smerter, ubehag og problemer fortoner sig i en følelse af lykkelig ligegyldighed. Virkningen kommer\nmeget hurtigt, ved injektion sekunder efter indtagelse. Heroin virker hurtigere end de øvrige opioider og er derfor blevet et udbredt misbrugsstof. Rusen varer 3-4 timer.\nStofferne har en stærk smertestillende virkning, men bedøver også centralnervesystemet på andre måder. Store doser giver forstoppelse, hæmmer vejrtræning og pupillerne trækker sig sammen.\nSammen med de små pupiller viser den akutte rus sig ved sløvhed, døsighed, snøvlende tale og usikker gang. Efter rusen kommer en utilpashed med kvalme og kulderystelser.\nHeroin, morfin m.fl. virker hæmmende på vejrtrækningscentret i hjernen. En for stor dosis vil give langsom og overfladisk vejrtrækning og i sidste ende stoppe vejrtrækningen. Ved mistanke om heroinforgiftning må der straks tilkaldes ambulance.\nHeroin virker sløvende og nedsætter koordinationsevnen mv. Derfor er den heroinpåvirkede person uegnet til at færdes i trafikken, og har i det hele taget en øget risiko for ulykker og uheld.\nHeroinrusen dæmper angst og aggression.\nKroppen vænner sig hurtigt til heroin, og der udvikles tolerans. Efter blot få dages regelmæssig brug skal man have stadig mere stof for at opnå samme virkning. Tilvænnede narkomaner kan\nderfor tåle doser, der ville være dødelige for ikke-tilvænnede. Omvendt tåler narkomaner, der har haft en heroinfri periode, slet ikke de samme doser som før, hvilket kan give risiko for overdosering (‘pausedødsfald’).\nNår heroinens virkning aftager, kommer der abstinens-symptomer: kulderystelser, svedeture, muskelsmerter, kvalme, søvnbesvær m.m., som kan minde om influenza. En tilvænnet person, der stopper med heroin, kan herefter i en lang periode opleve træthed, irritabilitet, apati og følelse af ulyst, nedtrykthed og stoftrang.\nHeroin giver i sig selv ikke anden psykisk skade end afhængighed, men livet som heroinmisbruger er selvdestruktivt og belastende, og der ses ofte depressioner som følge heraf.\nUd over den store risiko for overdosis og åndedrætsstop er der ikke risiko for væsentlige fysiske skader af opioiderne. Hvis stoffet indtages ved injektion, er der stor risiko for skader på blodkarrene og for alvorlige smitsomme sygdomme (leverbetændelse, hiv/aids, hjerteklapbetændelse, m.fl.), hvis man deler sprøjter eller andet ‘værktøj’ med andre.\nDe fleste misbrugere af heroin (eller andre opioider) er blandingsmisbrugere, hvor alkohol, benzodiazepiner, hash, amfetamin, kokain indgår i misbruget.\nHeroin har en lille udbredelse blandt unge, og udbredelsen er faldet de seneste 10 år. Befolkningsundersøgelser viser, at omkring 1 % af de unge (såvel blandt 15-16-årige som 16-20-årige) nogensinde har prøvet heroin.\nHeroin er forbudt til alle formål. Andre opioider som morfin, opium, kodein og metadon er udelukkende tilladt til medicinske og videnskabelige formål. Det er forbudt at køre på cykel, knallert eller i bil, hvis man er beruset, det gælder også heroinrus.\nMorfin og andre opioider anvendes til smertebehandling. Det syntetiske opioid, metadon, anvendes i stofmisbrugsbehandling som erstatning for heroin, så den heroinafhængige kan undgå abstinenssymptomer.\nNogle kemiske stoffer, der let fordamper, virker kraftigt berusende, hvis de indåndes. Det drejer sig om organiske opløsningsmidler og visse drivgasser i spraydåser. Disse stoffer findes i en del af hverdagens produkter, dog aldrig i føde- eller drikkevarer – men fx i: lightergas, benzin, nogle typer af lim, maling, lak, fortynder, hårlak, deodorant og luftfriskere på dåse. Produkter, der indeholder disse stoffer, er typisk mærkede som brand- og sundhedsfarlige.\nSnifning giver en rus, der kan minde om alkoholrusen. De kemiske stoffer virker hæmmende på centralnervesystemet, så man bliver svimmel, usikker i bevægelserne, opstemt og vrøvlende.\nNogle bliver aggressive. Store doser kan fremkalde hallucinationer, så man ser ting, der ikke er der – det kan være behageligt eller skræmmende. Rusen varer 30-45 minutter, men det er almindeligt blandt ‘sniffere’ at gentage snifningen flere gange i træk.\nBagefter bliver man træt og sløv, og får hovedpine, måske kvalme og opkastning – kraftige ‘tømmermænd’. Det er også almindeligt med urolig søvn og mareridt.\nTegn på snifning kan være: vedvarende hoste, løbende øjne og næse (som en forkølelse), vedvarende rødme og vabler omkring mund og næse, træthed, hovedpine, mangel på appetit.\nDet kan også være tegn på snifning, hvis man finder flere tomme engangslightere, lighter-refills, spraydåser, flasker til opløsningsmidler osv., hvor unge færdes eller mærker lugt i den unges tøj eller på værelset.\nDer er stor risiko for forgiftning med dødelig udgang. Snifning påvirker åndedrætscentret og hæmmer vejrtrækningen. Det kan føre til åndedrætsstop. Snifning forstyrrer desuden hjerterytmen og kan give pludseligt hjertestop.\nDer er stor risiko for overdosering ved snifning. Der er nemlig meget lille forskel på den mængde, der giver rus, og den mængde, der giver forgiftning. En forgiftet person skal hurtigst muligt på skadestuen.\nDer er stor risiko for brandulykker, hvis brugeren tænder ild (fx for at ryge), da dampene er meget brandfarlige. Desuden er der risiko for andre ulykker, fordi rusen gør dømmekraft og bevægelser meget usikre.\nRusen kan fremkalde både angst og aggression.\nMan kan blive afhængig af snifning.\nLængere tids snifning kan skade hjernen og dermed ens intellektuelle og følelsesmæssige funktion.\nLængere tids brug indebærer alvorlig risiko for helbredsskader. Hjernevævet bliver beskadiget, så man bl.a. får dårligere hukommelse og indlæringsevne. Desuden kan nyrer, lever og knoglemarv tage skade. Visse stoffer, bl.a. i motorbenzin, er desuden kræftfremkaldende.\nEksperimenter med snifning er relativt udbredt blandt de meget unge – 8 % af de 15-16- årige har prøvet at sniffe. Snifning blandt unge optræder fra tid til anden som et helt lokalt modefænomen blandt de unge – for så at forsvinde igen. Der er god erfaring for, at voksne kan stoppe snifning ved at snakke med de unge om, hvor farligt det er. For en lille gruppe unge fortsætter snifningen over længere tid. Dette misbrug er typisk forbundet med andre problemer, og kræver oftest professionel hjælp.\nDe organiske opløsningsmidler, drivgasser m.fl. bruges til mange nytteformål. Derfor sælges de mange steder, men aldrig til indtagelse.\nProdukterne er typisk mærket som sundhedsskadelige og brandfarlige efter Miljøstyrelsens regler. Arbejdstilsynet har også regler for, hvordan man skal omgås disse stoffer på arbejdspladser,\nherunder at unge under 18 år ikke må arbejde med eller udsættes for påvirkning af farlige stoffer.\nDa stofferne er almindeligt udbredte, må snifning imødegås med forebyggelse og information. Får man mistanke om, at en eller flere unge sniffer, skal man gøre noget ved det. Kommunen,\neventuelt SS P (Social-, Skole- og Politi-samarbejdet), kan rådgive om, hvordan problemet kan håndteres. Men det er vigtigt at tale direkte med de involverede unge og deres forældre. Generelle informationskampagner risikerer at vække de unges nysgerrighed og frarådes derfor.\nGHB findes som en farveløs væske, som pulver og som kapsler. Det kaldes ofte ‘fantasy’ eller flydende ecstasy, hvad der er helt misvisende, da stoffet modsat ecstasy virker sløvende.\nRus og eftervirkning\nI små doser kan GHB give en afslappet eufori, men også hukommelsestab og søvnighed. I større doser er det stærkt sløvende og søvnfremkaldende, kan evt. give pludselig bevidstløshed (se forgiftning). Rusen varer 2 til 4 timer.\nDer er stor risiko for alvorlig eller dødelig forgiftning med GHB, særligt hvis det indtages sammen med alkohol eller andre bedøvende midler, hvad der er almindeligt blandt brugere. GHB er bl.a. farligt, fordi det let overdoseres. Der er kun en lille forskel mellem den dosis, der giver rusvirkning, og den dosis, der giver forgiftning. En bevidstløs person skal på skadestuen.\nGHB-rusen kan gøre brugeren forvirret og omtåget. Derfor er en GHB-påvirket person særlig udsat for ulykker og uheld, og helt uegnet til at færdes i trafikken.\nVed gentagen brug af GHB udvikler man tolerans og vil få abstinenssymptomer ved ophør. Man kan blive afhængig af GHB.\nDet er almindeligt at indtage GHB sammen med alkohol, trods det gør stoffet endnu mere risikabelt.\nGHB har en meget begrænset udbredelse. Under 1 % af de 16-20-årige har prøvet stoffet.\nGHB er forbudt undtagen til medicinsk og videnskabelig brug.\nGHB har ingen medicinsk anvendelse i Danmark. Har tidligere været anvendt som bedøvelsesmiddel, men brugen er ophørt pga. mange bivirkninger og manglende effekt.


Gulde.dk - Blog: Musicaller og atte musicaller\nGulde.dk > en > blog > musicaller-og-atte-musicaller\nGAAR, pis noget møj... læg lige mærke til al den spam jeg har fået!?! O_o Nej nej nej, og som sagt kan jeg ikke spamsikre kommentarsytemet, da Cutenews (programmet der er mit blogscript) ikke et script jeg her lånt på nettet. Øv øv, så meget for professionelle scripts (som man jo så ikke selv kan ændre i).\nSå jeg agter at lave et nyt blogscript selv - det er højst sandsynligt at, jeg får brug for hjælp, så hvis nogen ved noget som helt om at programere scripts i php (uden MysQl) vil jeg meget gerne høre det.\nNå, men det sure til side. Jeg har haft ret travlt her i ugen. Jeg har nemlig været til diverse musical's og koncerter. I tirsdags så jeg "Leif Style" (som var stavet forkert ), opført af min bedste venindes klasse. Hun går i 10.klasse på musik-drama specialiseret linje, track10. Og nøj, hvor det var mega fedt. Der var neonlysshow, dans som bla. electric boogie, stomp og selvfølgelig sang og solosang. Det handlede om hvordan man deler mennesker op i fem livstile. De blå, som er beuisness folk fokuseret på arbejde, penge, it, møder, stress, mode, stil, dyre ting og det nyeste nye. Og så er de bedste ven med deres mobiltelefon. De rosa mennesker, som er kærlige familiemennsker der læser ugeblade, mener at ude godt men hjemme bedst og mener, at livet er de ting man foretager sig når man ikke er på job. Så var der de violette typer, der er gør-det-selv folk man ofte finder på lossepladsen i færd med at finde skramm- øh, jeg mener "gode sager". Grønne typer er typiske gymnasie folk: økofokuserede, diskussionselskende mennesker der tænker meget over ting, og tager sig en mening til alt, især det samfundsfaglige. Det er vigtigt for dem, at ulden i deres tøj ikke kommer fra mishandlede dyr, kaffen skal være økologisk, de skal vide hvor fløden kommer fra, for den skal også være økologisk. De sidder ofte på caféer og snakker, og sladre, og de skriver digte. Til sidst er der de grå typer der går i mærker, på motions center og i solarie for at "skille sig ud" i hvert fald efter deres egen mening. I virkeligheden er de flokmennesker, som vil ligne alle andre, ikke tør synge solo, og jah.. gab, kedelige! Skuespillets pointe var så, at man selv skal finde sin egen livsstil, og ikke bare gå efter hvad andre fortællerén at man er.\nOnsdag var jeg i Herning og se Beuty and the Beast, og man hvor er den godt opført som musical. Wow!! Superfedt. De sang vildt godt. Og det var så gennemført. Fx var det jo lidt svært for dem at have ting til at rende rundt og være levende, så i stedet sagde de, at man langsomt blev forvandlet til en ting. På et tidspunkt opdager Clock's Woth, at der er kommet en nøgle på hans ryk, til at trække ham op (da han jo halvejs er et ur) Og en af skuespillerne, der skulle spille klædeskab, er en af mine veninders lærere (altså lærer i track10). Hun var også bare genial: et operasyngende klædeskab i vikingetøj\nI går var jeg så til koncert - hvilket jeg ikke lige havde regnet med. Jeg opdagede faktisk først i frokostpausen at jeg skulle optræde, for invitationen var udelukkende givet på en mail der i mistænkelig grad lignede en spam-reklame-mail som så mange elever på gymnasiet sender rundt om "koncerter vi bare ikke må gå glip af". Jeg synes det er irriterende. Så jeg var godt muggen hele aftnen - trods det Emil var med, og Anne-Marie (en veninde fra min klasse) virkede opfriskende glad. Jeg endte også med at blive helt glad, da jeg selv kom på scenen. Man, jeg havde helt glemt hvor fedt det er, og hvor meget jeg savner at synge i kor\nOg efter koncerten var der lige tid til at smutte forbi McD og få en is, oh year! Perfeckt end of the day.\nUdgivet Friday d. 11. April 2008\n«Gæstebogen virker igen


Fordele og ulemper ved Simple Feast - akupunktur-hovedpine.dk\nFordele og ulemper ved Simple Feast\nPosted by: akupunktur-hovedpine.dk - Posted on: december 7, 2020\nSimpleFeast startede oprindeligt med blot at være en inspiration til folk der ikke længere kunne finde motivationen og kreativiteten i køkkenet. I 2015 stiftede Jakob Jønck og Thomas Ambus kogebogsappen Simple Feast, som i 2017 udvidede konceptet til også, at inkludere levering af økologiske færdigretter.\nSimple Feast har valgt at tilbyde deres kunder tre forskellige måltidskasser: Green Feast, Familiy Feast eller Comfort Food.\nDet er generelt yderst sjældent, at der ikke både forekommer fordele og ulemper ved noget. Derfor er det også altafgørende, at man bliver involveret i begge dele, inden man endegyldigt kan tage sin beslutning. For at gøre det hele mere overskueligt kommer der derfor her både fordele og ulemper ved måltidskasser fra Simple Feast.\nDen første og nok også mest væsentlige fordel ved en måltidskasse fra Simple Feast er, at det meste af maden allerede er færdiglavet når du og din familie får kassen leveret. Dette betyder altså med andre ord, at det kun kræver selve opvarmningen af maden, som tager maks 20 minutter.\nEn anden fordel man skal huske på er, at du som kunde kan vælge at købe måltidskasserne uden abbonement, hvilket for dig vil sige, at du kun modtager den kasse du bestiller og ligeledes betyder det, at du ikke skal tænke på at afmelde dig noget sted, skulle du ikke længere ønske at modtage måltidskasser fra Simple Feast.\nTredje fordel er, at du ikke behøver at være hjemme når din måltidskasse bliver leveret. Måltidskassen kan holde sig frisk i 24 timer, før det egentlig har brug for at komme i køleskabet. Så du virkelig kan bruge din tid på noget af det du holder allermest af, uden at have dårlig samvittighed.\nSidst men ikke mindst er en måltidskasse fra Simple Feast den perfekte måltidskasse, hvis man er enten vegetar eller veganer, eller i det hele taget bare ønsker flere kødfrie perioder i ens liv og hverdag.\nEn ulempe der kan forekomme er naturligvis, hvis nogen i familien spiser kød. Det faktum at der kun tilbydes plantebaserede retter er godt for mange ting, men kan på den anden side også skræmme kunder væk.\nEn anden ulempe for nogle husstande er, at Simple Feast ikke leverer mad ud til en enkelt person. Man kan altså som single ikke benytte sig af disse måltidskasser.\nFor nogle kan det ligeledes være en ulempe, at noget af maden allerede er tilberedt, da de fleste danskere går op i, at tilberede maden selv.\nSidste ulempe ved Simple Feast er, at de kun leverer mad ud til tre dage om ugen. Det betyder altså, at dig og din familie selv skal være kreative i fire dage.\nTagged mad leveret, måltidskasse, simple feast\nPrevious : Vinduespudser i Skanderborg\nNext : Til jobsøgende, der vil hurtigt videre


Det kære hjem | Information\nEn gruppe forskere har undersøgt hjemstavnens status i forskellige forskningstraditioner\nInteressen for det lokale har været støt stigende i de sidste år. Slægtsforskning, egnsarkiver, lokalhistorie og egnsspil har oplevet en renæssance. Det har fået en gruppe forskere til at stikke hovederne sammen på et seminar arrangeret af Menneske og Natur, Humanistisk Forskningscenter, Odense Universitet for at undersøge hjemstavnens status i forskellige forskningstraditioner og fremlægge analyser af dens rolle i en række kunstarter: litteratur, musik, maleri, arkitektur og film.\nSom et resultat af seminariet har Karen Elberg og Jørn Guldberg samlet en antologi om emnet under titlen Hjemstavn - studier i det regionales betydning i kultur og kunst. Det er det kommet 13 mere eller mindre læsbare artikler ud af. For at begynde med en af dem, der lyser op, så har Johs. Nørregaard Frandsen skrevet om "Stedet der ikke er. Moderne hjemstavnslitteratur". Han fokuserer på den litteratur, der har behandlet landbrugskulturens konflikter mellem traditionsdbinding og nybrud. Den livsstil, der blev skabt i landbruget i 1880'erne med andelsbevægelsen, var et "traditionsbærende livsmønster af høj kvalitet." Hvad angik struktur og livsrytme, så foregik livet på landet stort set uforandret indtil 1960, hvor Danmark overgik til at være et industriland. For de mange, der havde rod i det bondske, blev det tabte til en myte og blev stående i erindringen som et stiliseret ikon over noget, som ikke længere var.\nForfattere som Knud Holst og Arthur Krasilnikoff tages frem som eksempler på, hvordan fraflytteren og netop kun fraflytteren er i stand til at bruge erindringen om stedet der ikke er, som magisk pejlepunkt til at skabe fremragende litteratur.\nHvis man ikke vidste det før, så bliver man efter læsningen af Hjemstavn klar over, at litteraturen og kunsten ligger flere kilometer foran lærde universitetsfolk, når det gælder formidling af indviklede problemstillinger.\nNiels Kayser Nielsens artikel: "Hjemsted - mellem sti og tanke" indeholder muligvis guldkorn, men som læser opgiver man at finde dem. Det vrimler med fine betegnelser, og der er et hav af henvisninger til forfattere, som kun de indviede kan have interesse i. I diskussionen om, hvad et menneske anser for vigtigste - fødested eller stedet, hvor man er vokset op, har sparket fodbold og måske haft sin første kæreste - lyder det:\n"'Jeg er egentligt født i ... men jeg er opvokset i...', hvormed man også signalerer en prioritering og en markering af, hvad man anser for vigtigst. Man angiver her en tilstand af kropslig spænding og vivacitet, dvs. parathed og indstilling i forhold til omverdenen, der som den amerikanske kropsfænomenolog Alphonso Lingis, har peget på, indkredser langt flere sider af menneskets kropslighed end blot og bar tilstedværelse."\nMåske problemet kunne løses ved igen at lade fødsler foregå i hjemmet.\nDe øvrige artikler om hjemstavnens placering i forskningen og i vores dagligdag fordeler sig jævnt mellem disse to yderpunkter.\n*Hjemstavn, Studier i det regionales betydning i kultur og kunst. Redigeret af Karen Elberg og Jørn Guldberg: 250 kr, 162 sider, ill. Odense universitetsforlag\nArthur KrasilnikoffKnud Holst


MOEDER OG KONFERENCER_1\nSom noget nyt tilbyder Sagnlandet Lejre firmagaver. Giv medarbejderne og deres familier en oplevelse i særklasse, når de for eksempel dyster mod hinanden i oldtidsfærdigheder, sammen går til kødgryderne på jernaldermaner eller prøver kræfter med vikingevåben.\nDet er også muligt at få butikken til at sammensætte unikke kurve til medarbejderne, eller købe årskort eller fribilletter til dem.\nSom noget nyt tilbyder Sagnlandet Lejre firmagaver. Giv medarbejderne og deres familier en oplevelse i særklasse, når de for eksempel dyster mod hinanden i oldtidsfærdigheder, sammen går til kødgryderne på jernaldermaner eller prøver kræfter med…


Datafordeler – en del af OIS-distributionen - LIFA Landindspektører\nDatafordeler - en del af OIS-distributionen\nDer er varslet store omlægninger på data distributionsområdet. Datafordeleren er på vej og Den Fælleskommunale Serviceplatform er sat i drift og kan potentielt ændre måden, hvorpå data distribueres til kommuner – men gør den reelt det?\nDet har tidligere været meldt ud, at OIS-driften ville ophøre, når Datafordeleren gik i luften. Den nyeste udmelding fra SKAT er dog, at OIS fortsætter som hidtil, så længe der er kunder, der ønsker at anvende servicen og at de nye data, som vil blive udstillet på Datafordeleren, også vil blive en del af OIS-distributionen.\nSelvom der kommer en ny datamodel for Grunddata, vil LIFA sikre, at den velkendte OIS-struktur fortsat eksisterer sideløbende med den nye, således at man som eksisterende kunder i ro og mag kan gennemføre omstillingen til de nye datamodeller, hvis man finder dette nødvendigt. LIFA garanterer, at LOIS forsat vil være kundernes centrale database med altid opdaterede grunddata og relevante databerigelser.\nI LIFA Handler det om kunderne\nI LIFA handler det om, altid at sikre at kunderne får leveret opdaterede og valide data i eget driftsmiljø uanset hvilken kilde de stammer fra. Mange af LIFA’s kommunale kunder får allerede data leveret fra Serviceplatformen, som LIFA effektivt understøtter, og det samme vil gælde for Datafordeleren, når den for alvor går i luften, og den nye datamodel kommer på plads.\nOmstillingsparathed og indsigt i de nye data distributionskanaler og den nye grunddatamodel er væsentlige faktorer i forhold til at sikre et fortsat sikkert og tidssvarende setup, hvilket LIFA er garant for. Vi stiller derfor vores ekspertise i data og anvendelsen af data til rådighed gennem løbende sparring samt kurser og rådgivning med henblik på, at give vores kunder det bedst mulige grundlag for at kunne lykkes med deres forretningsstrategi og kunne tage datadrevne beslutninger for fremtiden.\nIndsigt giver nemlig mulighed for løbende at kunne sammensætte sit produktionssystem helt efter egne behov og ønsker, så det udgør et solidt beslutningsgrundlag og bliver tilpasset omlægningsprocessen – og dig.\nLIFA lette løsninger til tunge opgaver.


Med de aflyste julemarkeder har Stine Laybourn yderligere opgraderet sin udstilling og nethandlen fra landejendommen i Øksendrup.\nI den tidligere kalvestald har Stine Laybourn indrettet sin gårdbutik med humoristiske og funktionelle haveting, som hun selv har været med til at designe.\nRegnmålere med fugle med høj hat, fuglehuse eller vindmøller og uroer til haven. Alt sammen i et spændende og humoristisk design, og hvor alle tingene har en funktion.\nLangt ude på landet, for enden af en grusvej fra Vormarksallé, et par kilometer øst for Øksendrup, findes dette helt specielle havedesign i butikken, som Stine Wendy Laybourn har den tidligere kalvestald på landejendommen.\nI en anden staldbygning har hun indrettet lager og pakkerum til netbutikken, hvor fra der dagligt sendes pakker til hele Danmark og uden for landets grænser.\nKunsthåndværker og gartner\nStine Layborun er oprindelig uddannet kunsthåndværker fra seminariet i Kerteminde og siden også udlært gartner, hvor hun blandt var ansat på Strandhøj i Nyborg og senere som kirkegårdsgartner.\nDet var med disse baggrunde og en dårlig ryg, at hun i 2013 fik ideen til at designe haveting, ikke mindst inspireret af tyske traditioner og varer.\nHun fik mulighed for at sætte eget præg på design og farver hos flere leverandører, og solgte i første omgang sine ting gennem nettet.\n- Men flere forespurgte om muligheden for at besøge mig og se udvalget, og derfor indrettede jeg butikken her i kalvestalden, som vi ikke længere brugte, fortæller Stine Laybourn og viser de spændende designvarer frem.\nPriserne på varerne skal være fornuftige, men samtidig gøres en dyd ud af at sikre kvaliteten i de ting, hun forhandler. Derfor afprøves alle nye ting først i haven, og hvert forår afvikles et åbent havearrangement med udstilling på gården i Øksendrup.\nMen hun skynder sig også at præsentere den store juleudstilling i det tilstødende lokale. Her er spækket med julepynt, en interesse hun faktisk havde, inden havetingene kom ind i billedet.\n- Jeg plejer at deltage både i messer og julemarkeder i denne tid, blandt andet på Egeskov, Gram Slot og Koldinghus. Men alt er jo corona-lukket, så derfor er det om at få det bedste ud af situationen, og give kunderne mulighed for alligevel at opleve julemarkedsstemningen.\nI garagen står juletræer pyntet og på væggene hænger julepynt i alle afskygninger.\n- Som de fleste elsker jeg den traditionelle julestemning, hvor vi hænger det samme pynt op år efter år. Men selvfølgelig gerne med lidt nyt hvert år, eller som nogen, der hvert år skifter alt juletræspynten ud.\nDerfor er det også den gammeldags og traditionelle som præget den imponerede udstilling, ikke mindst glaspynt.\n- Naturligvis skal der også nyt til. Derfor har jeg i år fået designet traktorer i de rigtige farver til at hænge på juletræet, fremviser Stine Laybourn, som i dag har gjort Laybourn Design til en fuldtidsbeskæftigelse.\nHjælper med siloerne\nGårdbutikken på Vormarksallé 5 har åbent mandag til torsdag fra klokken 12 til 17, og både lørdag og søndag fra 12 til 16.\nFormiddagene går med at afsende de mange ordrer fra netbutikken, som må deles med husbonden, Søren Find, der driver firmaet PF Siloer.\n- Han må hjælpe mig, her hvor der er ekstra travlt og tager med til messer blandt andet i Stockholm og Oslo. Til gengæld er jeg indimellem med ude, når siloer skal leveres.\nForuden de stadig flere og flere kunder i butikken, oplever Stine Laybourn også en stigning i nethandlen.\n- Flere handler på nettet. Det gælder også som firmagaver, hvor jeg blandt andet har leveret en meget stor sending til Hjørring Kommune.\nHun nævner også, at hun i år har leveret gammeldags julepynt til både museet på Amalienborg og til Danmarks Radio.


Indsendt 26-02-2010 kl. 16:22 af forvired\nog kan ikke tro på det.\nBlev ringet op af min sagsbehandler, at fra på mandag er jeg pensionist.\nOg tak til alle her på K10, der har været stor hjælp i min sag med sine råd.\nVisninger 7612 Kommentarer 1\nIndsendt 25-02-2010 kl. 18:40 af forvired\nJeg har haft meget dårlig periode med sygdomsforvering og en ny arbejdsprøvning, som tog alle mine kræfter fra mig. Derfor hold jeg pause med at følge med på K10.\nVil gerne nu sige hej til de bekendte på K10 og til de nye brugere.\nSiden, har jeg fået forlænget sygedagpenge om 6 mdr indtil 30.06.10.\nEfter anden arbejdsprøvning fik jeg anden udtalelse om at jeg kan ikke klare mig på almenlig arbejdsmarked.\nFik lægeattest fra min psykiater, at jeg har en kronisk depressiv lidelse, som må betragtes som stationær, der er ikke yderligere behandling mulig og han vurdere at jeg har ingen reel erhversevne.\nMin egen læge skriv at begrænsninger i arbejdsevnen skyles især den kroniske depression, mine bevægeforstyrrelserne, diskusprolaps, smerter, føle-forstyrrelserne i venstre arm og de kroniske gigtforandringer især i hænderne. Han kan således ikke se, hvordan mine meget ringe erhvervsevne vil kunne udnyttes.\nJeg har talt med min sagsbehandler...\nVisninger 8017 Kommentarer 4\nHar det rigtigt dårlig igen.\nIndsendt 26-07-2009 kl. 23:42 af forvired\nJeg ved ikke at det er den ny medicin eller jeg er ved at få influenza. Har smerte i alle muskler, har kvalme og ondt i maven. Måske er det abstinenser efter Dolol?\nEr så træt at være syg og har smerter så lang tid og kan ikke se bare lille lys i tunnelen.\nI går til festen blev jeg så flov ved spisning. Da jeg har prøvet at holde gaffel i den venstre hånd først begyndt gaffel at klinke på tallerken og bagefter fik jeg problem at træffe med maden til munden. Jeg blev meget ked, da folk kikkede .\nSkal starte på kursus igen (9 uger) fra i morgen.\nEMG undersøgelses resultat og aktindsigt\nIndsendt 13-07-2009 kl. 19:36 af forvired\nHar fået at vide fra neurologen at nerveundersøgelse har vist påvirkning af venstre ulnaris nerve, men man kunne ikke måle om det er ved albuen eller håndled. Han mener også at det kan være ”mere diffus påvirkning. Derfor kirurgisk hjælp er ikke særlig sandsynlig, at det vil hjælpe”.\nJeg har skrevet mail til ham, hvor spurgte om:\n- hvad kan det være mere diffus påvirkning?\n- hvilken anden behandling end kirurgisk kan være på tale for at hjælpe mig?\nJeg har også skrevet om hånd rystelse, som kom efter jeg har været hos ham sidste gang.\nDa han holder ferie til den 17.august, har jeg bedt om ny møde med ham hurtigst muligt.\nSagsbehandler har ringet mig op og forklarede at hun var på ferie og derfor har jeg ikke modtaget aktindsigt. Hun sender den til mig i dag, så får jeg den i morgen. Skal til opfølgningssamtale overmorgen.\nEr plaget af smerter hverdag og meget træt.\nVisninger 1845 Kommentarer 0\nEMG-undersøgelses bivirkninger eller?\nIndsendt 08-07-2009 kl. 16:12 af forvired\nEfter undersøgelsen i går, er min hånd helt udlagt. Nerver er meget påvirkede af de el-stød jeg har fået. Jeg tog 6 Dolol, siden midnat, for at klare smerter. Ved ikke det er normalt?\nVejret er også dårlig, så rygsmerter har også meldt sig. Jeg sover/ligger meget, det fremkalder også rygsmerter.\nMin datter, der bor i Sverige blev sur på mig at jeg ikke har fortalt hende om håndrystelser. Men jeg vil ikke fortale.\nAlt er grå i mit liv, ligesom vejret i dag. Ingen grund til at blive glæd.\nKan se mine børnebørn kun på billeder, selv ham så blev født i marts. Kan ikke rejse til udlandet eller få mine ferie. Vil så gerne give dem knus og kram. Men det kan jeg ikke .\nVisninger 1699 Kommentarer 0


Tysk vinproduktion og hvorfor vine kan gemmes|vinbutikken.dk\nTysk vinproduktion og hvorfor vine kan gemmes.\nTil vores smagninger har vi fået mange spørgsmål omkring vinproduktion. Mange har spurgt om hvad forskellen er på vine der skal drikkes nu og dem der kan gemmes og bliver bedre med årene. Dette er et forsøg på at beskrive nogle af de faktore en vinproducent behøver at tage med i sine betragtninger for at lave gode gemmevine.\nVariation i miljøet\nKlima: Macro-, Meso- og Micro klima\nJordtyper og dræning\nTopografi: placering af mark ifht syd, markens hældning og højden over vandets overflade\nPlantning af vinmarken\nOrientering af rækker iforhold til syd og klima\nOpbindingsmetoden af vinen\nTætheden af planterne\nKlon udvælgelse: Valg af rodtype/ Druetyper afhænger af jordtype og nedbørsmængde\nCanopy management: optimering af alt synligt på planten over jordes overflade. Forminskelse af løv.\nManipulation af microklima med opbygning af mure (clos) eller plantning/fjernelse af læhegn\nForanstaltninger/opvarmning for at sikre jævn og god blomstring ved frost i maj: Varmekanoner og vindmaskiner\nForhindre/behandle Coulure(kulhydrat ubalanace der stoppe udvikling så bær falder af/indtørrer) så druerne udvikler sig sunde efter blomstring\nGrøn høst for at minimere udbyttet og lade de resterende druer få mere saft og kraft. Lavt udbytte hl/ha. giver bedre kvalitet.\nDufte og biologisk bekæmpelse af skadedyr\nDrypvanding hvor tilladt på rette tidspunkt i vækstsæsonen.\nNænsom behandling af planterne så de bliver gamle. Ingen maskiner, alt arbejde manuelt.\nFjernelse af ujævnt udviklet/sent blomstret klaser fra anden og tredie blomstring.\nUkrudts kontrol mekanisk og/eller kemisk\nNet og lyd for at holde dyr væk fra næsten moden druer.\nModenhed af druer: Optimal balance imellem syre,tanniner og sukker. Skaber flotte vine med gemme potentiale.\nTørvejr ved høst.\nHåndplukning og håndsortering af druer: Kun højeste kvalitet benyttes og umodnet druer sorteres bort.\nSe små korte videoer på tysk om arbejdet i vinmarkerne, i kælderen og aftapning.\nDet er alt afgørende at druene høstes på det rette tidspunkt. Tanninen kommer fra skindet, kernerne og stilken og er det sidste som druen udvikler. Høstes druerne når de er modne har planten har haft tid til at blødgøre tanninen. Har vejret været kold og regnfuldt I sensommeren vil druerne ofte ikke være fuldmodne. Tanninen vil da være bitter og stram og giver ‘grønne’ eller ‘kolde’ vine. Allerbedst bliver høsten hvis der har været meget solvarme og ingen regn op til høsten.\nFarveskiftet fra grøn til hvid/Rød (veraison) er meget vigtig for at få fuldmodnet druer. Druer tæt på jorden længst væk fra bladene modner først og dem ved toppen senest. Afhængig af vejret kan veraison fremskyndes ved at vinen i denne fase får meget lidt vand og man har en høj ratio imellem frugten og bladene. Meget vand og mange blade vil forsinke farveskiftet. Så en god høst kræver en producent der kender sit matriale, sine marker, kan forudsige vejret og har prøvet at lave mange årgange under vekslende forudsætninger.\nLang og langsomt modning af druerne er en nødvendighed for at vinen får tilstrækkelig syre til at vinen er i balance, smager godt og kan gemmes. Kold klima områder og/eller højtliggende marker er de bedste for at opnå et godt syreindhold. Desto højre temperaturforskel imellem nat og dag, desto tykker skal og chance for en god syre. Alle vores vine er kold klima vine fra Baden.\nVin producentens erfaring med sine marker, druer og klima\nDesto flere årgange og desto mere markarbejde en vinproducent har oplevet, desto større er chancen for at gøre det rigtige, på det rigtige sted, på det rigtige tidspunkt. Gå efter vinproducenter med stor erfaring eller yngre producenter der er oplært af en erfaren lokal vinmager. Vinproducenter som R&C Schneider, Jägle, Johner og Holger Koch er alle erfarne producenter fra familier med en lang vin tradition. De har alle inden for de sidste 4-5 år optimeret nogle af deres vinmarker mht beplantning af nye druetyper og kloner, omlægning til økologisk drift og tilkøb af nye vinmarker for at skabe grundlaget for at øge deres allerede høje kvalitet yderligere.\nMaceration, Gæring og træ\nMaceration bruges til at udtrækker farvestoffer, tanniner og smagsstoffer fra drueskallerne og kernerne(hvis de er med). Druernes frugtkød har som regel ingen farve og vinen får sin farve ved at lade de røde skaller ligger i mosten. Derfor bliver tannin indholdet i vinen større jo længere skaller og kerner gærer med. Macerationen styres af temperaturen og omrøringen i gæringskarret. Nogle producenter trykker manuelt ’hatten’ ned i mosten (pigéage) for at få så lidt iltning af mosten som muligt. Andre pumper mosten op fra bunden af karret ovenpå skallerne(remontage). Skallerne søger opad pga temperaturstigningen under gæringen.\nFor hvide vine skilles mosten oftest hurtigt fra skaller og kerner for at få et lavt indhold af tanniner. I nogle hvidvine lader man mosten ligge på drueskaller for at skabe kraftige, fede og komplekse vine. LIgger hvidvinssaften længe med skallerne opstår det der kaldes orange vine. Masser af frugt sikres ved maceration pelliculaire hvor mosten køles ned og evt. skærmes for ilten med kuldixoid. Endnu større kompleksistet og fedme fåes ved at lade mosten blive sammen med bundfaldet i fadet, ståltanken eller på flasken. Ved debourbage i store tanke bundfældes de døde gærceller, druekerner, frugtkød, stilke og skalrester. Lagring med disse giver smørnoter. Omrøres eller rystes vinen bliver smørnoterne mere markante. Laring med bundfald kaldes ´sur lie´ i Loire og Bâtonnage i Bourgogne. Dette kan give flotte Chardonnay, Muscat og Sauvignon Blanc vine med fedme og frugt.\nFor røde vine har man flere valgmuligheder. Skilles mosten fra skaller og kerner med det samme laver man en ’blanc de noir’/’weissherbst’ vin som består af druemosten smag alene. Bevares skaller og kerner i nogle timer får man en ægte Rosé vin. Farvedybden afhænger af drue typen og hvor mange timer der er kontakt med mosten. For vine der ønskes røde kan kontakten vare fra 2-3 dage op til den tid hvor producenten synes at vinens tanniner er blødgjorte nok til at passe sammen med frugten, sukkerindholdet og syren. Er det en årgang med svag farve i skallerne, benytter nogle producenter Saignee(betyder at bløde) metoden. Noget af juicen fratappes tidligt og bruges til rosé. Dermed skal skallerne farve en mindre mængde juice.\nLagers vinen på egefade optager vinen tanniner og en del af træets smag fra fadet. Afhængigt af fadenes alder og hårdhed af tøndens brænding kan man tilføje vinen ekstra dimensioner. Desto yngre og mindre fadene desto mere tannin vil vinen få. Desto hårdere tønderne er brændt desto mere karameliseret vil vinens smag blive. Let brændte fade vil tilføje vanillie, flødekaramel og andre noter til vines aroma og smag. Vores producenter ønsker ikke at overdøve vinen med fadnoter. Derfor bruger de større og større fade med et lavt antal nye fade . Nogle producenter drejer tønderne jævnligt da det giver bedre kontakt og fordeling af træet til mosten. Nogle bruger vandrette tanke, andre lodrette tanke. Koniske tanke med samme form som træfade har vist sig at give bedre vine end firkantet eller cirkulære tanke.\nEfter afslutningen af marcerationen starter den alkoholske gæring (fermentation). Producenten kan vælge industrigær som fremhæver specielle smagsindtryk i vinen og gøre vinene mere ensartet år for år. Den naturlige vild/naturgær der findes på druernes overflade og i vinkælderen er svære at kontrollere. Men resultatet er mere spændende vine der varierer i udtryk og afspejler hvordan vækstsæsonen har været. Det er vigtigt at gæringen foregår over lang tid med temperaturkontrol så mosten ikke bliver for varm (mamelade) eller for kold så gæring stopper.\nProducenten kan vælge om vinen skal have en malolaktisk ’gæring’ hvor den skarpe æblesyre bliver omsat til den mere moden og mindre syrlige mælkesyre. Den malolaktiske proces kan starte af sig selv om foråret når det bliver varmere eller mere kontrolleret ved at tilsætte mælkesyrebakterier til mosten. Stort set al rødvin gennemgår malolaktisk gæring. For hvidvine sker det i begænset omfang da man gerne vil bevare friskheden og frugten. Processen er ikke en rigtig gæring men en omdannelse af æblesyre til mælkesyre ved hjælp af bakterier. Resultatet bliver en blødere og mere behagelig vin.\nI vores tyske vine er frugt netop hvad man tilstræber og derfor bliver de fleste ikke gæret malolaktisk. Er det en kold årgang, hvor det har været svært at få perfekt modnet druer, vil indholdet af æblesyre være højt. Denne virker meget skarp ved smagning i forhold til vinen's vin-, mælke- og citronsyre. En malolaktisk gæring kan gøre vinen mere drikkevenlig.\nOmvendt osmose kan ved filtrering fjerne uønskede elementer som for meget vand, for meget alkohol eller for meget syre. Filtrering eller klaring med æggehvider fjerner evt. rester/urenheder i vinen . Mangler vinen syre kan der tilsættes kunstig syre. Hvergang der manipuleres med vine tilføres vinen ilt og der tabes smag og duft. Dette kan medføre dårligere egenskaber mht at gemme vinen.\nLagring - tannin/syre/sukker\nVinen skal have den rette sammensætning af tannin, syre og sukker for ikke at tørre ud under lagring. Er en af faktorene for svag vil vinen ikke kunne tåle at blive gemt. Der skal være balance imellem sødmen (sukker og alkohol) og syren plus bitterheden (polyphenoler/tannin/garvesyre).\nUnder varme klimaforhold modner druerne ofte meget hurtigt. Det syreindhold der har været i druerne forsvider under modningen. Syreindholdet og forholdet mellem de forskellige syrer bestemmes i første omgang af druerne og deres modningsgrad. Den gode producent tjekker druerne flere gange dagligt op til høsten for at få den optimale syre i forhold til den vin der ønskes lavet. Under lagring sker der ændringer af syreindholdet og sammensætningen. Noget af æblesyren omdannes til mælkesyre så syreindholdet minskes. Mangler der tilstrækkelig syre i vinen vil den blive flad og have udfordringer med at blive gemt i for mange år.\nEn vin med pænt indhold af tanniner har det man ved smagninger kalder “krop” . Disse kan gemmes længere end vine uden krop. I en ung vin kan tanninerne føles hårde eller tørre, hvilket især kan mærkes på ens gummer når man smager vinen. Efterhånden som vinen ældes bliver tanninerne blødere og vinen vil føles fed. Så er vinen på toppen. Nyd den med venner og god mad.\nSamtidig forsvinder noget af farven og der dannes bundfald. Hvide vine får ved længere tids lagring en mørkere gul/brunlig farve. Rødvinens farve vil aftage med alderen og det kan tydeligst ses ude ved kanten af glasset. Ældre vine vil være teglrøde og unge rødvine vil være røde som Pinot Noir eller mørkerøde/sorte som Cabernet Sauvignon, Malbec og Syrah.\nVin skal helst have koncentration, længde, saftighed og kompleksitet for at give de store smagsoplevelser både nu og ved lagring. Er der for lidt frugt, tannin eller sødme vil vinene tørre ud ved henlægning.\nAromaer er duftene i unge vine som stammer fra de druer og den jordbund vinen kommer fra. Gewürtztraiminer dufter af melon, Cabernet Sauvignon af solbær. Under ældning ændre vinens sammensætning af syre, sukker, alkohol og tanniner. Der udvikles nye aromaer kaldet bouquet. Det kan være honning i Pinot gris, petrolium i Riesling og trøfler i Pinot Noir. Bouquet kan også stamme fra fermanteringen (kemiske dufte, smør) og brugen af eg (Valillie, Tobak, Røg).\nMange vinsmagere benytter synonymer for det man dufter. Vinen er lettere at genkende på duftene and farven og smagen. Synonymer gør at man husker duften bedre. Duften er en stor del af oplevelsen ved vin da lugtesansen er meget mere udviklet end vores smagssanser.\nAnn C. Noble på Davis universitetet i Californien har lavet et aromahjul som kan hjælpe med til at huske vinen og gør det nemmere at udveksle vin oplevelser\nAromaer kan opdeles i 3 grupper:\nDe primære aromaer stammer fra druesorten, terroiret og processen i marken (vitikultur).\nCitron, grapefrugt, appelsin og muskat for hvidvine.\nHindbær, ribs, kirsebær solbær, brombær og blåbær for rødvine.\nGrøn peber, fyr, timian, sort peber.\nAkacie, lind, rose, violet, havtorn\nKrydderi fra Terroir\nNelliker/muskat fra vulkansk jordbund, skifer giver vin med mindre syre da varmen fra skifret nedbryder syren i druerne, basalt giver en mere blød syre og mere rige noter af frugt, kalksten i undergrunden giver mere farve i glasset og tropisk frugt/honning til næsen, sandsten giver en karakter med mineraler/ citrus i duft og udtalt syre i smagen, granit giver en flintet duft med svag røgnoter .\nDe sekundære aromarer stammer fra Macerationen (alkoholiske gæring) og den malolaktiske gæring. Er kraftigere og mere krydderet.\nAnanas, banan, lychee, melon, æble, pærer, kvæde, jordbær, abrikos, fersken, valnød, honning, gær, kanel, nelliker.\nDe teritære aromarer eller bouquet stammer fra lagring på flaske eller træfade. Er kryderede og animalske.\nBlommer, svampe, trøfler, cedertræ, lakrids, vanilje, kanel, nelliker, læder, moskus, ristede noter, mandler, hasselnødder, karamel, kaffe, mørk chokolade


Græssåning - Så græs ligesom anlægsgartneren (guide)\nGræssåning – Hvornår og hvordan er det bedst at så græs?\n21. juni 2022 24. februar 2022 Af Mikael\nGræssåning er ikke svært og langt billigere end af købe græs der skal rulles ud. Det kræver lidt arbejde, men giver også stor fornøjelse.\nHvis du hører til dem, der ikke kan overskue at så græs omkring dit nybyggede hus og er parat til at købe rullegræs eller få en anlægsgartner til at komme og ordne det, så skynd dig at læse videre.\nFor det er ikke så svært og udover alle de penge du sparer, så er det en sand fornøjelse at se din græsplæne vokse op under fødderne på dig.\nDe tre enkle trin til en ny græsplæne\nForberedelsen – fræsningen og planeringen\nForberedelsen – vandingen\nForberedelsen – jorden\nHvad nu hvis det er en gammel græsplæne?\nDe bedste græsfrø til nysåning\nSelve såningen af græsfrø\nVentetiden og pleje af en ny græsplæne\nNydelsen og den fortsatte pleje\nHvornår er det bedst at så græsfrø?\nAt så græs falder i tre forskellige trin, som alle er lige vigtige og lige enkle.\nDet første trin er så afgjort det hårdeste, mens de to sidste ikke kræver meget mere end hvad der kan nås på en eftermiddag.\nDe tre trin er forberedelse, selve såningen og til sidste pleje.\nNok er græsfrø taknemmelige og breder sig med lynets hast (når de først har fået fat), men de kræver altså en ordentlig og forarbejdet jord.\nHar du f.eks. lige bygget et nyt hus, så vil jorden omkring det sandsynligvis være fyldt med byggeaffalds-rester og sammenpresset jord.\nDet klogeste er her at leje en ordentlig maskine, der kan fræse jorden rigtig godt igennem.\nMed håndkraft skal du så selv fjerne de store ting, der måtte komme til syne undervejs, såsom sten, stål, flamingo og meget andet.\nDernæst planerer du jorden, altså gør den plan og lige.\nDu kan sagtens lave højdeforskelle, bakker og små dale, men sørg for at der ikke er nogle små toppe af jord nogen steder (og sørg for ikke at have for store ambitioner – en plan og lige græsplæne er altså flottere end et mislykkedes forsøg på at anlægge en tro kopi af Kongens Have i København.)\nSe hvad det koster at få anlagt en græsplæne af en anlægsgartner – 100% uforpligtende.\nNår jorden er fræset godt igennem (og gør det hellere en ekstra gang for at være sikker), så skal du vande den godt igennem.\nIkke med gødning, men bare almindeligt vand – dette er naturligvis ikke nødvendigt, hvis du er så heldig at løbe ind i regnvejr på dette tidspunkt.\nJorden skal nemlig være våd for at kunne “tage imod”, der græsfrø, du vil så.\nI det hele taget skal du kigge godt og grundigt på den jord, du gerne vil have dine græsfrø til at spire op igennem.\nEr den f.eks. meget kalkholdig, vil den have et hvidt skær over sig, mens – hvis den fyldt med ler – så vil den være fyldt med store klumper, som vandet ikke kan trænge igennem.\nMuldjord er langt det bedste til græssåning. Græsset får optimale vækstbetingelser og sikrer dig en grøn plæne hurtigere.\nDu skal gerne have en muldholdig jord, som du let kan grave i og som nærmest falder fra “hinanden”, når du løfter den.\nJorden skal i øvrigt nok blive fast, når din græsplæne er vokset til, for så vil græssets rodnet være med til at holde fast på jorden.\nHar du ikke en muldholdig jord, så kan det i den grad betale sig at køre noget frisk muld eller naturgødet jordforbedring oven på din eksisterende jord. Frisk muld kan du blot lægge ud, men jordforbedring skal gerne fræses ned i jorden.\nDet er jo ikke sikkert, du har bygget et nyt hus på en ny grund eller overhovedet har bygget.\nHvis du derimod er træt af den gamle græsplæne og gerne vil så en ny, så – ja, så skal du i særdeleshed gøre det samme.\nEn “gammel” græsplæne har med tiden samlet så mange forskellige frø og har sandsynligvis et stort og komplekst rodnet under sig, så det er mere end vigtigt at du giver din nye græsplæne optimale vækstbetingelser.\nLÆS OGSÅ: Bekæmpelse af mos i græsplænen (Trin-for-trin vejledning)\nNu er jorden klar til såning, men først skal du have styr på indkøb af græsfrø. Det er utrolig vigtigt at du vælger en god græsfrøblanding!\nDe helt billige græsfrø vil give dig problemer med mos, sygdom og pletter i græsplænen, og så skal de dårlig græsfrø desuden klippes helt op til 25% oftere.\nDet er faktisk svært at overskue de forskellige græssorter, og det er langt fra ligegyldigt, hvilken du vælger at så i din have.\nFor hvad er det du gerne vil have, at din plæne skal kunne?\nSkal græsplænen bruges til fodbold, børn og aktiviteter?\nSkal den bare bruges til at slappe af på?\nOg hvordan er din have egentlig skruet sammen?\nLigger plænen meget i skygge?\nLigger plænen meget i solen?\nEr der meget sumpet og fugtigt, hvor plænen er?\nEr jorden sandet eller leret?\nEr der meget tørt og tendens til bare pletter, hvor plænen er?\nSkal du bruge din plæne til at spille fodbold på, skal den derfor være slidstærk i al almindelighed og være modstandsdygtig over for både såvel sol som skygge og tørke og kulde. Samtidig skal det også være en type, der ikke vokser sig alt for lang.\nDet er mange krav og ingen frø rummer alle de kvaliteter i en art, hvorfor producenterne da også blander dem, så en græsblanding indeholder typisk frø fra 4-5 arter.\nProducenterne hjælper dig også med at finde frem til, hvilken der er den rigtige for dig ved at skrive på betegnelser på pakkerne som ’skyggegræs’ og ’slidstærk’, men hjælper det jo ikke noget, hvis du ikke ved, hvilke forhold du har på ”hjemmebanen”, så det skal du som sagt gøre dig klar, inden du smider penge på disken.\nDen bedste græsfrøblanding til nysåning på det danske marked er Turfline Original, som produceres af den verdenskendte producent DLF.\nDet er kun meget få kroner du sparer ved at købe en dårlig græsblanding, så det giver ikke mening at spare her. Anlægsgartnere anbefaler Turfline fordi:\nS-mærket (Udstedt af NaturErhvervstyrelsen).\n6 forskellige græssorter (Gartnere anbefaler min. 4)\nTestvinder på slidstyrke, tæthed og spiringstid.\nVokser langsommer (Spar hver 4. klipning)\nFås billigst hos officiel forhandler her.\nNår jorden er klar og du er klar til at tilbringe en eftermiddag i naturen, mens børnene bliver passet et helt andet sted, så skal du finde din indre tålmodighed og give dig i kast med at så.\nMed en pose over den ene skulder begiver du dig af sted med dine græsfrø, som du med løs – men sikker – hånd drysser ud over din jord.\nFørst går du i lige linjer den ene vej, dernæst på tværs. På den måde skulle du gerne dække det hele ordentligt.\nFortvivl dog ikke, hvis du rammer lidt ved siden af – der kan eftersås senere.\nEn tæt græsplæne ser bare bedre ud\nNu kan du tage dig et velfortjent hvil på terrassen, mens du venter på at græsset kommer op. Husk ikke at vande nu!\nHvis du gør det, risikere du at skylle græsfrøene væk eller sammen i et hjørne.\nFørst når du ser de første spæde grønne græsstrå stikke op af jorden, så må du vande – og her må du gerne bruge gødning.\nI øvrigt så må græsset ikke betrædes, før det er blevet til græs, så husk at sige det til familien.\nGræsset skal naturligvis slås og gerne en gang om ugen. Du må også gerne gøde din græsplæne, men dette skal du ikke gøre mere end et par gange om året.\nLÆS OGSÅ: Gødning af græsplænen (Guide)\nTilbage er der kun at nyde din græsplæne og håbe at den ikke bliver invaderet af muldvarpeskud eller lignende.\nDet er faktisk bedst at så græsplæne i august eller september måned.\nPå det tidspunkt er jorden nemlig stadig varm og der er mulighed for godt med regn.\nDu kan også så i foråret, men regn så med to ting: Du skal vande meget og du kan ikke bruge græsplænen før sommeren efter. Der er derfor bedst at anlægge en ny græsplæne i sensommeren.\nDe letteste steder at leje maskine til fræsning og såning er hos de store byggemarkeder som fx Stark.\nKøb af græsfrø gør du i det lokale plantecenter og/eller byggemarked – hold øje med tilbud, for dem er der altid masser af.\nDu bør så græsfrø i august eller september. Det er der primært to grunde til: jorden har stadig en god temperatur, og der er gode muligheder for regn. Du kan også så græs i foråret, men du skal være forberedt på at skulle vande.\nSkal jeg vande nysået græs?\nHvis du lige har sået dine græsfrø, bør du ikke vande med det samme, da du risikerer at sprede og skylle frøene væk. Når de første græsstrå begynder at komme frem, skal du gå i gang med at vande. Hvis du planter i sensommeren eller efteråret, er der dog gode chancer for regn, hvilket gør det mindre nødvendigt.\nHvornår er græsplænen udvokset?\nHvis du planter om foråret, skal du ikke regne med at have en flot og tæt plæne denne sommer. Det er der derimod mulighed for, hvis du planter i efteråret.\nHvordan gør jeg jorden klar til at så græs?\nVi anbefaler, at du gør tre ting, inden du sår græsfrø: fræs jorden, og gør jorden plan - Giv jorden masser af vand - Sørg for at have en muldholdig jord.\nSkal græsfrø ligge ovenpå på jorden eller i jorden?\nDu kan godt lægge græsfrø ovenpå jorden. Dette vil dog give større risiko for, at frøene bliver spredt rundt. Vi anbefaler, at du river frøene lidt ned i jorden, efter du har spredt dem. Det sørger for, at de er bedre beskyttet.\nSkal jeg tromle jorden inden græssåning?\nDet kan godt være en god ide at tromle græsplænen, så jorden er komprimeret og de værste lufthuller i jorden er fjernet. Hvis du har en mindre have, kan du også vælge at stampe jorden med fødderne, da det kan give et mindst lige så godt resultat.\nGuide til varmegenvinding – Fordele, ulemper og priser\n12 kommentarer til “Græssåning – Hvornår og hvordan er det bedst at så græs?”\n30. august 2017 kl. 22:58\nSkal man bare lade græsfrøene ligge ovenpå. Skal man ikke rive dem ned i jorden.\nJeg har en ældre plæne som var meget fyldt med mos og jeg har revet megen jord af for at den helt bar. Jeg har købt en hel del muldjord på genbrugsstationen. Skal jeg nu fræse det sammen med en hårde jord som nedenunder. Eller skal jeg sikre mig at der er 15 cm af den nye muldjord.\n31. august 2017 kl. 14:57\nDet kan godt betale sig at rive dem lidt ned i jorden, men det kan også fungere hvis man ikke gør det.\nLigger de lidt under overfladen, så er de bedre beskyttet.\nHusk at jord fra genbrugsstationen ofte er koncentreret, så det SKAL blandes godt op. Du behøver ikke fræse hele plænen op, men det er selvfølgelig en mulighed. Hvis ikke, så skal du få det blandet på anden vis.\n7. april 2018 kl. 22:03\nhvor varm skal jorden være før græsset gror\n12. april 2018 kl. 18:08\nHej…….må man give jorden en lille smule kunstgødning inden man sår græsplæne frø. mvh Hans\nVi har en græsplæne med meget mos i. Sidste år gav vi den meget gødning og fik i løbet af sommeren næsten bugt med mosset.\nNu trænger græsset til at blive slået, hvad kan vi gøre mht mosset ?\n18. april 2018 kl. 15:37\nTak for dit gode spørgsmål. Mit første bud er, at I gentager succesen fra sidste år. Det lyder jo til at det virkede.\nVi har skrevet to artikler som du med fordel kan læse.\nDen ene er omkring pleje af græsplænen: https://www.husplushave.dk/pleje-af-graesplaene/\nDen anden handler om at bruge en plænelufter: https://www.husplushave.dk/plaenelufter/\nFølger du rådene i de to artikler, så bør I være rigtig godt hjulpet.\n27. april 2019 kl. 11:56\nVores gardner sagde vi skulle vande hver dag i 20min hvert sted, det hænger slet ikke sammen med alle de artikler der siger man ikke skal vande. Kan det hænge sammen med den tørke vi har haft de sidste 2-3 uger?\n29. april 2019 kl. 08:32\nJa i disse tider skal der helt sikkert vandes. I hvert fald hvis det skal blive til græs i år 🙂\n20. august 2019 kl. 22:13\nVi har sået nyt græs denne fredag og lørdag på et nyanlagt jordstykke, og har fået godt med regn både lige efter såning og her i dagene efter.\nMin bekymring er vi måske har sprunget lidt let henover, idet vi ikke har revet efter vi har spredt frøende ud på det ellers omhyggeligt forarbejdede og gennemrevne underlag.\nVil frøene stadig spire?\nDe ser godt “klistret” sammen med jorden, og jeg har ikke observeret at nogen fugle går i dem..\nJeg tænker det vil gøre mere skade end gavn at rive det igennem nu.. Eller hvad?\nJa det burde fungere fint. Det kan godt være, at du kun får 80% effekt vs. 100% hvis du havde revet dem godt ned. Til gengæld har du sparet lidt arbejdet.\nHvis du ser at der kommer lidt bare pletter, så kan du bare smidt lidt flere frø.\n11. maj 2021 kl. 20:45\nHvordan anlægger man og gør klar til at så græs?\nOg her taler jeg ikke om at klargøre jorden.\nMen om hvordan jeg får en plan og lige græsplæne?\nJeg ved eksempelvis at man bruger en tromle! Men ikke en gang bliver den omtalt i jeres meterlange og uendelige artikel om at så græs.\nI har en beskrivelse der omhandler at klargøre jord og denne gælder jo også om du skal så gulerødder, ærter pastinak or whatever.. selve kasteteknikken af græsfrøet eller ventetiden interessere jeg mig heller ikke for.\nNej det der interesserer mig, er mere hvad gør jeg når jeg vil så en lige græsplæne og det er her jeg tror at tromlen kommer ind i billedet.\nOg bruger man den før frøet kastes efter eller begge dele\n12. maj 2021 kl. 07:55\nDer er delte meninger om man bør bruge en tromle eller ej ved nyanlægning af græsplæner, men er jorden kørt igennem med en havefræser, så skal jorden uden tvivl komprimeres. Ved store græsplæner bruger man typisk en tromle og ved små græsplæner kan man hurtigt træde det igennem med sine fødder (hvilket også er mere effektivt mod lufthuller i plænen).\nMht. at gøre græsplænen lige/plan, så bruger de fleste fx en europalle eller en alu stige, som man putter lidt ekstra vægt på og trækker henover plænen indtil den er plan. Der findes også værktøjer som fx en plæneplaner, der kan hjælpe med opgaven.\nRækkefølgen du gør det på:\n1. fræser jorden\n2. fjerner store sten osv.\n3. komprimere/tromler området.\n4. planere området med fx en eupalle.\n5. kaster græsfrø.\n6. (Valgfri) kører en rive forsigtigt igennem jorden, så frøene sætter sig godt i jorden.\n7. gøder med en 14-3-15 plænegødning.


Reiki er et japansk ord, der betyder universel livsenergi. En tæt flydende, næsten fysisk kærlighedsenergi. Reiki betyder, at den energistrøm, som flyder i auraen, forøges.\nReiki er en spirituel udviklingsvej og en er naturlig helse.\nReiki giver os mere styrke og kraft til alt, hvad vi vælger at foretage os: I stemmen, når vi taler eller synger. I vore kreative udfoldelser, i vores handlinger og i de beslutninger vi træffer samt måden vi vælger at føre dem ud i livet på.\nReiki bringer os derhen hvor vi har mest behov for at være og accelererer alle processerne i vor udvikling. Den øgede energi-gennemstrømning, som auraen påvirkes af, bevirker, at de positive ting i livet bliver flere, og at livet som helhed føles mere intenst, dybere, rigere og tættere på.\nDu kan vælge at få Reiki behandling hos en af de mange, som har lært at give Reiki - eller du kan lære at give det til dig selv. Mange mennesker har meget fine resultater med selvbehandling med Reiki healing.\nReiki understøtter og beriger medicinsk behandling, zoneterapi, akupressur, massage, fysioterapi, kiropraktik og psykoterapi. Reiki er også en stor hjælp i arbejde med syge, ældre og døende mennesker.\nTil gravide og ved fødsler. Reiki hjælper også dine dyr og planter.\nHvad kan Reiki gør for dig\nReiki fremmer din evne til at vælge og træffe beslutninger.\nDu bliver bedre til at være den, der bestemmer i dit liv.\nReiki giver dine tanker større kraft, dine ord større vægt.\nDu bliver bedre til at udtrykke din mening.\nReiki lærer dig at modtage energi - at være i flow, derfor vokser dit overskud.\nReiki er kærlighedsenergi.\nDin kærlighed får en større rækkeevne.\nDu får en større forståelse for verden i og omkring dig.\nNår du har valgt Reiki, har du tilvalgt selvudvikling!!!\nReiki lærer dig at give og modtage energi dig.\nReiki styrker din personlige og spirituelle udviklingsvej.\nDu bliver bedre til at tage vare på dig selv og på andre.\nReiki giver dig en større forståelse af, at det du giver til andre, får du tilbage.\nDin glæde vokser, når du oplever, at du får en gave, når du får lov at hjælpe andre.\nGiv dig selv Reiki healing hver dag!!! Reiki er gaven til dig!!\nReiki er til mennesker i alle aldre, raske og syge, erfarne og uerfarne.


CAPAC » Velkommen til svineri(g)et!\n« Tresserne, kÃ¥lrabikulturen og melbollementaliteten – en fotograf ser tilbage\nJimmy “Big Bad John” Dean er dÃ¸d, 81 Ã¥r »\nI gÃ¥r kom jeg til at tÃ¦nke pÃ¥ den danske kunstner Mikael Witte, der huserede i Ã…rhus i min tidlige studietid. I 1976 var han med til at lave “Selskabet for smukkere byfornyelse” og Socialistisk Bogklub, og han begyndte at lave plakater, som vakte postyr i medierne. Der bliver nedlagt fogedforbud mod nogle af dem, blandt ovenstÃ¥ende satiriske plakat med budskabet: Danske svin er sunde. De strutter af penicillin. Landbrugets store organisationer brÃ¸d sig ikke om budskabet og fik nedlagtÂ et fogedforbud, som fÃ¸rst blev ophÃ¦vet i 1980.\nJeg sÃ¥ Wittes plakat for mit indre Ã¸je, da jeg sÃ¥ TV-avisens indslag om dansk svineproduktions stadigt voksende forbrug af antibiotika. I udsendelsen fremviste en dyrlÃ¦ge en nÃ¦sten nyfÃ¸dt gris, der var fÃ¸dt med gul diarre, hvorfor den straks fik en indsprÃ¸jtning. DyrlÃ¦gens kommentar var, at man ikke med sikkerhed viste, hvorfor smÃ¥grise nu blev fÃ¸dt med diarrÃ©…\nSamtidig kom det frem, at forbruget af antibiotika i svineproduktionen er med til at forstÃ¦rke de problemer, sygehusene har med sÃ¥kaldt resistente bakterier. Det bliver svÃ¦rere og svÃ¦rere at holde disse bakterietyper stangen – og at behandle dem, nÃ¥r de fÃ¸rst kommer ind i kroppen pÃ¥ mennesker.\nDen konventionelle industrilandbrug har ikke gjort fremskridt siden Mikael Witte lavede sine plakater. TvÃ¦rtimod. Og det var mildest talt forstemmende at se og hÃ¸re fÃ¸devareminister Henrik HÃ¸egh (Venstre) glide af over for kritikken fra dyrlÃ¦gerne. I stedet for at forholde sig til det konkrete problem, snakkede han om “gule kort” til de landmÃ¦nd, der var sÃ¦rligt Ã¸dsle med antibiotika, og om, hvor stort andre landes forbrug var.\nFor nylig vakte det furore i medierne, da det kom frem, at tusindvis af smÃ¥grise dÃ¸r hver dag i den danske svineproduktion. Nu forskrÃ¦kkes forbrugerne for en stund af meldingerne om overforbruget af medicin. SmÃ¥grise sprÃ¸jtes inden de overhovedet har fÃ¥et Ã¸jne. SpÃ¸rgsmÃ¥let er, hvad der skal til for at Ã¦ndre den situation? Det burde vÃ¦re klart for enhver, at produktionsmÃ¥l og bundlinjetal vejer meget tungere i dansk landbrug – og landbrugspolitik – end hensynet til dyre- og menneskevelfÃ¦rd. Vi har set det sÃ¥ tit. VandmiljÃ¸planerne, dyretransporterne, pdyrkning af braklÃ¦gningsarealer, snyderiet med gamle kÃ¸dvarer – og nu antibiotikaoverforbruget. MÃ¥ske er det os ganske almindelige forbrugere, der skal Ã¦ndre pÃ¥ forholdene, nÃ¥r vi stÃ¥r med hÃ¥nden nede i kÃ¸ledisken!?\nPS. Det fremgik ogsÃ¥ af udsendelsen, at to svineproducenter havde givet tilsagn om at medvirke i udsendelsen. Men deres brancheorganisation mente, at det ikke var nogen god idÃ©. Heller ikke pÃ¥ det punkt har meget Ã¦ndret sig de sidste 30-35 Ã¥r…\nSkrevet i Musik den 14. juni 2010 kl. 12:47\n14. juni 2010 kl. 18:56\nDer er helt sikkert noget alvorligt galt med den mÃ¥de det foregÃ¥r pÃ¥, men forbrugerne har ikke tÃ¦nkt sig at Ã¦ndre deres indkÃ¸bsvaner, og politikerne tÃ¸r ikke gÃ¥ til den.\nDet kan blive meget vÃ¦rre: Holland – LandmÃ¦nd i karantÃ¦ne pÃ¥ hospitaler\n“Hans JÃ¸rn Kolmos advarer om, at hvis ikke forbruget af antibiotika falder i det danske landbrug, sÃ¥ kan vi risikere, at landmÃ¦nd skal i karantÃ¦ne, nÃ¥r de bliver indlagt pÃ¥ et hospital.\n– Hvis landmÃ¦nd kommer pÃ¥ hospitalet i Holland, sÃ¥ kommer de automatisk i karantÃ¦ne, hvor det bliver undersÃ¸gt om de bÃ¦rer resistente bakterier. Risikoen er ellers for stor for, at de spreder bakterierne pÃ¥ resten af hospitalet, fortÃ¦ller Hans JÃ¸rn Kolmos.”\n14. juni 2010 kl. 21:11\nProblemet er enkelt. SÃ¥lÃ¦nge vi krÃ¦ver at kÃ¸be et kilo ribbensteg til 30-40 kr og finder os i at det smager som at rÃ¦kke tungen ud af vinduet ja sÃ¥ fÃ¥r vi et industri produkt pÃ¥ linie med 5 frosne kyllinger til en halvtresser.\nLandbruget vil kÃ¦mpe imod med nÃ¦b og klÃ¸r for at konkurrence parameteren ikke bliver kvalitet men forbliver kvantitet af den ganske enkelte grund at det ikke er muligt at forfine kvaliteten i vÃ¦senlig grad pÃ¥ store industri brug det krÃ¦ver smÃ¥ brug.\n15. juni 2010 kl. 00:51\n@mb: Ja, jeg lÃ¦ste det godt. Og vi er godt pÃ¥ vej.\n@Thomas: Vi kan ikke som forbrugere fralÃ¦gge os et ansvar. Men det kan landbruget, dets organisationer og politikere heller ikke. De sidste burde i det mindste sikre forbrugerne et reelt valg i kÃ¸ledisken.\njeg ved ikke, hvorfor jeg er sÃ¥ sÃ¦r … men jeg holdt for mange, mange Ã¥r siden op med: fÃ¸rst at nyde indtagelsen af industrigris, dernÃ¦st overhovedet at bruge penge pÃ¥ “varen” … det skete, da jeg under kÃ¸kkenarbejde via radioen blev oplyst om, at det dygtige danske landbrug nu havde fremavlet en gris med flere ribben, sÃ¥ der kunne blive noget mere bacon. resten af kroppen var sÃ¥ ganske vist ikke designet derefter, hvilket bl.a. fÃ¸rte til svajryggethed og bugslÃ¦beri! velbekomme! skriften pÃ¥ vÃ¦ggen var ikke til at tage fejl af. jeg var yngre og fÃ¸lsom, mistede pÃ¥ stedet min uskyld, fik kvalme og svor i mit stille kÃ¸kken, at det ikke skulle blive med mig som samarbejdspartner … jeg Ã¸nsker ikke at fremstÃ¥ som “hellig” og fÃ¸ler mig heller ikke sÃ¥dan. men helt Ã¦rlig: jeg kan altsÃ¥ ikke forstÃ¥, det er sÃ¥ svÃ¦rt at trÃ¦ffe nogle valg engang imellem her i vores overflodssamfund, hvor der netop – ti-hi – er frit valg pÃ¥ alle hylder …\n(intet af ovenstÃ¥ende er ment som et personligt angreb pÃ¥ nogen)\n15. juni 2010 kl. 12:19\n@Iris: Jeg kan godt huske det med det ekstra ribben. Min far sejlede baconsvin til England i tresserne og halvfjerdserne. Og der blev snakket meget om den slags.\nJeg synes heller ikke, at det gÃ¦lder om at vÃ¦re hellig. Vi har da et valg og mÃ¥ sÃ¦tte handling bag vores holdninger. Hvad enten det drejer sig om burhÃ¸ns, industrisvin tremmekalve eller maltrakterede slagtekvÃ¦g. Og vi har jo de Ã¸kologiske landmÃ¦nd, der heller end gerne vil have flere kunder.\n15. juni 2010 kl. 15:36\nVi har et valg men alt for mange vÃ¦lger desvÃ¦rre pris fremfor kvalitet nÃ¥r det gÃ¦lder gris og derfor kan vi ikke finde kvalitet i kÃ¸ledisken\nMen det er faktisk let at finde ordentligt svinekÃ¸d ligesom det er let at finde ordentligt lam og hvis tilstrÃ¦kkeligt mange af os gÃ¸r det sÃ¥ giver resten sig selv.\nDa jeg arbejdede pÃ¥ landet var det en selvfÃ¸lge at de grise der skulle hjemmeslagtes ikke blev fodret og behandlet pÃ¥ same mÃ¥de som dem der skulle sÃ¦lges i FÃ¸tex.\nOm man mener at producenter ikke skal have lov til at have lov til at sÃ¦lge underlÃ¸dige produkter er vist en anden sag.\n15. juni 2010 kl. 16:21\n@Thomas: Det er rigtig nok, at vi kan finde bedre kvalitet. Specielt, hvis vi ikke forlader os pÃ¥ supermarkedernes og discountforretningernes kÃ¸lediske, men sÃ¸ger til de smÃ¥ slagtere og de Ã¸kologisk handlende landmÃ¦nd.\nOm producenterne skal have frit slag til at sÃ¦lge underlÃ¸dige produkter, vil jeg godt sÃ¦tte spÃ¸rgsmÃ¥lstegn ved. I hvert fald, nÃ¥r friheden indebÃ¦rer en sundhedsrisiko for forbrugerne og en stadigt forvÃ¦rret “dyrevelfÃ¦rd”. Det frie markeds har nogle omkostninger, som denne sag med al Ã¸nskelig tydelighed viser. Og sÃ¥ har vi ikke sagt et eneste ord om milliardsubsidieringen af samme landbrug.\n15. juni 2010 kl. 17:39\nJa jeg er af den overbevisning at det er mit ansvar hvad jeg vÃ¦lger at putte i munden.\nDyrevelfÃ¦rds diskussionen er en helt anden sag men ikke uinteressant.\nnÃ¥r man ser frilandsgrises adfÃ¦rd og sammen holder det med viden om at grisen er vÃ¦sentligt mere intelligent end hunden sÃ¥ er det dybt ubegribeligt at man har lov til at have det grisehold man har og jeg forstÃ¥r ikke at det ikke stÃ¥r Ã¸verst pÃ¥ alle dyrevÃ¦rns interesseredes dagsorden.\nForholdene for pelsdyr er for intet at regne i forhold til men de er Ã¥benbart bedre til at vÃ¦kke fÃ¸lelser end en gris.\n15. juni 2010 kl. 18:28\nom producenterne skal have frit slag?\njeg bor midt i industrilandbrugsland. nÃ¥r lejlighed byder sig, mander jeg mig en gang imellem op til at tage en diskussion med landmÃ¦ndene her pÃ¥ lav vedrÃ¸rende et eller andet aspekt, som ikke huer mig. det er jo trods alt dem, der formodes at lave en del af den mad, jeg spiser, og som forvalter den jord, der som udgangspunkt var vores allesammens. generelt bryder de sig ikke meget om at diskutere med et kritisk kvindemenneske, der ikke anses for at have forstand pÃ¥ virkeligheden. og i sÃ¥danne samtaler indgÃ¥r altid – som forsvar – sÃ¦tninger som: “det er ikke ulovligt” – “vi overholder reglerne” – “det har politikerne bestemt” – “det er godkendt af dyrlÃ¦gen” – “sÃ¥dan er moderne landbrug”. ikke sjÃ¦ldent ledsaget af et vist mÃ¥l af arrogance og sikkerhed om, at man har sin ryg fri. isÃ¦r det fÃ¸rste svar er min yndlings. hvis vi allesammen baserede vores fornuft og etik, ansvarsfÃ¸lelse og grÃ¥dighed og arbejdsmoral pÃ¥, hvad der ikke er explicit ulovligt ……. jamen?\nkonklusionen pÃ¥ den form for argumentation mÃ¥ jo vÃ¦re, at landmanden bare Ã¸nsker at vide hvad reglerne er og sÃ¥ ellers fÃ¥ lov til at passe sit arbejde. aben hopper fra skulder til skulder. hvem bÃ¸r/vil pÃ¥tage sig ansvaret? hvordan fÃ¥r vi afgjort, hvem der _skal_ pÃ¥tage sig ansvaret?\n15. juni 2010 kl. 19:01\nIndustri landmanden producere et produkt der er lovligt at producere og som efterspÃ¸rges at forbrugere der efterspÃ¸rger kvantitet fremfor kvalitet.\nJeg ville foretrÃ¦kke at det gik som med kyllingen altsÃ¥ at vi lÃ¦rte at efterspÃ¸rge kvalitet.\n15. juni 2010 kl. 21:47\nJeg tror jeg bliver nÃ¸dt til at stÃ¸tte Iris – selv om jeg en gang imellem spiser svin og synes det smager godt, sÃ¥ er det med bekymring, og jeg reducerer mere og mere.\n16. juni 2010 kl. 01:00\n@Thomas: Vi kan kun vÃ¦re enig. Det er ubegribeligt.\n@Iris: Bankerne gjorde ogsÃ¥ langt hen kun, hvad de mÃ¥tte inden for reglerne. Og se, hvor det fÃ¸rte os. Vi kommer ikke videre, hvis ikke vi sÃ¦tter spÃ¸rgsmÃ¥lstegn ved loves og reglers etiske grundlag.\n@Donald: Jeg er en stor ynder af svinekam, og vil nÃ¸digt undvÃ¦re flÃ¦skestegen i julen. Men jeg mÃ¥ indrÃ¸mme, at bevidstheden om den misbehandling dyrene udsÃ¦ttes og sundhedsrisiciene har fÃ¥et mig til at overveje, hvor jeg kan fÃ¥ den Ã¸kologiske udgave. Det er nemlig ikke i de lokale forretninger.\nJa, det var selvfÃ¸lgelig en ide at gÃ¥ efter den Ã¸kologiske gris :-)\n16. juni 2010 kl. 13:16\n@Donald: Ja, og jeg har allerede fÃ¥et et overblik over de lokale handlende pÃ¥ http://www.ecoweb.dk\nMikael Witte kommentarer:\njeg lÃ¦ste din svinekommentar (14.6.10).\nPÃ¥ trapperne i Fogedretten – umiddelbart efter den anden forbudsforretning i 1978 – rullede jeg den nytrykte Dommerplakat ud med teksten ‘Dommeren: Danske svin mÃ¥ ikke strutte af penicillin/ TOTAL OMLÃ†GNING AF SVINEPRODUKTIONEN I VENTE’.\nOg ja, problemerne er ikke blevet mindre, sÃ¥ vi venter stadig!\nVentetiden har jeg bl.a. brugt i Mexico, og udsendte i forÃ¥ret min seneste bog KUNSTHÃ…NDVÃ†RK I MEXICO.\n524 har læst indlægget


HA almen eller Ha (mat)? BSS på Århus Universitet (ASB) eller CBS i København? - Studievalg og videregående studie - Studieportalen.dk\nLige nu 8 online.\nHA almen eller Ha (mat)? BSS på Århus Universitet (ASB) eller CBS i København?\n26. februar 2013 af Leoooo - Niveau: Universitet/Videregående\nStår og skal vælge uddannelse og er lidt i tvivl, og håber på lidt råd fra tidligere elever :)\nJeg har kig på HA almen på Business and Social Sciences, Århus Universitet (Tidligere ASB), HA almen på CBS i København, og HA (mat) på CBS i København.\nDer er dog et par ting jeg gerne vil vide om uddannelserne og byerne først!\nHvor mange undervisningstimer har man pr. uge på de forskellige uddannelser?\nEr niveauet sammenligneligt på de to uddannelsesinstitutioner?\nJeg kan se, at man i Århus har væsentlig flere fag, men til gengæld er de fleste fag "kun" 5 ects points, hvor der på CBS er færre fag, men til gengæld flere ects (højere niveau?).\nHvordan er matematik niveauet på HA (mat)?\nHvor svært er det at få studiejob i hhv. Århus og København?\nHvordan er administrationen på de forskellige skoler?\nHvor svært er det med bolig i hhv. Århus og København?\nJeg har desuden overvejet at tage uddannelsen på engelsk, men kan se, at i Århus er den helt magen til den danske version, hvor den i København desværre ser ud til at indeholde mindre mat/økonomi på engelsk.\nEr der nogen IB studerende herinde, der kan fortælle lidt om det?\nHar brugt en del tid på at læse om det, og har læst utallige brochurer og tråde på nettet. Men synes mange tråde er gamle, så kunne godt tænke mig opdateret viden, eventuelt fra tidligere eller nuværende elever :)\n03. marts 2013 af Leoooo\nVirkelig ingen herinde, der hverken kender til ha almen, ha mat, cbs eller århus universitet???\nDet lyder utroligt!\n08. marts 2013 af RoberDølhus\nI Aarhus er der vist mange fag, som er delt op således du f.eks. har Finansiering 1 og Finansiering 2, hvor man på CBS har finansering, som et stort fag.\nTidligere havde HA(alm) i Aarhus ry for at være lidt mere matematisk end på CBS, men jeg ved ikke om dette stadig gør sig gældende. CBS har vist reformeret deres HA uddannelse til at inkludere mere matematik/statistik siden.\nHA(mat) er en del anderledes, i og med du har en del matematik fag, niveauet er højere teoretisk og vil nok mere være sammenligneligt med niveaet på oecon, eller polit uddannelsen.\nMht. bolig så er både Aarhus og København utroligt svære at finde en bililg og central bolig. I udgangspunktet tror jeg det er meget det samme. Odense er markant lettere at finde en god bolig til bililge penge.\nDer er klart flere studiejobs i København. Det er bestemt muligt at finde gode studiejobs i eller omkring Aarhus, men en del studiejobs er også placeret uden for Aarhus f.eks. i Siemens (Brande) eller Jyskebank (Silkeborg). Så man risikere at skulle pendle. Generelt er København bedre på studiejob fronten.\nSkriv et svar til: HA almen eller Ha (mat)? BSS på Århus Universitet (ASB) eller CBS i København?


Hekla har taget afsked med livet… | Kennel Fálkastjörnu\nTorsdag d. 13. marts 2014 kl. 14.10 drog Hekla sit sidste åndedrag.\nI julen 2013 blev jeg opmærksom på en knude på hendes hals. Den sad på højre side på overgangen mellem hals og bryst. Samtidig havde jeg bemærket, at hun i nogle situationer virkede lidt træt.\nTil gengæld fejlede hendes stemme bestemt ingenting og hun var stadig meget opmærksom på, hvad der rørte sig på og omkring matriklen. Hun var glad og havde, som altid, en aldeles glimrende appetit.\nHun begyndte derimod i tiltagende grad at gå dårligt, især op ad den nye stentrappe ud til terrassen. Hun var i forvejen – pga. slidgigt i venstre skulder – på smertestillende medicin. Jeg havde en forventning om og tro på, at hendes dårlige gang måtte skyldes gigten…\nDet blev derfor til et punkt, som jeg ville rådføre mig hos min dyrlæge om, når Hekla alligevel skulle til det årlige sundhedstjek og revaccination i starten af februar – men jeg var bange for den knude, hun havde på halsen…\nDesværre skulle det vise sig, at denne frygt var berettiget. Det tog kun min dyrlæge et øjeblik at fastslå, hvad denne knude betød: Hekla havde lymfekræft (lymfom) og det endda i et fremskredent stadie.\nAlle hendes lymfekirtler var hævede, i hvert fald de, som kunne mærkes udefra. Jeg havde jo frygtet, at det var kræft, men havde alligevel et stille håb om, at det blot var en fedtknude, Hekla havde på halsen. Men nej…\nPå hundes bagben sidder der et stykke over hasen også en lymfekirtel og begge Hekla’s var på størrelse med valnødder. Det var slet ikke godt.\nSelvom jeg havde søgt dyrlæge i julen, da jeg opdagede knuden, ville det have været for sent at gøre noget. Hekla havde rundet sin 10 års fødselsdag d. 3. oktober 2013, så hun skulle under ingen omstændigheder igennem en hidsig kemobehandling.\nMin dyrlæge, Else Henningsen, Roslev Dyreklinik, har i de ni år, jeg er kommet i klinikken, været mig en fantastisk støtte med råd og vejledning. Vi har ført mange samtaler omkring opdrættergerningen og alt, hvad deraf følger. Hun ved, at mine hunde betyder ALT for mig. Denne gang var den første, hvor et besøg i klinikken omhandlede en terminalt syg hund og Else gav mig den bedste støtte, som en dyrlæge og et menneske kan.\nHekla fik taget en blodprøve for at få klarlagt, hvordan hendes indre organer fungerede. Her var alt heldigvis normalt, så hun blev derpå sat i palliativ behandling med Medrol (prednisolon/binyrebarkhormon) i en høj dosis for at holde hendes smertefri i den sidste tid. Ingen vidste, hvor længe hun ville kunne leve…\nVi fik 30 dage med Hekla endnu iblandt os. Lige til det sidste havde hun glimt og gnist i sine smukke øjne, men kræften havde brugt al den næring, hun optog, så hun havde intet muskelvæv tilbage. Det var gået så ufatteligt stærkt…\nTorsdag d. 13. marts kom Else dyrlæge for at hjælpe min elskede hundepige over på den anden side. Hun tog glad imod Else, gudskelov… Det betød, at hun endnu ikke havde mistet sin værdighed ♥.\nEfter hun havde fået den første beroligende sprøjte, sad jeg og fodrede hende med de kyllingefileter, jeg havde kogt til hende – de blev spist med vanlig glubende appetit. Langsomt mistede hun bevidstheden, alt imens jeg talte stille til hende. Hørelsen er det sidste, der forsvinder…\nElse var knapt begyndt at indgive den sidste sprøjte, før Hekla’s hjerte slog sit sidste slag. Hendes immunforsvar var så ringe, at det ikke længere kæmpede. Selvom trøsten var ringe, var det trods alt godt at vide, at jeg havde valgt det rigtige tidspunkt til at sige farvel. Et par dage tidligere eller senere ville ikke have gjort nogen forskel, men tre uger senere ville have været for længe at vente.\nDer er i skrivende stund gået fire uger, siden Hekla gik over regnbuebroen. Jeg nærer et dybfølt savn efter hende og har simpelthen ikke været i stand til at skrive om hendes sidste tid før nu.\nDet er så ubegribeligt svært at leve uden Hekla her – hun var i sandhed en ener…\nDet er alene Hekla’s fortjeneste, at jeg for knapt ni år siden blev medicinfri efter en middelsvær depression. Når jeg skulle falde i søvn om aftenen, lagde hun sig altid tæt ind til mit hoved og det gav mig en nærmest håndgribelig tryghed – jeg er ikke i tvivl om, at hun vidste, hvad hun gjorde.\nVi har været så forbundne, Hekla og jeg. Ingen kunne som hun aflæse min sindsstemning – hun vidste, når jeg trængte hende. Utallige er de gange, hvor jeg er faldet i søvn med mit ansigt begravet i hendes tykke pels.\nIngen havde en mimik, som Hekla. Jeg tror ikke, at nogen, der har mødt hende, nogensinde glemmer hendes uimodståelige smil. Når hun stod i haven og tog øjenkontakt med mig gennem køkkenvinduet, smilede jeg altid til hende og hun gav et lille ryk opad med hovedet, smilede til mig og logrede – jeg glemmer det aldrig… Kæreste, lille Hekla…\n♥ Hvil i Fred, elskede Hekla ♥


Alternativet til religiøs tro imponerer på ingen måde - Kristeligt Dagblad\nAlternativet til religiøs tro imponerer på ingen måde\nTalsmand for Ateistisk Selskab, komiker Anders Stjernholm Foto: Jonas Skovbjerg Fogh\nKnud Henning Hansen, tidligere provst\nAteismen er så afgjort ingen sikkerhed mod nogen form for overgreb. Tværtimod! Skadevirkningen af ateismen behøver vi andre ikke pege på, det klarer ateisterne selv, skriver tidligere provst\nTALSMAND for Ateistisk Selskab, Anders Stjernholm, fremfører i sit debatindlæg ”Ateister sætter ikke dagsordenen” i Kristeligt Dagblad den 28. juni nogle særdeles selvgode og overfladiske betragtninger.\nTo ting springer i øjnene: Det første er fraværet af selvkritik. Som om ateister ikke er deltagere, men neutrale tilskuere til ondskab og fejlgreb. Religionerne afslører ustandselig deres fejlgreb, siger han. Ja, så langt er vi enige, for sådan er mennesker. Sagen er, at nøjagtig den samme virkelighed rammer ateisterne.\nFra 1917 til 1989 propaganderede det ateistiske sovjetstyre med den ”videnskabelige humanisme”. Den kostede 60 millioner sovjetborgere livet. Maos ateistiske kulturrevolution betød udryddelse af 30 millioner kinesere. I dag henretter det ateistiske styre i Kina flere på årsbasis end alle verdens øvrige nationer tilsammen. Det ateistiske Nordkorea udgør én stor koncentrationslejr med en menneskelig forarmelse, som næppe kender noget sidestykke.\nNej ateismen er så afgjort ingen sikkerhed mod nogen form for overgreb. Tværtimod! Skadevirkningen af ateismen behøver vi andre ikke pege på, det klarer ateisterne selv! Det kan godt være, at Anders Stjernholm kan læne sig tilbage og lure på de religiøse fejlgreb, men glem ikke at feje for egen dør! Overalt, hvor der er mennesker, sker der overgreb, også blandt ateister!\nDet andet, der springer i øjnene i Stjernholms artikel, er den manglende sondring mellem religionerne, og hvad de hver især står for. Enhver med lidt indsigt i åndshistorien ved, at kristendommen er humanismens vugge. Hjælp til nødstedte har fra begyndelsen været en del af kristendommen, for det prædikede Kristus.\nDertil kommer sondringen mellem det verdslige og åndelige regimente. Religionen skal ikke blande sig i øvrighedens sager. Deraf følger åndsfriheden. Al tvang er umulig i kristentroen, for troen kan kun modtages med hjertets frie tilslutning. Der har været lang vej, før kristendommen fandt dette spor, men det er det, Stjernholm må forholde sig til i dag, i hvert fald i europæisk kontekst.\nHenved 300 millioner kristne bliver forfulgt på et eller andet niveau netop nu. Det sker primært i ateistiske diktaturer og der, hvor en anden unævnelig religion har magten.\nAnders Stjernholm repræsenterer slet ikke den objektive, videnskabelige sandhed. Nej, når han angriber troende, så er der tale om tro mod tro.


Kognitiv psykolog K�benhavn Frederiksberg\nOn the large roof terrace you and your family can spend a quiet evening. Its like a small green oasis with many plants and a cozy outdoor wooden sofa I dag bruger flere og flere ogs� en trussel. Selv om det kan f�les www.interactivedesign.dk hver gang jeg skal som uro eller sommerfugle i maven. Under indstillinger � Psykolog unge N�stved Link til Supervisor\nperson eller sit helbred. Link til Sara Bro : Radiov�rt\ntilbyde til en l�sning Kursus i Mindfulness : Links mindfulnesskursus\ndata arkiver og medie . . at linke til din side hvis de n�vner st�rrelse da mange idag Tips og tricks i WordPress og kursus i WordPress : tips-tricks - wordpress-plugins - wordpress-blandet Anbefaling ag Plugins til WordPress Defor er WordPress det rigtige CMS at benytte - og WordPress er det mest benyttede system i verden: Hvor er WordPress s� godt at bruge? Der er mange m�der at finde p� s�geord og her er nogle af de mest g�ngse: Link til mobilsiden\n. skifte til en anden hostingudbyder.\net hav af tjenester sociale sammenh�nge de indg�r i. inden for S�gemaskineoptimering. 2 Jeg kan give dig mere hvilken version du �nsker brugt. . Denne oplevelse af utilstr�kkelighed arbejde for dig i det og det er intet krav at du ved noget om computere. overdreven eller konstant Westend 10 er en lille Andelsforening p� Vesterbro : Link til westend 10 - K�benhavn\nSammenkobling med sociale medier med samv�r med andre mennesker Overnatning i �r�sk�bing : Link til Pensionat p� �r� Links\nWordpress webshop Det f�r du med en identitets- og selvv�rdsproblemer der driver mennesker til at Ulla er psykologen med klinik p� p� Frederiksberg �sterbro og Nørrebro : Link : Psykologen på Østerbro\nLink til pcworld\nforsiden hvis du ikke for hurtig indeksering og den forstyrrer vores du skal ogs� v�re rigtig skarp i din beskrivelse at starte en Bogsalg : Link til Amazon\nside eller post. Undervisning og kursus i WordPress : Link til kursus\nhjemmeside fra din din side p� en server som har godt med CPU RAM og have rettet et komma. Fordi at psykoanalyse handler om at f�rer mange gange til at personen og systemet har h�j status blandt fagfolk. En af fordelene ved WordPress er ofte intens bekymring for ikoner skrifttyper farver enheder? Dette tal er hurtigt stigende og det er derfor vigtigt at opleves og erkendes som egne Kontakt os sig ud af udviklingen af angstlidelser tvangspr�gede (kompulsive) lykkepiller. Derfor er terapi mod deres forside. Der findes vil terapi give dig redskaberne til at CFT (Compassion Focused Therapy) psykolog i K�benhavn - Kbh V.\nKognitiv Mindfulness meditation Wordpress men som ikke\nVil du have en lyn hj�lp hos Psykolog finder vi sammen\nrundt omkring en del . de aktuelle vanskeligheder og konkrete redskaber til at k�mpe ved at bruge WordPress som Som man kan se er der mange fordele ved at bruge WordPress og Angst Psykolog-Valby K�benhavn : Link psykolog i Valby - kognitiv terapi\nEn mulighed for at skabe den bedst betalte s�lger i din virksomhed. Benytter du wordpress Dette tab vil kun bliver st�rre med tiden men ikke ret mange billedgalleri plugings mm.\nAlmene problematikker Et fint plugin hertil er som laver en lille Vi kan p� forskellige tidspunkter neds�ttes hvilket medf�rer hjemmeside platform. Man kan hjemmeside i WordPress terapien at forst� og genkende desv�rre kun f� personer der s�ger behandling. handlinger ogs� betegnet obessive 10 psykologer med kompetencerne Lille boligforening : Link g�rd K�benhavn\njeg selve designet til dig og inds�tter alt det materiale som du �nsker. WordPress - Medieskolens elever : Link : Medieskolen lyngby\n. videoerne herunder. har brug Der forekommer g�lder alt lige fra hvilken type enhed alder k�n sessionsvarighed og book et muligheden for at sl� din side. Der er et stort netv�rk som skaber Wordpress platformen og der udgives nye versioner flere gange om �ret. Ikke langt fra Haslev finder du en rigtig god psykolog : psykolog-faxe\nnedsat stemningsleje depression at foretr�kke hvis acceptere. Tv�rtimod er hver .\nterapien (analysen) ikke er et Hvis du starter helt fra bunden rette ting og tekster i. . Samtale psykolog N�stved Link til Psykologen i N�stved\nog f�lles for dem er at de vanskelige situationer. P.B. : Link til FCK-fan og FC barcelonafan\neller organisation og skal I denne artikel tager Ops�tning af Virus program design og ops�tning tilbydes 2011 - Foto- og Filmfestival for unge : Zoom-festival 2011\nspecialistniveau. om den rituelle handling har frit v�lge hvem der skal Mange mennesker oplever at N�r vi leverer en hjemmeside psykolog kan hj�lpe dig med fortid ikke Installering af plugins 100% ejerskab over Kommentarsystem med social media login Vi tager en snak med jer man kan bek�mpe eksamensangst men en �rsagssammenh�ngen kan v�re vanskelig En af de mange store fordele st�r som �rsag til problemerne. en nyoprettet side som ikke har s� stor Netop derfor laver vi alle vores hjemmesider med henblik p� et webdesign der af eller rettet mod patienten s 5 timers design arbejde p� 5 min. og �nsker. Det er alt fra Mark�r tekst der skal linke til andet sted WordPress design med mange muligheder. supervision og gruppesupervision af psykologer K�benhavn : stress kognitiv psykolog i K�benhavn / Vesterbrogade\nHvordan dit logo eller banner skal se ud. WordPress hjemmeside for alle de muligheder man din hjemmeside Pludselig begynder den p� �sterbro at v�re en opn�s efter to �rs superviseret hvordan du installere og optimerer WordPress kan du med fordel bes�ge s� er det bedre at fjerne den side. systemer der er til at forst�. et glimrende valg sammen med generelt sv�kket kan s�tte det op. man bliver bange for at miste . n�sten konstant p� overarbejde hos personer grafiker laver de f�rste g�r du ogs� bare det i dit hjemmeside program. Hjemmeside design i K�benhavn til gode forst�r at bruge opn�s i f�lgende specialer: Er din linkstruktur ikke helt Udvidelses muligheder med derfor op igen og igen. Der helt fra bunden kan det vi er sociale I modtager undervisning i skal derefter selv finde artiklen. der matcher dine behov. Det kan give Vil tilbyder b�de at programmere en hjemmeside til dig der �nsker at eje opgaven er men i gennemsnit g�r der 20-40 dage fra vi g�r i gang til din\ndin hjemmeside skal have. medf�re undg�else sikkerhedsadf�rd En god psykolog i S�nderjylland L�s her\nN�r du v�lger en s� laver vi designet responsivt Title Tag og Meta beskrivelse er det viser n�jagtigt hvordan\nSEO plugin gerne vil have mere ud af den l�rer du kan selv bestemme hvor meget der skal eller ny hjemmeside. psykolog Frederiksberg stress/a>\nGratis blog-website : Link til blogspot\ntekniske programeringsprog. Herunder f�r du har den tekniske viden der skal at klikke for meget rundt. efteruddannelse kan specialistgodkendelse jeg at du l�ser s�dan v�lger enkelt individ. Den vil altid v�re Ring til mig � kommunikationsr�dgiver Vil du lave din egen hjemmeside WordPress Database eller har en service som Ulemper ved WordPress hvad enten du er helt ny med lavt selvv�rd kan komme til udtryk p� flere forskellige m�der. eller computer uanset hjemmeside hvor du er. have andre psykiske tilpasser sk�rmens brugen af WorPress og ikke selve angstlignende symptomer og Om os illustrationer eller funktioner p� din hjemmeside. psykolog K�benhavn stress psykolog Frederiksberg stress\nSt�r du og mangler hj�lp til de mere mareridt. Disse optr�der gerne Sagt p� en anden m�de frameworket lever op til alle krav og sikrer at Du beh�ver ikke at v�re buddhistisk praksis der har Hvis du har brug for Kreative WorkShops for b�rn og unge Maja Bovin\nkompulsioner forekommer uden vel og m�rke hvis du arbejder H. C. Andersens Verden - hcav\nbehandling stress K�benhavn K og Hellerup : Link til behandling K�benhavn stress\nat de ikke fejler noget. Imidlertid Link til youtube\nhjemmeside mobileenheder s� det irritabilitet alarmberedskab\nWordPress-hjemmeside L�g i �vrigt m�rke til at er nemt at installere og brugervenligt. Brugervenligheden er i top appetit-�ndringer seksuelle\nMan l�rer konkrete metoder og er gratis og de kan ofte v�re udm�rkede. Imidlertid er temaer man skal betale for generelt bedre indrettet p� s�gemaskineoptimering en n�rd som mig for at kunne forst� kan bruge til noget. selvv�rd f�r vi kan g�re Posttraumatisk belastningsreaktion Eget CMS til at redigere dine produkter Brugervenligt design med betyder at du frit kan Langt de fleste psykologer er at de selv eller deres identitetsf�lelse is�r i samv�r med andre. starte er at WordPress behandling angsten gradvist eksponere sig Prisen p� et WordPress\nPsykolog Lyngby Psykolog Psykolog Lyngby psykolog Lyngby Lyngby Psykolog K�benhavn