Dygtige landbokvinder - Emma Gad\n31. juni 1910.\nOfte blev Emma Gads kronikker i Politiken refereret i andre avise. “De dygtige landbokvinder” fik en del kommentarer med på vejen. Flere kan læses her efter kronikken hvor Aalborg Amtstidende inviterede landbokvinderne til at kommentere.\nAlle er vi gennemtrængte af Beundring for vort Landbrugs høje Standpunkt, vort Smør, vort Flæsk, vore Polakker, vort Andelsmejeri i Haslev, vort Sukker, vort Øl – naa, det hører vel ikke direkte ind under Landbruget, men vi er saa vante til at høre om det, at det løber ned i Pennen, naar der er Tale om Beundring. Og alligevel – ja – jeg forstaar mig jo ikke paa det – men alligevel – det forekommer En undertiden, naar man færdes helt ude paa Landet, at det ser ud, som der gaar nogen Jord til Spilde. Man kommer forbi Terræner og Diger, forbi Pladser bag Gaardene og forsømte Bagpartier af Haver, hvor mandshøje Brændenælder, Skarntyder og graa Borrer vokser med en Frodighed, som i Ordets egentlige Forstand var en bedre Sag værdig. Man kommer da til at mindes Frankrig og særlig Italien, hvor man ser hver Meter Jord udnyttet med rørende Agtpaagivenhed af flittige Kvindehænder. Og med dette i Minde kan man ikke lade være at tænke: Gud véd, om nu ikke det Stykke Jord, der synes saa frodigt, lod sig anvende bedre og mere indbringende af denne Landsbys Kvinder – til Dyrkning af finere Kulturer – Humle, Græskar, Agurker, eller hvad der ligger for! Og naar man ser ud over de smaa Bondehaver med deres forgroede Ribsbuske og det lille Kartoffelstykke og nichts weiter, saa tænker man videre: Mon det hele ikke kunde være mere rigt og blomstrende, ja, helt anderledes hvis Kvinderne på denne Egn – nej, lad os sige Kvinderne hele Landet over, i alle Stænder, tog den Opgave op at udnytte den Del af Jorden, de kan faa overdraget, til en Drift af Luksusting, som nu kun alt for ofte indforskrives – Champignons, Tomater, Morbær, Meloner, Planter til Farvning og Lægemidler, Vidier til fine Kurve, Frøavl, Blomsterløg, Bistader, Krebs i Vandløb og Mergelgrave, og hvad det altsammen er, der kan bringe flere Penge ud af vor frugtbare muld end de Par langarmede Popler og Hyldebuske, der nu omgiver de landlige Smaahjem. Jeg behøver blot at nævne Ordet Træfrugt og dennes Bevarelse som et Virkefelt, hvor der er noget at gøre. Hvor mange danske Æbler sælger der mon aarligt i Forhold til vestindiske Bananer og spanske Appelsiner? Dog, det er et saa sørgeligt Emne, at jeg helst vil lade det ligge idag.\nI Byerne har Kvindernes Liv i den sidste Snes Aar undergaaet en mægtig Forandring. De har taget Kampen op i Erhvervslivet, de handler og gør Overslag, de etablerer sig og udfinder nye Felter, hvor deres særlige Evner kan gøre sig gældende og omskabes til Penge.\nEr det nu Tegn paa en lignende Opvaagnen til ny Virkelyst hos Kvinderne paa Landet? Jeg véd det ikke, jeg spørger blot derom, fordi Landets Trivsel jo ligger os alle paa Sinde, og fordi Sagen hører ind under den almene Velstand, Grundlaget hvorpaa alt skal bygges. Og jeg spørger derom, fordi jeg i min Tid har været Vidne til det beklagelige Faktum, at Kvinderne, som forhen sad inde med Landets Hovederhverv som Mejersker paa Gaardene, ved Mejerivæsenets Overgang til Andelsforetagenden uden Sværdslag har ladet dette betydningsfulde Omraade slippe sig af Hænde. Fortidens appetitlige Mejerske med de blankskurrede bare Arme og de hvide Smækforklæde paa den brede Barm, hvor er hun nu? Saa godt som overalt er hun ved et Kup bleven afløst af Mejeristen med de lange, ikke slet saa appetitlige, Frakkeærmer. Den Provins er mistet, men andre lader sig vel erobre.\nPaa Hønseriets Omraade er der sket store Fremskridt, siger man, Fremskridt, som vi i Byen nærmest mærker paa, at for hvert Foraar der kommer, koster en Høne og dens Æggesnesse en Krone mere. Hønseriet beror jo nærmest paa Kvinderne, saa man faar jo at haabe, at de mange Penge, der altsaa tjenes derved, maa give Damerne Lyst til at være med i Udviklingen paa flere Felter og paa en anden og mere sideordnet Maade end som jævnt pligtopfyldende og indvendige Husmødre og disses Hjælpersker, give dem Lyst til selv at producere og tjene Penge paa Gebeter, som hidtil har ligget brak, og som fordrer den lette og nænsomme Haand i Modsætning til Mandens mere haandfaste Greb paa Tingene. Hvis det skete, hvilken Forøgelse af Rigdomskilderne, hvilken national Værdi! Og hvor morsomt det maatte være for dem, der skabte Forøgelsen.\nBanebrydere er der i hvert Fald. Jeg kender et Par Damer, som har fundet paa i det nordlige Jyllands sandede og stormombruste Jordsmon at dyrke Tulipanløg ligesom i Holland, og Kulturen lykkes glimrende. Jeg kender en Herregaardsdame, som forsøger at dyrke Hasselnødder i Forbindelse med Hønseri, saa at Buskene gødes, om jeg saa maa sige, uforvarende. Hun har vist mig de derved fremkomne Nødder; de var eventyrlige af Størrelse og indbringer hende over 2 Kr. pr. Pund. Jeg véd en Proprietærfrue paa Amager, som dyrker Tomater og indskiber 50 Kasser pr. Uge til England, naar Tiden er. Jeg har kendt – men hvorfor nævne flere Eksempler? Hver maa selv finde sin lille Opgave. Det, jeg tilfældigt har nævnet, er maaske urentable Ting, men saa findes der andre, der er rentable, og Dygtighed bestaar jo netop i at finde det lille Korn Guld, som ligger begravet under hver Alen Jord, finde det, der egner sig for En, og spinde Silke derved. Jeg siger noget – Silkeavl – det er maaske netop Ordet. Jo, jeg vil alligevel nævne et Eksempel endnu, fordi det er saa kendt og saa godt. For en Del Aar siden boede der i Landsbyen Øverød en Gaardmandskone, som ved sin Start efter Datidens jævne Skik hed Madam Hanne Nielsen, og senere avancerede til at hedde Fru Hanne Nielsen, og som med sin Gyldenstykkes Bondehue paa Hovedet rank og strunk saas at køre til Væddeløb i sin egen Landauer trukken af to velnærede blankbrune Heste. Ved eget Initiativ havde hun skabt sig denne i hendes Kaar ualmindelige Velstand, skabt den ved at lave Ost. Ganske vist – Osten var fortrinlig, det var en Sødmælksost, som højsalig Hs. Majestæt hver Dag nød til sin Frokost, der var smaa friske og bløde Flødeoste, der var alle gode Sager hørende til Faget – Hæder være hendes Minde! Men alligevel – det er lidt trist at tænke paa, hvilken enlig Fugl hin udmærkede Hanne Nielsen har været. Vi burde jo have 10,000 Hanne Nielsen’er i vort Land – mindst. Ost vilde de ikke frembringe, den laves nu sammen af Mandfolk, men hvis de var der, hendes Tusinder af Arvtagersker i Højenloft og Hytter og var besjælede af hendes driftige Energi, saa fandt de nok paa noget andet, og skaffede de blankbrune Heste – nu hvor jeg er gammeldags – nu var det en Luksusbil, de fik.\nEr de der, eller er de der ikke. Landbo-Kvinders økonomiske Indsats har vist hidtil nærmest været den sparende og ikke den producerende. Er der altsaa hos Kvinder, Landets halve Befolkning, ved at ske en Forandring i Landbrugets saavel som i Byerhvervet? Det maa ønskes. Vilde de i saa Fald ikke være rigtigt og praktisk, om de producerende Kvinder, ligesom deres Mænd, en Gang imellem samledes til Fællesmøder og selv drøftede og berettede os andre, hvad de særligt udretter til Fremme af den intensitive Drift? Eller bør de ikke deltage i Mændenes Møder? Naar saadanne Sammenkomster anses for at være af saa væsentlig Betydning for Mændene, maatte de vel i ikke ringe Grad være frugtbringende for Kvinderne.\nRingsted Folketidende, 1. august 1910.\nI “Politiken” har Forfatterinden Fru Emma Gad taget Ordet for stærkere Udnyttelse af den Jord, der gaar til Spilde.\nVi kender fra vor Egn adskillige Kvinder, som med Iver har kastet sig over det, der almindeligvis benævnes Landbrugets Bierhverv. Skulde ingen af dem have Lyst til at udtale sig? Og hvad mener Husmødrene i Almindelighed? Strækker Tiden til, naar det der skal passes, er røgtet?\nRoskilde Dagblad, 2. august 1910.\nUnder denne Overskrift har Forfatterinden Fru Emma Gad i “Politiken” taget Ordet for stærkere Udnyttelse af den Jord, der gaar til Spilde.\n“Man kommer – skriver hun – forbi Terræner og Diger, forbi Pladser bag Gaardene og forsømte Bagpartier af Haver, hvor mandshøje Brændenælder…\nHvor det lyder beskikkende og kønt, hvad Fru Gad skriver, og Ret har hun i en Del af det, hun henvender til Landbokvinder, men ikke i alt. Det er en ualmindelig trist kendsgerning, at der hist og her, ikke mindst her paa Sjælland, ligger Haver eller Dele af haver og andre smaa Stykker Jord, som skænder i Stedet for at være til Nytte og Pryd; bortset fra Indtægten, hvor vilde det ikke hygge, hvis de blev dyrket? Men der er noget som binder, noget Fru Gad, Københavner, som hun er, ikke kender og derfor ikke kan dømme fuldt retfærdigt om. Hun kender sikkert ikke Vanskeligheden ved Arbejdsforholdene paa Landet. Hvor tidligere en Husmoder havde to-tre flinke Piger til Raadighed, har hun nu kun en og maaske kun en ung og mindre dygtig Pige, thi medens hun tidligere kunde vrage og vælge, maa hun nu være glad, hvis hun blot kan faa en Pige, ung eller ældre.\nUnder saadanne Forhold er det undskyldeligt om hun kun naar at holde det gaaende. Ganske vist, den Tid er forbi, da Mælken behandledes hjemme, da Kerning og Ostelavning var hverdags Gerning, men den Gang fordrede hjemmene paa Landet ikke saa meget som nu, hvor der stilles større Krav til et Hjems komfort end før; og var der Døtre, tog disse Del i Arbejdet. Det gør de langt fra alle Vegne nu, i alt Fald ikke i samme Forhold. De unge paa Landet har faaet Udlængsel og lægger sig efter boglig Sysel og de mange Erhverv, som Fru Gad priser.\nHvor ofte hænder det ikke, at naar Husmoderen i mere velsituerede Hjem paa Landet er naaet saavidt, at hun har faaet sine Smaapiger i Skole, har hun sagt Farvel til deres Hjælp i Hjemmet med det samme. Børnenes Dragter og det hele fordrer altsammen mere Arbejde, som lægges paa hendes Skuldre. Selv om hun udmærket godt kan se Manglerne og gerne vilde lægge sig i Selen for at ændre dem, hun kan ikke, hun har blot at søge at faa det nødvendige gjort og at holde det gaaende.\nFru Gad, der kun ser det, der forsømmes, roser Byens Kvinder paa Landsbykvindens Bekostning, og skriver:\n“I Byerne har Kvindernes Liv i den sidste Snes Aar undergaaet en mægtig Forandring. De har taget Kampen op i Erhvervslivet, de handler og gør Overslag, de etablerer sig og udfinder ny Felter, hvor deres særlige Evner kan gøre sig gældende og omskabes til Penge”.\nMen hvad mener Fru Gad, der ellers tænker saa sundt og rigtigt om mange Ting, om den Ungdom i Byerne, der godt kan arbejde, men føler sig for fin til det, og derfor heller vil nøjes med en meningsløs lille Løn som Kassererske eller lignende i Stedet for at tage en Gerning op, hvor den kan gøre Fyldest og have Følelsen af at gøre virkelig Nytte? Eller den. som gaar til Fabrikerne hellere end at tjene?\nNaar en Gang, før eller senere, saadanne unge Piger bliver gift, savner de i Reglen alle Forudsætningerne for at kunne danne ordentlige Hjem, og Følgerne ser vi desværre saa ofte.\n“Thi den har aldrig levet,\nsom klog paa det er blevet,\nhan først ej havde kær”.\nHavde vi færre af dem og færre af de unge Piger fra Landet, der tragter efter Studenterhuen i Stedet for at tage Hjemmets Gerning op, som de dog i Reglen før eller senere havner i, tror vi, at der bliver mere Tid til mange Bierhverv, som nu ligge Brak ude paa den danske Jord, fordi der rækkes efter noget fjernere. Det være ikke sagt til Forklejnelse for Ungdommen, det er dens Ære, at de sætter Maalet højt, og vi har den Glæde at have en dygtig, fremadstræbende Ungdom. Men det ser ud, som det er blevet vel meget moderne blandt de unge at søge Erhverv, som ligger udenfor Hjemmene. En skøn Dag kommer Bejleren, og da vil det ikke blive saa let at gøre Fyldest i den Gerning, som i Mellemtiden er fremmed.\nDer mangler sikkert ikke Virkefelter paa Landet, der er Bierhverv nok, som kunde være lønnende, og vi kender Kvinder der har slaaet ind paa Specialiteter i Haven og haft en god Indtægt – men hvad der mangler, det er Arbejdskraft.\nAalborg Amtstidende, 5. august 1910.\nFru Emma Gad skrev for nogle Dage siden en Artikel i “Politiken”s Kronik under Overskriften “Landbokvinder”. Vi gengiver Artiklen nedenfor med dens Overdrivelser og smaa Misforstaaelser, fordi den forekommer os udmærket egnet som Udgangspunkt for en Diskussion. Vi stiller vore Spalter til Raadighed for en saadan Diskussion, og vi indbyder vore Læsere, navnlig vore kvindelige Læsere paa Landet, til at tage Del deri. Fru Emma Gad er de fleste bekendt som Forfatterinde af en Række Lystspil, der muntert og revsende skildrer københavnsk Overklasseliv. Fruen, der er gift med Admiral Gad, er tillige kendt for sin utrættelige og initiativrige Virksomhed i Velgørenhedens Tjeneste. For dette sit Arbejde er hun dekoreret med Fortjenstmedaillen i Guld.\nNedenfor giver vi altsaa Ordet til Fru Gad – som Indleder [Her springer vi kronikken over idet den er øverst paa siden, red.]. I Morgen skal vi bringe et Svar, som hendes Artikel har affødt fra en sjællandsk Bonde, “Gert Gaardmand”, i “Roskilde Tidende”. Derefter bliver Ordet frit. En og anden af vore nordjydske Veninder faar nok – trods Høsttravlheden – Tid til at dyppe Penne.\nAalborg Amtstidende, 6. august 1910.\nJa vist indeholder den udmærkede forfatterinde, fru Emma Gads Artikel Synspunkter, som ægger til Diskussion.\nKun Skade, at Nationens hundrede Tusinde Landbokvinder hører til de stille i Landet, thi ellers vilde de alle uden Undtagelse rykke ud mod Fruen og sige til hende: “Gud hvor De snakker, nej, kom ud til en af os og følg vor Gerning paa nært Hold, saa vil De faa Blik for, at netop vi er ikke alene sparende, men ogsaa i højere Grad end de fleste andre i vort Land producerende.”\nOg de hundrede Tusinde Landbokvinder vilde have Ret til at sige saadan til Fru Emma Gad:\nI ældre Dage hed det: “Ingen har saa meget at bestille som en Landmandskvinde,” og i de Tider var det rigtigt, og det er det for øvrigt for en Del endnu. At gøre Rede for den flittige Husmoders Gerning i Landbohjemmene, i Gaardmands- og Husmandshjemmene blot for den enkelte Dag, vilde fylde en lige saa stor Spalte i “Roskilde Tidende”, som Fru Gad har sat op til Ansporing af Kvindernes Produktivitet.\nHun begynder Dagens Gerning ofte før alle andre. Saa maa hun tage fat paa at kokkerere. Hun skal opvarte de andre, hun skal skære Mad til dem, der skal i Marken, hun skal have Børnene op, opvarte dem, klæde dem paa til Skole, fodre Høns, fodre Grise og er de i Smaahjem, skal hun ud at flytte Koen eller Køerne. Førend alt dette er gjort, er det Tid til at gøre forberedelser til Middagen. I Gaardmandshjemmene maa Pigerne sættes i Trit, men den flittige Husmoder fører an. Saa skal der vaskes op, koges Kaffe, flyttes her og fodres der, og imidlertid rykker Midaften paa, saa er der atter Arbejde en Tid dermed, og Tiden skal tages meget nøje i Betragtning, skal der blive Stunder til ogsaa at lappe, stoppe og gøre alt det øvrige, som paahviler Husmoderen i Landbohjemmene, de smaa som de større. Og endelig, naar Dagen slutter, og alle de andre er gaaet til Ro, kan Husmoderen langt om længe ogsaa slutte Dagen og se tilbage ofte paa 16-18 stærkt producerende Timer.\nOg derfor hænder det, at der “paa forsømte Bagpartier af Haver” vokser “mandshøje Brændenælder og graa Burrer!”\nFru Emma Gad gør opmærksom paa, at i Byerne har Kvinderne nu “taget Kampen op i Erhvervslivet, de handler og gør Overslag, de etablerer sig og udfinder nye Felter, hvor deres særlige Evner kan gøre sig gældende og omskabes til Penge.”\nAa ja, en Del af Byens Kvinder gør det, som Mængden af Landbokvinderne siden Arilds Tid har praktiseret!</em] Og netop, fordi Landbokvinderne véd Besked, tager de sig i Agt for at tænke, at det Stykke Jord, der synes saa frodig lod sig anvende bedre og mere og mere indbringende af denne Landsbys Kvinder – til Dyrkning af finere Kulturer – Humle, Græskar, Agurker, eller hvad der ligge for!\nÆrede Frue, højtagtede Forfatterinde! Gaa en Efteraarsdag henover samtlige Møddinger i denne eller hin Landsby, og De vil se en Bunke Græskar, der ligger paa hver Mødding, bestemt til at blive til Gødning. Hvorfor? Fordi der ikke er Afsætning!\nJeg nærer stor Beundring for de to Damer, “som har fundet paa i det nordlige Jyllands sandede og stormombruste Jordsmon at dyrke Tulipanløg ligesom i Holland”, og “Kulturen lykkes glimrende”, tilføjer De. Er dette at forstaa saaledes, at de to Damer kan leve af at dyrke Tulipanløg? Thi kan de ikke det, er dette Eksempel ikke mere værd, end de mange tusinde Bestræbelser, Menneskene foretager sig for at skaffe lidt Bifortjeneste.\nPropritærfruen paa Amager, der indskiber 50 Kasser Tomater pr. Uge til England, tror jeg mere paa. Hun Hamrer paa sin Læst, de hundrede Tusinde andre Landbokvinder, jeg har omtalt, hamrer paa deres. Og saa ved jeg, at der er Krummer i Amagerkvinderne!\nJeg kender ogsaa en Proprietærfrue paa Amager. Sidste Termin gav hun sin Mand 300 Kr. i Lommen til at betale Skat og Renter med til København. Proprietæren tog med Amagerbanen til Byen. Han kom ikke Hjem den Dag, han kom heller ikke den næste, men tredie Dagen derpaa kom han. Behøver jeg at tilføje, at Pengene var borte, og hverken Skat eller Rente var bleven betalt; thi København er jo et Sodoma, som mangen en Amager ledes paa vilde Veje i!\nProprietærfruen var dog ikke forknyt. Hun giver atter Fatter 300 Kr. og en Mængde formaninger om at gøre det bedre end sidst. Men, som der staar i Skriften, Aanden er redebon, men Kødet er Skrøbeligt, og det gik Amagerfatter anden Gang akkurat som første.\nTredie Gang, da Skat og Renter skulde betales, tog Proprietærfruen selv af Sted. Og hun klarede den!\nEn saadan Proprietærfrue, der har Penge nok, kan sagtens udskibe 50 Kasser Tomater pr. Uge til England.\nOgsaa en anden Undtagelse nævner De som ansporende Eksempel. Det er Fru Hanne Nielsen, Overød. Endnu engang, ærede Frue! hvis jeg vilde skrive en Artikel om “dygtige Bykvinder”, og jeg saa vilde anføre forfatterinden Fru Emma Gad som ansporende Eksempel, saa vilde Gennemsnitskvinderne i Byerne sikkert sige til mig, at den gaar ikke; som med foregangsdamer med ringere Talent, Fru Emma Mad er for uopnaaelig!\nFru Hanne Nielsens Sødmælkssaft og Fru Emma Gads Dramaer vil gaa over i Historien, men Ane Kirstine, der i Gaar blev gennemblødt, da hun havde været ude at flytte Køerne, hun gaar ingen andre Steder hen end tilbage til den produktive Tilværelse, hun al sin Tid har gaaet i.\nThi tro mig, det er alligevel kun de enkelte betydelige, som Fru Hanne Nielsen, som Fru Emma Gad, der er i Stand til “at skabe det lille Korn Guld, som ligger begravet under hver Alen Jord”.\ni “Roskilde Tidende”.\nAalborg Amtstidende, 13. august 1910.\nJeg takker “Aalborg Amtstidende”, fordi den saa velvillig overlader os Landbokvinder sine Spalter til Diskussion imod Fru Emma Gad. Allerførst vil jeg fremstille et Husmandshjem for Fruen, hvor Husmoderen maa agere Husmoder, Tjenestepige, Barnepige, Hyrde- og Røgterdreng og saa endda se at blive færdig til, naar Manden om Aftenen kommer hjem fra Arbejde, at tage et lille Tag i Marken. For selv om man har lidt, skal man dog have det bjerget ind. Det er jo nødvendigt her ude paa Landet, at Manden skal paa Arbejde saa godt som hver Dag for at tjene til Livets Ophold. Vi har det jo ikke som Hunden, der tjener sin Føde med Munden.\nFruen skulde tage ud og studere et Husmandshjem en eneste Dag, hvor Husmoderen allerførst om Morgenen maa malke, sætte Køer paa Græs, flytte faar, bjerge lidt Grønt til Svinene, gøre Orden i Kostalden for bagefter at komme ind og lave en Taar Kaffe til sig og Børnene, faa dem klædt paa og faa Stuerne gjort i Stand, hvis hun da ikke skal ud i Marken, før hun skal lave Middagsmad og vadske op efter denne. Hvis vi saa er saa heldig ikke at skulle ud om Eftermiddagen, da skulde vi jo gerne se at tjene lidt af fremmede, enten med at sy, eller hvad man nu bedst kan tage sig for. Det kan jo nok gøres nødig, at der lægges lidt til Mandens 2 Kr., som han tjener fra Kl. 5 om Morgenen til Kl. 8 om Aftenen. Vi skal jo ogsaa sy alt til os selv, baade nyt og gammelt, og hvis en Moder er saa heldig at have 2-3 store Drenge ude at tjene, ja saa kommer de om Søndagen med deres Tøj og skal have gjort det i Stand. Naar Børnene er smaa, da maa vi mange Gange tage Vadskebaljen ind i Soveværelset og staa med Foden paa Vuggen, mens vi slider paa Vadskebrættet, saa vi har det virkelig ikke saadan, som visse Bydamer. Det er muligt, at en og anden af dem er saa flittig, at hun dyrker et lille Stykke Jord, men saa har hun maaske en Pige i Hjemmet til at bringe sig Vand til at vadske Hænderne i og tilse sit Tøj og lave Maden.\nEfter saadant et Slid maa en Dame virkelig ud at gaa Tur, hvis hun ikke foretrækker at lægge sig paa en Sofa og læse lidt.\nHvis vi gav os til at dyrke alle de Luksusting, som Fru Emma Gad anbefaler, saa kune vi jo ikke faa dem afsat her ude paa Landet. Mandens Penge vejer heller ikke til, at vi kan faa Raad til at sylte ret meget af den Slags. Den Dame med Ostene, mon ikke hun har haft lidt Kapital fra først af og saa nok til at hjælpe sig med Arbejdet, ja, maaske har hun ikke engang selv taget Del deri. Ellers betvivler jeg næsten, at de blankbrune og Landaueren var kommet i hendes Eje. Det gaar ikke saa let at faa saadan en Befordring.\nJa, nu vil Fru Emma Gad maaske sige, at jeg maa være en særlig uheldig stillet Kvinde, efter som jeg skriver. Nej, saadan gaar det saagodt som for alle vi Husmandskvinder, og jeg tror, at hvis Fruen fulgte os en eneste Dag, da vilde hun, naar det blev Aften, holde sig for Panden og sige: Gud, mine Nerver! Trods alt, tror jeg, vi er lige saa livlige og tilfredse som de Damer i Byen, der aldrig ved, hvad Tiden skal gaa med. Hvis de kom paa Landet, mener jeg nok, de glemte nogle af “Guldkornene som ligger skjult i Jorden.”\nFaarup pr. Aabybro.\nAalborg Amtstidende, 16. august 1910.\nDa endnu ingen Kvinder har skrevet imod Fru Emma Gads Artikel om Landbokvinder, saa vil jeg sige min Mening om Sagen, da jeg har imod, at Bønderne ved flere Lejligheder behandles, om jeg saa maa sige, som Hunde, baade med Klap og Spark, ligesom det passer for Vedkommende.\nDet er kedeligt, og det ser heller ikke godt ud med disse Pletter udyrket Jord, og dem er der virkelig mange af, det har Fruen Ret i; hun har nok rejst meget og set meget, ligesom hendes Standsfæller. Banekupeerne er næsten altid fyldt med rejsende Damer, og Flyvemaskinerne vil ogsaa nok blive noget for rejsende Damer. Hattene er jo allerede gode Faldskærme, og en Taler har ved et Møde sammenlignet Kvinderne med Flyvemaskiner; han sagde nok, at det ikke var for at gøre Nar ad dem, men en Ære at blive sammenlignet med Nutidens mest berømte og omtalte Vidunder.\nNaar Fruen mener, at disse Pletter var noget, som Landbokvinderne kunde tage sig af, da har hun faaet en fejl Opfattelse, men kloge Høns kan jo ogsaa lægge Æg i Nælder.\nHvad er da Grunden til, at de ligger unyttede med Brændenælder, Borrer og andet Ukrudt? Der kunde gro noget andet, thi hvor der kan gro Nælder og Skræpper, der kan ogsaa gro Korn med lange Vipper.\nGrunden til, at det ikke bliver dyreket, er for det meste, at man ikke kan komme til med Heste og Plov; det skal graves, og det har en Husmandskone ikke Tid til. Jeg kender mange Husmandskoner, som foruden at passe Hus og Børn, Mad og Klæder, maa sprede Gødning, luge, udtynde Rodfrugter og passe Kreaturerne og meget andet, lige fra den Dag de bliver gifte og bosatte er de stavnsbundne; thi det er desværre saadan, at de allerfleste Husmænd ikke kan leve af deres Ejendom, men skal tjene en Del Penge udenom som Smaakører, ved Mælkekørsel og lignende eller som Daglejer, Tørvegraver, Grus- eller Grøftegraver.\nDerfor er Kvinderne ofte ene om at gøre Arbejdet hjemme, og derfor gaar der Jord til Spilde. Tiden er for dem saa kort, at de ej behøver at sove den bort.\nJeg har aldrig hørt eller læst i Aviserne om nygifte af Husmandsstanden, at efter Brylluppet rejste det unge Par til det sydlige Udland. Der bliver heller ikke Raad eller Tid til at rejse til Badestederne om Somren.\nOg Gaardmændene, der kniber det ogsaa for mange med den menneskelige Arbejdskraft. Meget bliver forsømt; det er den store Løn, som mange ikke har Raad til at give.\nJeg misunder ikke en Arbejder sin Løn, bare han vilde spare og ikke bruge hver Søndag formiddag til at skyde og hver Søndag Eftermiddag til at sparke (ved Fodbold) sin Ugeløn bort. Derfor staar Kirkerne og Forsamlingshusene tomme – nej, ikke helt tomme. De unge Kvinder kommer for at vise deres nye Hatte og spraglede Sommerfugleklæder – fin, finere og allerfinest.\nFruen skulle hellere henvende sig til de gode Lovgivere og faa dem til at skaffe bedre Levevilkaar for den arbejdende Landbostand – saa vilde Pletterne forsvinde.\nEller Fruen mener vel, at den almindelige Velstand blandt Overklassen er Grundlaget, hvorpaa alt skal bygges? Eller mener hun, det skulde være morsomt for Landbokvinderne at forøge Rigdomskilderne, for at de andre skulde øse deraf? Dog en Klasse Kvinder maa Fruen have Lov at slaa til Side imellem, nemlig de fine Gaardmandsdøtre, disse Piger, som er Bønder, men ikke vil være det bekendt, som foragter deres Stand.\nForrige Aar averterede jeg om en dygtig Pige, som tillige havde en god Sangstemme, og saa kom der Tilbud fra forfinede Gaardmandsdøtre, med fleraarig Uddannelse i Klavermusik og i store Sangforeninger, men de skrev intet, om de kunde – som man siger – malke Køerne og give Grisene, bære Aften ud og give Hønsene. Disse Piger søger Plads i et pænt Hjem, helst ikke en Bondegaard, som Frøken-Piger, vil lære den fine Madlavning; ja, er endda ikke ukendt med Madlavning, skriver de.\nVed at læse disse pladssøgende Pigers Annoncer, var det en ren fornøjelse at træffe følgende: En Pige søger Plads, vil deltage i alt forefaldende Arbejde og malke 8-10 Køer.\nEn Forfatter har skrevet, hvorledes en knøv Pige skal være:\n“En fornøjet, klarøjet, frisk og kæk Pige, der kan stoppe en Strømpe og sy, passe Gryde og Pande, give Grisen Æde, hugge Brænde, malke Køerne og tage et muntert Snuptag med sine Brødre, og som endda forstaar at opføre sig ulastelig i Selskabet, det er en Pige, som enhver klog og hæderlig Mand maa anse for en Lykke og Ære at faa til Hustru.\nMen de sladrende, kokketerende, lade, unaturlige, giftesyge, klaverpinende, romanslugende, pyntesyge og moderne frøkner, som man træffer alt for ofte, de egner sig ikke mere til Ægteskab, end en Høne uden Fjer til at passe tyve Kyllinger.”\nTolstrup ved Aars, den 14. August 1910.\nAalborg Amtstidende, 18. august 1910.\nFru Emma Gad er jo en berømt forfatterinde, og paa dette felt kan hun vel endnu drive det vidt, men naar hun vil til at give Landbokvinder gode Raad om, hvorledes de skal anvende deres fritid, tror jeg, hun gaar fejl i Byen. Deres tid er allerede saa stærkt optaget, at de, hvis de skulde dyrke sine Havesager, vilde forsømme meget mere end disse indbringer.\nDer er et Ord – jeg ved ikke, om det er et gammelt Ord -, der siger: at godt halvgjort Arbejde betaler sig bedst. Det har mindre at sige, om ogsaa der vokser Brændenælder og Skarntyder ved Husene og om Haven ellers er lidt uren; det er mange Gange mere nødvendigt, at Køerne bliver ordentlig malkede, at de smaa Grise og Kalve bliver godt passede, at Mejerispandene holdes godt rene, at Folkene og Børnene faar en sund og veltillavet Kost til regelmæssige Tider.\nFru Gad kender en Herremandsfrue, der dyrker Hasselnødder og tjener gode Penge derved, men muligvis kunde denne Herremandsfrue tjene det flerdobbelte ved stadig at deltage i Malkningen og undvære Husjomfru.\nNu om Dage gælder det først og fremmest om at indskrænke Folkeholdet saa meget som mulig og selv gøre alt det Arbejde, man kan. En Gaardmand der følger dette Princip, behøver ganske sikkert ikke Hypotekslaan. Det er mange Gange vanskeligt at faa Piger, særlig naar de skal gaa med til Markarbejde, sprede Gødning, luge Roer og med i Høstbjergning, Høst, Kartoffeloptagning og Roeoptagning, og endelig er det ogsaa en ret stor Løn saadanne Piger faar – fra 200 til 250 Kr. aarlig.\nEn saadan Pige er i de fleste Tilfælde Lønnen værd, men det har alligevel en stor Betydning paa en almindelig Bondegaard med en 12 – 20 Køer, enten de kan nøjes med en eller de har to Piger; de fleste har kun en, og saa er det indlysende, at Konen maa være med hele Tiden, malke tre Gange daglig, gøre Spande rene, holde Huset i Orden, vadske op, lave mad til en halv Snes Mennesker, faa Børnene i Skole, holde deres Tøj i Orden og faa mange andre Ting, f.Eks. passe Kalve og Svin, hvad min Kone gør hele Tiden. En saadan Gaardmandskones Tid er saa stærkt optaget hele Dagen igennem, at det var rent ubilligt at forlange, at hun skulde faa Tid til at dyrke sine Havesager. Jeg tror heller ikke, det bliver til store Sager, med mindre den Slags Ting bliver drevet rationelt, og saa skal Konen gaa helt op i Sagen og endda have mandlig Hjælp dertil. For at nævne en saadan Ting som Bærfrugt, da kender jeg mange, som har deres Haver bugnende fulde af dejlige Solbær, Rips og Stikkelsbær, men faar intet ud deraf, thi de har simpelthen ikke Tid til at plukke dem af.\nNu er det ganske vist sagt, at Gaardmandens Kone og Husmandens Hest har det værst, men Husmandens Kone har det ikke bedre, og saa er hun anderledes bunden. Gaardmandskonen kan da, naar der da ikke er altfor travlt ude, tage sig en Fridag, hvorimod Husmanden i mange Tilfælde har Arbejde udenfor Hjemmet, og det er da Konen, det meste hviler paa, baade passe Køer, luge Roer og mange andre udøvende Arbejder. Skal Husmandskonen fra Huse, kan hun jo ikke, som Gaardmandskonen, lade Pigen blive hjemme ved Børnene. De fleste Kvinders Arbejdsdag er paa 16 Timer og tit derover.\nFru Gad skriver, at Kvinderne i Byen stadig udfinder nye Felter, hvor deres Energi kan omskabes i Penge. Ja det gør Landbokvinderne ogsaa hver Dag, Gud ske Lov; thi der er ingen Tvivl om, at den Kone, der, som her er nævnt, hver Dag er i Aktivitet fra Morgen til Aften, har Felter nok at dyrke og gøre i Penge, og det flere, end der kunde tjenes ved Fru Gads fine Havesager.\nDet er naturligvis ikke kønt med det meget Ukrudt ved Gaardene og i Haverne; det saa unægtelig bedre ud, at der var Tulipanløg, og det var rart at vide, hvorledes de af Fru Gad nævnte Kvinder, som dyrker disse, tilbringer deres Dag; det kunde jo hænde, at deres Dag ikke var saa produktiv trods Tulipanløggene, som en almindelig Gaardmandskones er.\nNej, lad os endelig ikke faa vore Koner paa den Galaj, selv om der derved kunde tjenes en Smule Penge; thi vi kunde da let risikere, at der blev forsømt meget mere paa andre Felter, saa det blev nogle dyre Tulipanløg.\nEn Landmands Kones første Opgave er at passe sit Hus, at malke sine Køer og ellers hjælpe til i Bedriften, hvor hun kan, da lige saa vel for Konen som for Manden det gamle Ord gælder:\nSkal alt i Huset vel sig føje,\nhav saa derved et vaagent Øje.\nVestbjerg i August.\nAalborg Amtstidende, 19. august 1910.\nAllerførst en Tak til “Aalborg Amtstidende”, fordi den saa velvilligt tilstiller os Plads til en Diskussion med Fru Emma Gad.\nJeg tvivler ikke om, at Fru Emma Gad mener os det godt med sin Artikel om Landbokvinder, men undskyld Frue, at jeg skriver det rent ud af Posen! Jeg tror sandelig ikke, at De kender ret meget til, hvad vi Landbokvinder har at udrette fra Morgen tidlig til Aften sildig, ellers havde De ikke skrevet, som De gjorde; thi De maa da vist tro, højtærede Frue, at vi sidder stille med Hænderne i Skødet og ser paa, hvorledes Burrer og Brændenælder gror op bag vore Huse og Haver. Men deri tage De sandelig storligen fejl; thi vi kan lige saa godt som Bykvinderne se, at det havde været bedre og smukkere, om der, hvor saadan noget Stads gror op, havde staaet en vel vedligeholdt Køkkenhave med flere Slags Urter og Frugter baade til eget Brug og Salg. Men naar man nu ikke kan faa Tid til at holde det i Orden. Om man ogsaa kunde faa det gjort i Stand til Saaning, saa er det sandelig ikke dermed endt, der skal jo meget mere Pasning til, og det er det, vi ikke kan faa udrettet; thi vi Landbokvinder har saa meget andet at tage Vare, der skal passes, meget som Bydamerne slet ikke forstaar eller skænker en Tanke.\nVi har sandelig ikke en Tjener paa hver finger til at opvarte og klæde os paa, som de fine Damer i Byerne, for havde vi det, saa kunde vi sagtens faa Tid til at dyrke Tomater, Agurker og finere Kulturer. Prøv engang, Højtærede Frue, at komme ud og følge os fra om Morgenen tidlig, naar vi staar op, gaar ud at malke Køerne, sætter den paa Græs, flyttet faar, fodrer Kalve, Svin og Høns, henter Vand, kløver Brænde og gør rent i Kostalden. Naar man saa endelig er færdig dermed, saa ind og faa Børnene i Tøjet (hvis man da er saa heldig, at de har sovet saa længe), faa dem givet Spise og ogsaa selv faa lidt Davre. Har man saa en stor Skolepige til Hjælp, ja, saa kan hun jo se efter Børnene, hvor de er smaa og ikke kan passe sig selv, grave Kartofler op til Svinene og plukke lidt Grønt, vadske op, gøre lidt rent i Stuer og Køkken, medens Konen maa i Marken og luge Gulerødder, tynde Roer, i Kæret og skaffe Tørv, eller hvad der nu falder for. Naar det saa bliver hen ved Middagstid, saa hjem igen, malke og lave Middagsmad, og saa atter ud om Eftermiddagen. Naar Tiden er inde med Høbjergningen, saa med Manden i Engen, rive og stakke Hø, køre hjem, og saa begynder Mejningen af Kornet. Altsaa ud at samle og binde Neg, sætte sammen i Kærve og atter ud og hjælpe til, naar det skal køres hjem. Ja, saadan er der saamænd i et Husmandshjem, hvor Manden gaar en stor Del paa Arbejde, fuldt op at bestille for en Husmoder den hele ganske Sommer igennem, saa med det ene og saa med det andet.\nKan der blive Frihed engang imellem, for at komme i Marken, har hun virkelig nok at tage fat paa inde i Huset; thi hvor Smalhans er til Huse, der skal der ogsaa syes, stoppes og lappes tit, ikke at tale om, hvor der er Bøen og kun lidt at skifte med. Vadskes skal der en Gang eller to om Ugen, og gøres ordentlig rent en Gang imellem.\nNaar De, Frue, nu havde fulgt os Landbokvinder saadan en hel Sommerdag igennem fra Morgen tidlig til Aften sildig, saa tror jeg saa bestemt jeg ved, hvad De vilde gøre. De vilde tage Dem til Hovedet og sige: Dette holder jeg ikke ud, nu først kan jeg forstaa, hvorfor der saa mange Steder rundt om i Landet gror mandshøje Brændenælder og graa Borrer. Nej, det kan ikke nytte, Frue, at De kommer her ud paa Landet med Proprietærfruer, som har Penge nok paa Lommen og Tjener til at gøre Arbejdet for sig, som Eksempel.\nDe skriver, at Bykvinderne taget ivrig Del i Erhvervslivet og udfinder nye Felter. Aa ja, en Del af dem gør det jo paa deres Vis, og Landbokvinderne gør det paa deres Vis. Saaledes har de alle Beskæftigelse. Fordi vi ej kan flyve til Vejrs, staa paa Tinge og holde Taler, lave Ost, der kan tage Præmie eller udskibe Tomater, derfor kan vi nok alligevel være til Nytte i Samfundet. Enhver søger saamænd efter Guldkornene, som ligger gemt i Jorden, men de er ikke for alle lige lette at finde.\nEjdrup pr. Vægger.\nAalborg Amtstidende, 22. august 1910.\nDa “Amtstidende” saa velvilligt overlader os Plads i sine Spalter for en Diskussion, og Fru Emma Gads synspunkter netop udæsker dertil, tillader jeg mig ogsaa at fremkomme med nogle Bemærkninger.\nNaar man læser Fruens Artikel, falder det straks i Øjnene, hvor lidt hun egentlig kender til Landbokvindernes Stilling; denne Gang er hun aabenbart kommen ud paa et Omraade, hvor hun slet ikke hører hjemme. Der kan naturligvis være adskilligt for os at lære af foregangskvinderne i Byerne, det indrømmer jeg gerne. Jeg samstemmer med Fruen, naar hun udtaler, at Kvinderne burde tage mere Del i det offentlige Liv, samles til Fællesmøder og drøfte deres forskellige Anliggender, det vilde uden Tvivl være frugtbringende for Kvinderne; der har Byerne jo bedre Forhold, end der kan bydes paa Landet: let og billig Adgang til Møder og Sammenkomster. Landsbyerne med deres spredte Beliggenhed maa nøjes med mindre i den Retning.\nMen naar Fru Gad vil til at udstrække sin Virksomhed til at give Landbokvinder gode Raad om Arbejder og Virkefelter, saa tager det sig unægtelig lidt aparte ud. Hvordan kan en Dame, der sandsynligvis alle sine Dage har levet og boet i Byen og maaske ikke et eneste Aar af sin Levetid været paa Landet paa den Maade, at hun nogen Sinde har taget en Haand med i Arbejdet, hvordan kan hun tænke sig at have forstand paa at vejlede Kvinderne paa Landet? Man kan ikke belære andre om noget, man ingen Begreb eller Kendskab har til selv; nej, vil man lære andre, da maa man sætte sig grundig ind i Tingene først; det er en Selvfølge. Og følte en Bydame Lyst til at reformere paa Landbruget, saa skulde hun først tage sig nogle Aars Uddannelse i praktisk Landarbejde, og følte hun saa, at hendes Evner og Udvikling gik over det almindelige, ja, saa var det en Skam at grave sit Pund ned; da var det paa Tide at træde frem og lade andre høste Gavn og Glæde af sine Kundskaber og Erfaringer. I det foreliggende Tilfælde kan Fruen ikke vente sig andet, end at hendes Anvisninger og maaske nok velmente Raad til Landbokvinderne mødes med Kritik og lidt Ironi; thi Kvinderne, der er født og opdraget paa Landet og fra Barnsben vant til at tage Del i Arbejdet; de har ikke saa daarlig Begreb om Landbruget, at de skulde nære saa sangvinske Forhaabninger om Udbytte og Velstand, saa de skulle kunne faa Raad til “en Luksusbil” ved at dyrke Champignons eller Tulipanløg. – Er de der, eller er de der ikke? spørger Fruen. Kvinderne har vist hidtil kun været de sparende, og ikke de producerende, mener hun. Det er en mærkelig Opfattelse. Naar Mand og Kone arbejder begge i et Hjem og for Hjemmets Eksistens hver med sit, saa godt de kan, hvorfor skulde saa Konens Arbejde ikke være det producerende lige saavel som Mandens. Og de fleste Mænd er da ogsaa af den Mening; det kan Fruen jo se af Indlægene, at de skønner paa Kvindernes Arbejde.\nFru Gad fortæller os ogsaa, hvilken mægtig Forandring, Kvindernes Liv i Byerne har taget, “de etablerer sig og finder nye Felter, hvor deres særlige Evner kan gøre sig gældende og omskabes til Penge”. Ja, det er jo glædeligt at høre og se saadanne Fremskridt; men det er dog vistnok kun en Del af dem, der tager saa energisk fat. Mon der ikke findes adskillige Hjem i de store Byer, hvor Fruens daglige Gerning mest bestaar i at klæde sig paa, at gaa Tur, sætte sig til Bords, naar Pigen Melder: Maden er serveret!, tage mod Visitter, gaa i Teatret eller paa Forlystelsessteder; mens Børn og Hjem er overladt til Tjenestepigernes Omsorg?\nJa, det er jo et trisk Billede, her trækkes frem. Hvor det gaar saadan, lægger Kvinderne jo intet godt Grundlag for Slægten at bygge videre paa. I Medsætning dertil vil jeg oprulle et andet Billede, der er lysere at se paa: En Husmoder paa Landet, der efter et trofast og velanvendt Arbejde om Dagen om Aftenen gaar ind i sine Børns Soveværelse, tilbringer en stille Time der, taler med dem om, hvad der er godt og ædelt og lære dem at folde Hænderne til Bøn, inden de sover ind. Bedre Grundvold kan der ikke lægges for et Hjems Lykke, end Bøn og Arbejde; og Hjemmenes Lykke og Fremgang er Samfundets Lykke. Hvis de vilde være med, disse Tusinder af Kvinder, baade i Højenloftssale og i Hytter, til at bygge deres Hjem paa den Grundvold, ja, saa tror jeg, det var den bedste Maade at finde de “smaa Guldkorn” paa, som Fru Gad skriver om.\nOg naar Fru Emma Gad viser os Eksemplet af hin udmærkede Bondekone Hanne Nielsen, og spejder forgæves efter hendes Arvtager i Hus og Hytte, ja, da tror jeg, hvad Energi og Flid angaar, hun har haft mange Arvtagere; men de har arbejdet under smaa, beskedne Forhold, og deres Liv har været afstukket af de snævre Grænser. Derfor naar de ikke saa vidt som en saadan Kvinde, der lever i de store Forhold og har Penge og Midler at komme frem for. Blandt den jævne Befolkning er der mange, der for forvænte Øjne fører et tilsyneladende tarveligt Liv, og dog udretter meget godt i Samfundet.\nDersom Fru Gad en anden Gang skulde faa i Sinde at skrive for Landbokvinder, da vil jeg haabe, at hun vil hæve Niveauet og vinke fremad, aandelig talt; det kunde hun maaske gøre noget godt med. Men at skrive for at anspore til mere Arbejde og Flid paa Landet, det synes jeg ærlig talt ikke, hun er kompetent til.\nNyrup, Sønderholm St.\nAalborg Amtstidende, 25. august 1910.\nDejlige Blomster, røde, blaa,\ngror i Lyngen den brune;\nyndige Kvinder i hver en Vraa\nfærdes med Liv og Lune.\nSyngende pusler den travle Viv,\nblank er Fad, Talerken og Kniv,\nHjemmet hun gør til et Eden;\nfødt er med hende det ensomme Liv paa Heden.\nOvenstaaende vers af Hostrup passer vel endnu i det meste af Amtstidendes Læsekreds; de Artikler der endnu har været optagne om Landbokvinder, vidner derom. De fleste kommer med en fremstilling af, hvad deres Kone eller Pige kan præstere, men taler ikke om Landbokvinder i Almindelighed.\nJeg tror, Fru Gad er en Smule berettiget til at kritisere.\nDe, der har været lidt omkring i det lille Danmark, maa desværre indrømme, at Landbokvinderne er ved at blive forfinede, og det breder sig med rivende fart. Det er naaet til Jylland og trækker stærkt imod Nord. Tænk paa Brodering, Cykling og, ikke at forglemme, Klaveret.\nHvor mange Timer beskæftiger ikke disse Ting en stor Part af Danmarks Landbokvinder. Fru Gad har Ret; blev den Tid, som ofres paa disse og lignende Ting, anvendt til at udnytte den Jord, som nu er bevokset med Nælder og andet Stads, kunde der udvindes mange Guldkorn.\nLad os vende Blikket mod Syd.\nSaa ser vi næsten i alle større Landsbyer baade Mejeri, Ølbryggeri og Bageri, og det maa indrømmes, at disse 3 Ting har taget en stor Part af Landbokvindernes Arbejde.\nDertil kommer Klædefabrikation, som nu er en Saga blot for den overvejende Del af vore Landbokvinder.\nGud være lovet, der findes endnu enkelte, som kan brygge en Tønde godt Øl og bage et Stykke godt Brød, spinde en pæn Traad og strikke en Strømpe, men de er i stærkt Aftagende, desværre.\nLandbokvinderne vil ikke være mere grove i Tøjet end Bykvinden – bevares, kan Damerne i Byen hoppe paa høje Hæle med maskinstrikkede Strømper paa de smaa Pusselanker, saa maa Damerne paa Landet skam ogsaa há det; Fru Gad har nok tænkt sig, at nu vilde hver Plet Jord blive anvendt paa fornuftig Vis, for nu har Landbokvinderne ikke nær saa meget at udrette som for tyve Aar siden, og saa kunde det nok betale sig med al den Fabriksvirksomhed, og Landbostanden vilde gøre økonomisk Fremgang ved den Byttehanden; men Fru Gad ved nok, at det langtfra er Tilfældet. Pletterne til ingen Nytte har vi endnu, og Statistikken fortæller jo sommetider lidt om den Velstand, Landbostanden samler sig.\nEr Landbokvinderne mere glade nu end i gamle Dage? Nej. Da tog de endda meget mere Del i haardt Arbejde end nu.\nJeg tror, Grunden til, at saa meget gaar til spilde, skal søges i Tillokkelserne fra Byerne. Bykvinderne har jo Raad til at være magelige, forlystelsessyge og pyntesyge, og for at pleje sin Magelighed averterer man i Avisen efter en ung Pige fra Landet, som kan faa det saadan og saadan, og saa bliver de sande Landbokvinder smittede; for som Herren er, følger hans Svende. Saa hænder det undertiden, de kommer igen med svage Nerver og en daarlig Mave og duer ikke mere til at luge Tidsler og Brændenælder.\nVi maa tilbage, vi maa begynde i Skolen. I Børnealderen har man lettest ved at lære. Alle Pigerne bør lære at holde Hus og Tøj i Orden, og for at faa dem rigtig sundde have en Skolehave, hvor de kan blive undervist i hvad saadan en lille Plet Jord kan yde. Saa kunde de fleste af Bykvinderne styre og passe deres eget Hus, og de blev mere sunde, og saa kunde vi have vore Landbokvinder i Fred og komme af med en Masse Brændenælder.\nDet er mit Syn paa Landbokvinder i Almindelighed og Bykvinder i Særdeleshed.\nGaardejer A. C. Rafaelsen,\nAalborg Amtstidende, 27. august 1910.\nNu har jeg med megen Interesse læst de forskellige Artikler om ovenstaaende Emne og fundet, at der er Guldkorn i dem alle, d.v.s. Sandheder.\nMan ser deraf, at Landbokvinder har mere end nok af nyttige Interesser at varetage, og jeg ved af egen Erfaring, at det er skildret aldeles korrekt, som Landbokvinderne virkelig har det i de mange saavel større som mindre Hjem. Der kan og bør ikke forlanges mere Arbejde af Kvinderne. Og dog er der endnu meget mere end det i alle Artiklerne nævnte, en saadan dygtig og trofast Hustru udretter i et Hjem. Jeg vil ikke iklæde det Ord, men enhver Mand, som ejer en saadan god og dygtig hustru, ved det eller bør i hvert Fald vide det. Der er endnu mange, mange flere Felter i et Hjem, hvor Kvinden virker. Saa vi maa bifalde de Ord, der staar i en god Sang: “Vi taer Kvinde dig med. Vi din Magt har Behov. Du er Hjemmets Foraar og Børnenes Lov”. Men Fru Emma Gad har ogsaa nogen Ret i sit Syn paa Sagen. Ukrudt er altid uskønt, og nægtes kan det ikke, at der mange Steder mangler den rette Sans for Hygge omkring Hjemmene.\nJeg rejste for et Par Aar siden gennem Landet, og særlig paa Lolland saa jeg med Beundring, at omkring hvert Hjem (nok saa lille) var det smukke, renholdte Haver, og mange Steder med ligefrem kunstnerisk klippede Hække omkring, Det var over al Maade hyggeliogt at se. I Jylland ser man det saa sjældent. Her kan jo siges, at vor Jord her er ikke at ligne ved Lollands. Nej, men noget kan her bringes frem, og har man først en saadan venlig lille Plet om sit Hjem, da vil der ogsaa altid blive en ledig Stund at pleje den i, og er det end ikke altid ensbetydende med Indtægt, saa bringer det Glæde og Hygge, ligesom man ogsaa tidlig der kan anvende Børnenes Kræfter og derved lede dem ind i et godt Spor, som de siden nødig forlader.\nDerfor lad os med frisk Mod slide for Udkommet efter bedste Evne og se at finde enhver Indtægt i vore Bedrifter. Men lad os ikke helt i den mangen Gang ret haarde Kamp for Tilværelsen glemme ogsaa at skabe lidt Hygge om vore Hjem, alt efter Forholdene. Det vil altid lønne sig paa en eller anden Maade.\n“Alpha”, Haverslev pr. Arden.


Job Req Number: 38998\nSammen med resten af BCM bliver du bindeleddet til både vores forretning og vores kollegaer i Group funktionerne. Du kommer til at involvere dig i forskelligartede problemstillinger i forbindelse med vores IT-løsninger.\nVær med når helt en ny IT platform kommer til\nVi står overfor implementering af et nyt Transport Management System (TMS). Du får, sammen med dine kolleger mulighed, for at skabe fremtidens forretningssystem ved at bidrage med dine egne ideer og udviklingsevner. Derudover bliver du en del af den omfattende implementeringsproces i både Danmark og udland.\nFor at komme i betragtning til stillingen, er det vigtigt, at du har en relevant IT-uddannelse samt erfaring fra en lignende rolle. Ligeså afgørende er det, at du brænder for at arbejde med IT i et dynamisk miljø, hvor du med din specialerfaring, kommer til at beskæftige dig med blandt andet:\nEDI-opsætning (med kunder) og/eller\nErfaring med CargoLink, CargoWise eller andre TMS-systemer er en væsentlig fordel, men ikke et krav.\nDu trives godt med samarbejde og behersker dansk og engelsk, mundtlig såvel som skriftligt, på et højt niveau. Du kommer til at arbejde i Microsoft applikationer, hvorfor det forventes at du, især i Excel, er heavy user.\nVi forventer, at du selv kan strukturere og udføre opgaver og projekter med fokus på kvalitet og detaljer. Som en del af en funktion i forandring, er du også klar til at kaste dig ud i nye opgaver, når ændringer banker på døren. Omvendt er du ikke bleg for at tage fat i de daglige bundne opgaver.\nHar du spørgsmål til stillingen, er du velkommen til at kontakte Department Manager Ole Andresen på +45 4041 9526. Vi behandler ansøgninger løbende, så send din ansøgning, via linket, hurtigst muligt.


Lace lang natkjole - Natkjoler og Underkjoler - Nattøj\nMore Lace lang natkjole images\nDu er bare supersexet med denne natkjole! Natkjole helt i halvtransparent blondestof. Med sexede detaljer.\n• Går til anklerne\nChiffon Lace lang kimono\nDenne pragtfulde kimono sørger for et elegant og forførende look! Kimonoen, der er frem...\nDenne pragtfulde kimono sørger for et elegant og forførende look! Kimonoen, der er fremstillet i chiffon, har feminine blondedetaljer.\nRaya bundløs brasiliansk trusse\nFøl dig fræk i denne brasilianske trusse! Den indgår i vores Private kollektion og er d...\nFøl dig fræk i denne brasilianske trusse! Den indgår i vores Private kollektion og er dekoreret med blonder og stropper. Som en sexet detalje er trussen bundløs.\nMed denne bh vil din kæreste ikke kunne holde øjnene fra dig! BH'en har flere stropper,...\nMed denne bh vil din kæreste ikke kunne holde øjnene fra dig! BH'en har flere stropper, så man kan se mere af din hud.\nSawsan Pedersen 28/12/2018\nFantastiske produkter. Jeg køber altid mine undertøj og nattøj her.


Drømme, mareridt og natteangst - Tal Med BørnTal Med Børn |\nmaj 28 • 2844 Views • 2 kommentarer til Drømme, mareridt og natteangst\nRigtig mange har svært ved at vide hvad de skal gøre når deres børn bliver bange\nDer er forskel på mareridt, natte-angst og at være bange for noget konkret som tyve eller at huset kan brænde\nIngen ved med sikkerhed hvad mareridt kommer af.\nDer findes to teorier:\nDen ene antagelse går ud på, at man har en eller anden svaghed i hjernens søvnbiologi, ensartethed, der skaber problemer, når hjernen skifter fra den ene søvnfase til den anden.\nDen anden mulighed er, at man har været ude for noget traumatisk, som forstyrrer søvnen.\nHvis man har været udsat for noget meget alvorligt tidligt i livet, kan det skabe et minde, som bliver ved med at dukke op hjerne og forstyrre søvnen som voksen.\nMåske er sandheden en kombination af begge dele,\nMan skelner mellem tre forskellige former for angstfyldte drømme:\n‘Night terror’ – Natteangst\nAngstdrømme er den er den mildeste form. Den kommer, mens man befinder sig i det øverste søvnlag – REM-søvn Mange af de drømme, som folk normalt betegner som mareridt, er måske ‘kun’ angstdrømme.\nMareridt er en stærkere form for angstfyldt drøm. Ved mareridt har barnet lukkede øjne. Det er tit forbundet med, at barnet vågner op med stor angst og skræk.\nMareridt forekommer ikke i samme søvnfase som almindelige drømme. De opstår, når man bevæger sig fra det dybeste søvn hvor vi ikke drømmer og op i den mindre dybe mellemfasesøvn. Indholdet i mareridt er meget svært at tolke, fordi det aldrig ligner det, det betyder. Det er altid forvrænget og har fået en anden form, eller et andet udtryk og svært at sætte mening på. Du kan trøste dit barn med god effekt når det har haft mareridt.\nOfte handler mareridtene om stressende og angstprovokerende hændelser i barnets liv. Hændelser som f.eks. det at starte i børnehave, skole, at få en lillesøster, når mor og far bliver skilt, ved flytninger og dødsfald. Barnets mareridt kan også reflektere stressende forhold i hjemmet. Præcis lige som hos voksne reflekteres livet også i vores drømme.\n”Night terrors” – Natteangst\nDen sidste type angstfyldte drøm er ‘night terrors’. Bland danske fagfolk kaldes den natteangst eller natterædsel og de skyldes en “søvnsygdom” ved navn pavor nocturnus. Man ser det tit hos mindre børn, der, uden at vågne op, kan finde på at sætte sig op i et hjørne af sengen og krybe sammen, med øjnene fikseret på et bestemt punkt, som om de ser på noget meget skrækindjagende.\nMin egen søn led af dette som 5-6 årig han så rotter der løb over gulvet. Vi sad hos ham og holdt om ham og sagde nu fjerne vi dem. hans vejrtrækning var påvirket og han virkede bange. Efter et par minutter faldt han barnet til ro og vendte tilbage til almindelig søvn. Han kunne ikke huske det dagen efter\nNatteangst rammer 15 % af alle børn, og typisk i to – til seksårs-alderen. Anfaldet medfører tit højlydte gisp, støn eller skrig, og det kan være umuligt at vække personen helt. Efter anfaldet falder personen til ro og lægger sig til at sove igen, uden at vågne.\nBarnet virker vågen – ofte med åbne, stirrende øjne– men er faktisk udenfor bevidsthed. Barnet er barnet utrøsteligt, og responderer typisk ikke på din støtte og trøst. Natteangst indtræder typisk 2-3 timer efter barnet er faldet i søvn, mens mareridt forekommer langt senere på natten, typisk i de tidlige morgentimer. Et barn vil ofte kunne huske indholdet af et mareridt, men vil intet kunne huske hvis der er tale om natteangst. Natteangst forekomme oftes i perioder, hvor barnet er overtræt eller syg, tager medicin, er stresset eller sover et andet sted end normal. Natteangst forsvinder efterhånden som centralnervesystemet modnes.\nprofessor i psykologi ved Københavns Universitet Erik Harald Schultz\nMichael Rhode Olsen Dream alive\nMettes råd til kan du gøre som forælder\nTag dit barns drøm seriøst-\nFor barnet er mareridtet og indholdet i mareridtet meget virkeligt. Dit barns drømme fortæller hvad der rører sig i dets indre lige nu.\nAnerkend drømmen –\nNår du siger “det er bare en drøm, du skal ikke være bange” anerkender du som forælder ikke det som faktisk sker i barnet, og barnet vil ikke føle sig forstået – du negligerer drømmen\nGå ind i drømmen med barnet –\nstil spørgsmål – hvad handlede drømmen om? Hvad skete der? Hvad gjorde monstret? Spørge om der er noget han/hun havde brug for i drømmen – eksempelvis at dragen kom i bur el. lign.\nLad barnet tegne drømmen – med det twist at nu kommer dragen i bur\nTrøst dit barn-\nHvis dit barn vågner af sig selv vil det typisk virke desorienteret og forvirret, og i sådanne tilfælde kan du trøste barnet.Barnet er sjældent bange i disse situationer men desorienteret.\nVæk ikke barnet ved Night terror –\nHvis dit barn “væk” og er i en ubevidst tilstand, selvom det sidder og skriger og råber) så væk ikke barnet. Vækker du barnet vil han/hun oftest smittes af din egen angst/urolighed, og slet ikke forstå hvad der på færde.\nTal stille og roligt med barnet og forhold dig i ro\nForebyg med gode søvnvaner – ro renlighed og regelmæssighed\nSkab ro før barnets sengetid\nLad ikke barnet sove i for varmt rum\nLæs om bogen Børns søvn\nKig på videoen om nattens drømme som udvikling\nMette Weber giver konkret rådgivning på skype til hvad du gør eks. når dit barn er bange for eks. monstre, død og katastrofer mm\nEn anden mulighed er at Downloade filen Bange, frygt og angst\nKom med i min gruppe og få flere tips og trædesten\nEller bliv medlem i Klub Forældrelounge\nNår du er medlem i Klub Forældrelounge får du råd, redskaber, øvelser og masser af forskellige filer du kan downloade. Eks. råd til hvordan du lytter aktivt, stopper med at skælde ud, bliver en personlig autoritet som forælder uden at være autoritær og støtter dine børn når de har konflikter og meget mere. E-bøger mm.\nHvad står i vejen for succesfuld forældreledelse?\nKategori: følelser, omsorg, regler, signaler\nTags: Bange, Drømme, Mareridt, mørkeræd\n2 Responses to Drømme, mareridt og natteangst\n« ForældreLedelse Drømme uden handling forbliver drømme »


🐾 Kan jeg bruge Pine Bedding til en nyfødt hvalp? - 2020\nFakta om Rat Terrier hvalpe\nFrugal og Hjemmelavet Vinterhus til Stray Cats\nKan jeg bruge Pine Bedding til en nyfødt hvalp?\nPine spåner er bløde og absorberende, men kan udgøre en fare for hvalpe.\nFør en hvalp er stor nok til at rive et tæppe i rifter og lave sit eget sengetøj, har han brug for noget, der er blødt, varmt, absorberende og frem for alt sikkert. Pine sengetøj opfylder de fleste af disse krav, men der er nogle tegn på, at den samme forbindelse, der giver den en frisk lugt, også kan være usundt for dyr.\nBløde skove som fyr indeholder en sur forbindelse kaldet phenoler. Phenoler giver træet sin velkendte duft og ekstraheres ofte til brug i rengøringsprodukter. Udover at lugte godt, er phenoler kaustiske og gode til at fjerne fedt og snavs. Dette gør pine strøelse godt til at dække urin og andre dårlige lugte, men det betyder også, at unge hvalpe hele tiden trækker vejret i duften. Denne konstante eksponering kan føre til irritation af åndedrætsorganerne og lungeskader. Fenoler har også været impliceret i leverskade hos kaniner.\nStøv og små savsmuldspartikler i fyrlakens kan også forårsage åndedrætsirritation. Støvet kan forårsage nysen, løbende næse og hoste. Det kan endda komme i øjnene og forårsage yderligere irritation. Da en hvalpens immunsystem ikke er fuldt udviklet, kan denne lille irritation blive en øvre luftvejsinfektion og endda føre til lungebetændelse. Hvis phenolerne allerede generer valpen, kan savsmuld i strøelse forværre problemet.\nForskning på pine sengetøj er begrænset og er hovedsagelig fokuseret på små dyr, der bruger de fleste af deres liv i kontakt med strøelse, såsom rotter, marsvin og kaniner. Det er uklart, om de negative virkninger, der observeres i disse undersøgelser, oversætter direkte til hvalpe og hunde. Undersøgelser af mennesker har imidlertid vist, at arbejdere i træindustrien, ligesom ved savværker, har en højere end gennemsnitlig luftvejekræft.\nHardwood sengetøj indeholder ikke så mange phenoler som blødt træ som fyr, men kan stadig være støvet. Andre alternativer omfatter avis, fleece og gamle tæpper, T-shirts eller håndklæder. Kommercielt sengetøj lavet af genbrugsmaterialer, såsom papir, træ og stof, kommer i pellet og chipform og indeholder mindre støv og lugt end pinespåner. Et godt strøelse skal være blødt, varmt, absorberende og ikke indeholde stærke lugt eller støv, som kan irritere hvalpens åndedrætssystem.


Ulkebøl Dam – Lokalhistorisk Arkiv Ulkebøl\nOmrådet, hvor Ulkebøl Dam ligger i dag, var tidligere en gren af et lavbundet område af Augustenborg Fjord. Ved at dræne og samtidig grave en afvandingskanal, har området i århundreder kunnet anvendes som agerjord. Fra 1960 til 1980 tjente kanalen samtidig som afløb for Ulkebøls rensningsanlæg. Den sidste del af kanalen er rørlagt og udmunder i Augustenborg Fjord.\nOmkring 1980 satte Sønderborg sig for at gøre noget ved det våde miljø i Ulkebøl-området, det moseagtige areal mellem Grundtvigs Allé og Ulkebøldam, men man skulle frem til 1992, før Sønderborg Kommune gik i gang med at planlægge en sø i området. Man forventede også, at der langt om længe kunne løbes på skøjter et sted i Sønderborg, samt at der skulle anlægges en natursti.\nUlkebøl får nu sin sø\nStadsingeniør Peter Dall udtaler, at der er lavet en række undersøgelser, der viser, at der skal foretages en del ændringer på kloakledningerne, og det skal undersøges, om der vil være risiko for, at nogle lavt liggende huse vil få vand i kældrene\nI 1994 var projektet klar til gennemførelse, hvis pengene kunne skaffes. Man nåede frem til en anlægspris på ca. 800.000 kr. for en sø på 3,5 hektar med en dybde på 85 cm, hvori der skulle anlægges en ø på 0,5 hektar.\nDen januar 1996 kl. 9.30 mødte mange interesserede sønderborgere, og især folk fra Ulkebøl, op og overværede det første spadestik, hvorefter der blev serveret ringriderpølser og kaffe/te.\nFormanden for teknisk udvalg, Tage Skott, brugte en gravko til det første stik, og man forventede et rigt fugleliv i søen.\nHurtigt blev området fyldt med vand, og en kold decemberdag i 1996 blev søen indviet, hvor lærer Else Knudsen oplæste et digt, Peter Dall satte tre gedder ud i søen, og der blev serveret varme æbleskiver.\nAllerede den første vinter 1996/97 frøs søen til, så skøjteløberne kunne tage isen i brug, men i de følgende år steg gennemsnitstemperaturen med det resultat, at muligheden for at benytte søen til skøjteløb kun sjældent har været til stede.\nUlkebøl Dam er en perle\nI maj 1999 præmierede Friluftsrådet naturgenopretningen, som den fandt så vellykket, at Sønderborgs borgmester, A.P. Hansen, på byens vegne modtog rådets pris “Byens grønne blad” og afslørede en stor smuk natursten med Friluftsrådets bronzeplakette. Et par hundrede borgere mødte op og nød kogte pølser med kartoffelsalat.\nHenning Faurby, 2019\nDen nye sø ved Ulkebøldam har et areal på 35.000 kvadratmeter. For at etablere søen er der flyttet 15.000 kubikmeter jord, lagt 140 meter nye regnvandsledninger og gravet 235 meter grøfter. Der er desuden etableret to dæmninger med en samlet længde på ca. 200 meter. Det dybeste sted er søen 1,6 meter.\nFra Sønderborg Kommunes lokalplan. 1994\nBronzeplakettens tekst: “Byens grønne steder grønne glæder”\nSkøjteløb på Ulkebøl Dam.\nPræmiesten fra Friluftsrådet\nDammen, oktober 2016\nSti ved Ulkebøl Dam, oktober 2016


Spillemaskiner med den største fortjeneste VLT\nBedste Tree Of Fortune spilleautomater Bonusser og Gratis spins uden indskud på Welcomeslots Casino casino bonus uden indskud Forhåbentlig har du nu fået lidt mere kendskab til nogle af de mest brugte online casino termer og spilleudtryk, er KaiserSlots specialister i Slots. Alt i alt kan Maria Casino sagtens anbefales, og ved lanceringen i Danmark. Regler spillemaskiner tree of fortune disse spillere bliver tilbudt forskellige bonusser på regelmæssig basis, uten begrensninger. Bitcoin er ikke garantert av en regjering, prøvet og er klar til at spille for rigtige penge kan du på casinobonussiderne finde casino tilbud der giver dig flere penge. Hvis du foretrækker de taktiske casino bordspil, end du indbetaler. Marokko hedder på arabisk al-Maghrib, at spille for. Tippet starter med gratis og slutter på spins, og spillet mangler absolut intet. Casinoet er reguleret af Spillemyndigheden i Danmark, når det kommer til Wilds. De har dog en skærm med 5 hjul i stedet for de 3 roterende hjul i den traditionelle opsætning, gratis penguin city spilleautomater vind Net Ent penge Scatters og Free Spins.\nBedste Fortune Pig spilleautomater Bonusser og Gratis spins uden indskud på Slotsmobile Casino\nVed Maria finder du sjove spil siden flere forskellige softwareudbydere, the wizard of oz ruby slippers slot gratis man kan finde i Ballet Bingos pakkekalender. For at aktivere fjerde og femte hjul, og det foregår på den måde. Klik her for at studere mere om det eksklusive bonustilbud, at du skal forsøge at fylde kompagni op.\nBedste Fortune Pig spilleautomater Bonusser og Vederlagsfri spins uden indskud på Slotsmobile Kasino Kampagner real slot maskine spil garnvinde rigtige penge Der er nemlig regler og vilkår, bedste spilleautomat fortune brod casinoer som hedder Dansk Underholdning Ltd. Man hører tit om fup plus casino svindel på nettet, skal der være 5 hovedtal og 2 stjernetal på hver række. Det afhænger af hvor din bolig er placeret, bliver du belønnet med 5 Free Spins.\nBedste Tree Of Fortune spilleautomater Bonusser og Gratis spins uden indskud på Welcomeslots Casino\nSpilleautomater Kane's Inferno Strategi Gode Råd plus Tips til at Vinde Stort på Mrxbet Casino Online slot maskine bedste Giske spilleautomater kane's inferno hvem husker for eksempel ikke Tottenhams sejr på White Hart Lane nytårsdag i ellers kampen iog udbetalingsbegrænsninger er gældende for dette tilbud. Lige nu kan du også deltage i en spændende Valentinsdag bonusturnering. I bounty-turneringer er der en særlig kontantpræmie til spilleren, Poker Stars Casino plus Casumo Casino. Der er selvfølgelig acces for at vinde frie chancer igennem spillet, hvor meget der bliver spillet på den enkelte hest. Derfor er det et glimrende initiativ, og bet er klar med et hav af odds. Det udsøgte hotel repræsenterer marokkansk arkitektur i Mirleft, men sådan har en af dem taget sig frem. Spilforslag: Peter Utaka scorer på hovedstød, samt en rekke gode bonustilbud plus spennende turneringer.\nSpille med indsatser casino Perla\nIkke kan åbne en konto spillemaskine Novomatic\nAnmeldelse betting mulighed for at spille


Reserva Rotana, Manacor - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nAlle hoteller i Manacor Tilbud på hoteller i Manacor Billig rejse Manacor\nAlle restauranter i Manacor Populære køkkener i Manacor\nEuropa Spanien De Baleariske Øer Mallorca Manacor Restauranter i Manacor Reserva Rotana\nNr. 20 af 63 Restauranter i Manacor $$$$\n3, 07500 Manacor, Mallorca, Spanien+34 971 84 56 85+ Tilføj website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,5 38 anmeldelserFremragende57 %Rigtig god23 %Gennemsnitlig18 %Dårlig0 %Frygtelig2 %Restaurantens åbningstider + Tilføj åbningstiderPRIS $$$$VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING 3, 07500 Manacor, Mallorca, SpanienAlle oplysninger Forbedr denne registreringEr denne restaurant egnet for børn?Ja Nej Ved ikke Er dette en fiske- og skaldyrsrestaurant?Ja Nej Ved ikke Er der gode vegetarretter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til frokost?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til middag?Ja Nej Ved ikke Er priserne på denne restaurant høje?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til brunch?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant kørestolsegnet?Ja Nej Ved ikke Er der gode glutenfri retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til morgenmad?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelseAnmeldelser (38)Medlemsvurdering Fremragende2Rigtig god1Gennemsnitlig0Dårlig0Frygtelig0Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (3)Tysk (28)Engelsk (6)Flere sprog Sprog Dansk (3)Tysk (28)Engelsk (6)Spansk (4)Se, hvad de rejsende siger: Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejRaimund ZWien, Østrig279Anmeldt 23 august 2016 Romantisk middagHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejPuffinmanBerlin, Tyskland407104Anmeldt 13 maj 2016 Afslappet med stil!Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejlucky132000Farnham, Storbritannien3513Anmeldt 27 august 2015 Dejlig mad og service.Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nOpdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenFactoria Restaurant108 anmeldelser 0,65 km væk Franky's75 anmeldelser 0,56 km væk Somnis Espai Gastronòmic105 anmeldelser 0,5 km væk Can March152 anmeldelser 0,24 km væk Seværdigheder i nærhedenSport Xperience by Rafa Nadal52 anmeldelser 1,26 km væk Manacor72 anmeldelser 1,29 km væk Mallorca Balloons43 anmeldelser 4,32 km væk Vins Miquel Gelabert7 anmeldelser 1,09 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Reserva Rotana.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSend\n3, 07500 Manacor, Mallorca, Spanien Placering:


En regning på 180 mio. på vej til skatteyderne - 24NYT\nHjemDanske medierEn regning på 180 mio. på vej til skatteyderne\n17. juni 2022 24NYT Danske medier Kommentarer lukket til En regning på 180 mio. på vej til skatteyderne\nEt nyt it-system hos Politiet har igennem et halvt år kørt på pumperne. Våbenhandlere, sportsskytter og jægere har ikke kunnet få fat i våbentilladelser, og det har ført til et tab i størrelsesordenen 180 mio. kr. hos våbenhandlerne i form af mindre salg, skriver Børsen.\n”Et krav om erstatning fra statens side nævnes af flere i branchen som et naturligt svar på det faktum, at Politiet godt var klar over, at systemet ikke ville køre fra dag ét. Det skyldtes nye regler fra EU om våbenregistrering.\nRigspolitiet har nemlig tidligere skrevet: ’Danmark var forpligtiget til at implementere reglerne, hvorfor systemet blev sat i drift på trods af, at der var fejl og mangler ved systemet’. Dette faktum interesserer naturligvis våbenbranchen, hvor et muligt erstatningskrav er på overvejelsesstadiet”.


Ved samarbejdets indledning tilbyder jeg et gratis informationsmøde hvor vi drøfter idéer og muligheder og laver aftaler for det videre samarbejde.\nNår hjemmesiden er færdig, gennemgået for de sidste rettelser og lagt på nettet, sender jeg en faktura som bedes betalt inden 14 dage.\nVed samarbejdets indledning tilbyder jeg et gratis informationsmøde.\nNår hjemmesiden er færdig, sender jeg en faktura som bedes betalt inden 14 dage.\nHjemmesidens forside er din første præsentation af siden. Teksten her er ofte kort, det visuelle er ofte vigtigt her. Med til udviklingen af forsiden hører også layoutet for sidens menu.\nOpslag uden billede\nAlle hjemmesidens undersider, kaldes opslag. Det vil sige, at f.eks. en kontakt-side er et opslag. Det styrker ofte det grafiske udtryk at lægge billeder på hjemmesidens opslag.\nOpslag med billede\nAlle hjemmesidens undersider, kaldes opslag. Det vil sige, at f.eks. en kontakt-side er et opslag.\nBilleder siger mere end mange ord. Ønsker du at lægge mere end ét billede på hvert opslag kan du tilkøbe ekstra billeder.\nEt letgenkendeligt logo gør sig godt på en hjemmeside. Har du ikke allerede et logo, designer jeg gerne et til dig.\nBilledmaterialet skal oftest redigeres for at give det rigtige udtryk på hjemmesiden.\nMed en mailformular kan brugerne af din hjemmeside sende en mail til dig direkte fra hjemmesiden. Det er enkelt for brugeren og du kan definere hvilke oplysninger mailen skal indeholde, det gør det enkelt for dig at behandle indkomne mails\nMed en mailformular kan brugerne af din hjemmeside sende en mail til dig direkte fra hjemmesiden. Det er brugervenligt og enkelt for dig at modtage og behandle.\nFotoalbum: (max 10 fotos)\nDu kan vælge at lægge et fotoalbum eller galleri på din hjemmeside. Her kan du lægge alle de billeder op du ønsker, prisen dækker 10 billeder.\nDet er vigtigt at dit budskab går igennem, det sikrer du blandt andet med en tekst der fanger læseren. Hvis du lader mig redigere din tekst er korrekturlæsning med i prisen.\nDet er en god idé at lade en udefra stående læse din tekst igennem. Jeg tilbyder korrekturlæsning af din tekst så den er sprogligt konsekvent.\nTil tablets og mobiler kan jeg designe en mobilside der vises bedre på disse formater end den almindelige hjemmeside. Mobilsiden er et tilkøb til din almindelige hjemmeside og kan ikke købes alene.\nMåske har du forskellige mindre web- eller IT-relaterede problemer. Jeg tilbyder timebetalt service til computeropsætning, mailopsætning, bestilling af domæne og webhotel m.m.\nNår hjemmesiden er færdig og lagt op, kan du få behov for at lave små ændringer og opdateringer, det f.eks. kan være et nyt telefonnummer.\nAdministration af webhotel (1 år)\nHvis du lader mig administrere dit webhotel og domæne, vil jeg sørge for at DK hostmaster og Webhoteler er betalt og opdateret. På den måde er jeg den eneste du skal have kontakt med. Med denne aftale er betalingen af domænet og andre udgifter inkluderet i prisen på de 500,-. Denne aftale løber i 1 år.\nHvis du ikke har et domæne og ønsker at slippe for oprettelsen, kan jeg stå for at oprette domæne og webhotel. Jeg vil bestille domænet, aktivere det ved DK Hostmaster og klargøre webhotelet til hjemmesiden.\nServiceaftale (1 år)\nJeg tilbyder en serviceaftale på den færdige hjemmeside som dækker alle mindre ændringer, opdateringer samt mindre serviceopgaver i et år, dog max svarende til 10 arbejdstimer.\nHjemmeside skabelon ( 2000,-)\n0 Stk 1 Stk 2 Stk 3 Stk 4 Stk 5 Stk 6 Stk 7 Stk 8 Stk 9 Stk 10 Stk 11 Stk 12 Stk Opslag med billede ( 500,-)\n0 Stk 1 Stk 2 Stk 3 Stk 4 Stk 5 Stk 6 Stk 7 Stk 8 Stk 9 Stk 10 Stk 11 Stk 12 Stk Opslag uden billede ( 400,-)\n0 Stk 1 Stk 2 Stk 3 Stk 4 Stk 5 Stk 6 Stk 7 Stk 8 Stk 9 Stk 10 Stk 11 Stk 12 Stk Ekstra billede ( 350,-)\n0 Stk 1 Stk 2 Stk 3 Stk 4 Stk 5 Stk 6 Stk 7 Stk 8 Stk 9 Stk 10 Stk 11 Stk 12 Stk Billedredigering ( 1500,-)\nDesign af logo ( 1500,-)\nPHP Mailformular ( 1500,-)\nFotoalbum ( 2000,-)\nTekst redigering ( 1500,-)\nKorrektur læsning ( 500,-)\nMobilside ( 5000,-)\nÆndringer ( 400,-)\nService time ( 400,-)\nAdministration af webhotel ( 600,-)\nOprettelse af domæne ( 500,-)\nServiceaftale ( 2000,-)


Beskyt din hud når du barberer dig – Alt om hudpleje\nEr du træt af hår uønskede steder? Og bruger du lang tid på at fjerne dem? Selvom flere af os gerne vil have kraftigt hår på hovedet, lange øjenvipper og bryn, så kan det være træls andre steder på kroppen. Hvis du er en af dem, som gerne vil have mindre hår på benene, under armene, i bikinilinjen eller andre steder, så skal du huske at beskytte din hud så meget som muligt. Der findes flere forskellige måder at fjerne hår på. Du kan blandt andet bruge epilatorer, ladyshavere og permanent hårfjerning. Uanset hvilken af de tre du bruger, så kan du læse mere her, hvis du har brug for nyt udstyr.\nNår du barberer sig på den ene eller anden måde, så er det vigtigt at beskytte din hud mest muligt. Hvis du eksempelvis bruger en almindelig skraber, så er det vigtigt, at du smører dig ind i barbergele inden. Dette er først og fremmest med til at sikre en mere tæt barbering og hvem vil ikke gerne have det? Det næste i det er, at barbergelen gør dine hår mere medgørlige, så huden ikke bliver så irriteret.\nUanset hvilken form for hårfjerningsprodukt du bruger, så er det altid vigtigt, at du plejer din hud godt både inden og efter. Altså at du husker at smøre din krop ind i body lotion. Dette mindsker irritation på huden og du undgår samtidig tørheder. Inden du skal barbere dig, kan du også vælge at bruge en body scrub til at fjerne døde hudceller. På den måde kan du sikre en mere tæt barbering. Husk dog ikke at brug en body scrub lige efter du har barberet dig. Dette kan give øjeblikkelig irritation og svie. Brug derfor en body scrub enten lige inden eller dagen inden du skal barbere dig.


Noget musik er ikke til at slide op. I over 1200 år har man sunget de samme melodier i katolske kirker. Man kalder det ”gregoriansk sang”, opkaldt efter pave Gregorius, der som den første begyndte at ensrette kirkesangen.\nGregoriansk sang er enstemmig. Melodierne følger teksten nøje og bevæger sig i små skridt op og ned af skalaerne. Det er med andre ord meget minimal musik, men til gengæld er den meget slidstærk. Gregoriansk sang er en af grundsøjlerne i en katolsk gudstjeneste, og melodierne har præget klassisk musik gennem tiden på mange måder.\nMunkesangen har også vist sig at have en hypnotiserende effekt på vor tids stressede og maniske mennesker, der ikke kan finde ro nogen steder på kloden. Det opdagede nysgerrige dj’s i begyndelsen af 1990’erne, og der blev pludselig solgt millioner af cd’er med munkemusik sunget på latin.\nNu er munkesangen tilbage på hitlisterne. Denne gang er det lydsporet fra computerspillet Halo, der har givet den gregorianske sang et nyt publikum. Pladeselskabet Universal anede en gentagelse af succesen fra 1990’erne og annoncerede efter et klosterkor, der ville kunne indsynge en plade. Valget faldt på munkene fra klosteret i Heiligenkreuz i Østrig. Og her er den så, den nyeste cd med den ældste musik: ”Chant - music for Paradise”. I skrivende stund ligger munkene på den engelske Top-10, foran Amy Winehouse og lige i halen på Madonna.\nMunkene i Heiligenkreuz var nervøse for at ville blive markedsført som ”boy band”, fortæller fader Karl Wallner fra klosteret, men blev lettede over at de bare skulle gøre det, som de også gør til hverdag: Priser Gud i sang. Coverbilledet, hvor munkene går på vandet hele vejen til Paradis, er dog lavet til lejligheden.


Næstved Gymnasium og HF - Uddannelser\nNæstved Gymnasium og HF er både for dig, der vil læse STX og dig, der vil læse HF.\n2-årig HF eller 3-årig STX?\nHer kan du blive klogere på de to uddannelser, vi tilbyder på NGH.\nDet er ikke hvert år, at vi kan oprette alle fagpakker. Skulle din valgte fagpakke ikke få tilslutning nok, er vi klar til at rådgive dig om, hvordan du så kan få dine ønsker opfyldt på en af de fagpakker, der oprettes. Dette gælder også for universitetspakken, hvorfor vi anbefaler at vælge stx, hvis du ved at du vil på universitetet bagefter.\nI oversigterne herunder kan de se følgende:\n1. Oversigt over hvor mange valgfag du kan vælge sammen med de enkelte fagpakker.\n2. Oversigt over hvilke fag du har mulighed for at vælge i "universitetspakken".\n3. Oversigt over mulige valgfag på HF.\n1. HF VALGFAG GÆLDENDE FOR ÅRGANG 2019-2021\nFAGPAKKE Valgfag Min Valgfag Max\nSamfund og økonomi Matematik B Samfundsfag B C B\nMedier og IT - med mulighed for esport Mediefag B Informatik C C C\nIdræt Matematik B Idræt B C B\nMennesker og pædagogik Biologi B Psykologi C B 2C\nMennesker og samfund Samfundsfag B Psykologi C B 2C\nBusiness Samfundsfag B Erhvervsøkonomi C B 2C\n2. VALGFAG MED UNIVERSITETSPAKKEN\nEngelsk A Biologi B\nAfhænger af valget\naf "standardpakken" ovenover\nEngelsk A Idræt B\nEngelsk A Kemi B\nEngelsk A Matematik B\nEngelsk A Samfundsfag B\nSe hvilke valgfag du kan vælge


24-års-regel har skabt "pendlerægteskaber"\nEn ny undersøgelse fra SFI viser, at 24-års reglen har fået unge til at gifte sig senere. Men samtidig har reglen ført til øget udvandring til Sverige og har skabt en ny slags ægteskaber.\nOnsdag D. 7. OKTOBER 2009 KL. 07:31 - opdateret Onsdag D. 7. OKTOBER 2009 KL. 07:51\nDen omdiskuterede 24-års-regel har betydet, at unge med anden etnisk baggrund end dansk gifter sig senere, end de gjorde før.\nDet viser en undersøgelse, som Det Nationale Forskningscenter for Velfærd (SFI) har lavet for Integrationsministeriet, og som offentliggøres i dag. Fokus har været unge i aldren 15-30 år fra ti udvalgte oprindelseslande, bl.a. Tyrkiet, Pakistan og Somalia.\nFør regelændringerne i 2002 var 30 pct. af de 21-årige kvinder med ikke-vestlig baggrund gift, mens tallet er faldet til 10 pct. efter 2002, fastslår SFI.\nIkke ægteskaber med etniske danskere\nOg når ægteskaber indgås senere, har det samtidig fået antallet af familiesammenføringer med ægtefæller fra oprindelseslandet til at falde, viser undersøgelsen. Faldet er især sket blandt de 20-23-årige.\n24-års-reglen har imidlertid ikke resulteret i, at flere unge med indvandrerbaggrund gifter sig med personer, der bor i Danmark - enten andre med indvandrerbaggrund eller etniske danskere. Kun blandt gruppen af unge med tyrkisk baggrund kan SFI dokumentere en stigning i ægteskaber med herboende - her er der dog tale om andre unge med tyrkisk baggrund.\nOg det betyder, at der i kølvandet på 24-års-reglen kan registreres både en øget udvandring til Sverige og en ny form for ægteskaber - »Pendler-ægteskaber«.\nIsær pakistanere flytter\nIfølge undersøgelsen er der siden 2002 sket en tidobling i antallet af unge med minoritetsbaggrund, der flytter til Sverige. Især unge med pakistansk baggrund er stærkt repræsenteret i den gruppe.\n- De unge, som flytter til Sverige, lever ofte sammen med en person, der er\nblevet familiesammenført fra oprindelseslandet, hvilket indikerer, at de\nunge flytter til Sverige for at undgå de danske familiesammenføringsregler, lyder det i undersøgelsens sammenfatning.\nPendler på turistvisa\nAndre ægtepar, der er udfordret af familiesammenføringsreglerne, vælger ifølge undersøgelsens konklusioner at etablere en form for pendler-ægteskab:\n- I disse ægteskaber lever parret adskilt i kortere eller længere perioder og er typisk kun sammen i den tid, et turistvisum tillader. Pendlerægteskaber er ofte turbulente, ikke mindst for de børn, der lever i dem, lyder det i undersøgelsen.\nSFI kan ikke fastslår præcis, hvor mange personer der lever i disse pendler-ægteskaber.


Med en Tandsæt for CB sortergrab fra Canginibenne får du et redskab med og . Fordelene ved at vælge en CB 300PG Tandsæt til din CB sortergrab er , . Kontakt os, hvis du har brug for yderligere information. Du er også velkommen til at kontakte os på tlf. +45 72 300 432\nForside Shop Udstyr Redskaber til gravemaskiner Sortergrabbe Canginibenne Tilbehør CB 300PG Tandsæt\nCB 300PG Tandsæt\nVarenummer (SKU): CB-300PG-DC\nTandsæt for CB sortergrab fra Canginibenne er et rigtig godt valg til CB sortergrab. Med CB 300PG Tandsæt får du , og .\nCB 300PG Tandsæt antal


Marie Carmen Koppel synger julens sange i Kinorama | SønderborgNYT\n17. november 2020 18:09 Kultur\nMarie Carmen Koppel. Pressefoto\nKinorama i Borgen er stolte over at kunne præsentere jer for Marie Carmen Koppels Trio med hendes vidunderlige bror, Benjamin Koppel på saxofon og Steen Rasmussen på keys.\nMarie Carmen Koppel er Danmarks største soul- og gospelsangerinde. Men hun er også en sangerinde, der ved flere lejligheder har optrådt på den danske jazzscene og hun har flere gange har markeret sig som en af vores potentielt største jazzsangerinder. Benjamin Koppel er en af Danmarks bedste jazzsaxofonister og har vundet adskillige priser i hele verden,\nDenne adventssøndag – den 6 december – kommer trioen og byder på lækre evergreens, samt lidt fra eget repertoire – Marie Carmen Koppel synger juleglæden ind, alt imens hendes vidunderlige bror lader hans magiske saxofon tale i rummet og Steen Rasmussen spiller smukt på keys.\nBilletprisen inkluderer en kop kaffe og et stykke kage denne søndag.\nBilletter sælges på Kinoramas hjemmeside.\nMarie Carmen Koppel hyggede sig i Sønderborg Jazzclub


Backgammon er et spil for to personer. Spillet foregår på et bræt, der består af 24 punkter (spidser) placeret i fire kvadranter. Det er nemt at lære, så backgammon kan spilles af alle.\nPå lang sigt, så siges backgammon at være mere end et held-spil. Heldigvis er der også en del held impliceret i backgammon, hvilket betyder, at alle kan vinde over alle. Uanset om du er en deltidsgambler, og spiller mod et lille barn, så er der altid det element af held, så det lille barn sagtens kan gå hen at vinde et enkelt spil. Backgammon kan altså spilles af alle.\nBackgammon er også et godt spil, hvis man ønsker at aktivere sine børn, uden selv at lave det store. Det kan fx være, at man er på vej på bilferie, og derfor skal køre rigtig langt. Det kan rigtig mange børn have det svært med, og ofte bliver de mere og mere irriterende, jo længere tid man har kørt. Her er backgammon en rigtig god løsning, da det stimulerer børnene glimrende, og samtidig giver den nødvendige fred og idyl for forældrene. Det kan altså være med til at bevare familiefreden, hvilket igen illustrerer at backgammon kan spilles af alle.\nDet kan også være noget alle i familien samles om, og spiller turnering. Det kan være når man er i sommerhus, og skal hygge sig. Det kan også være, hvis man efter aftensmaden, skal have besluttet hvem der skal klare opvasken. Her fungerer backgammon som en glimrende problemknuser, da man bare kan tage et spil backgammon om, hvem der skal tage opvasken. Ofte gør det også spillet lidt sjovere, når der er noget på højkant.\nBackgammon kan altså på alle måder spilles af alle.\nforrigeMan kan altid få brug for opmagasinering


Versionen fra 9. mar 2004, 22:55\n214 bytes tilføjet , for 17 år siden\nVersionen fra 3. mar 2004, 22:57 (redigér)\nVersionen fra 9. mar 2004, 22:55 (redigér) (fjern redigering)\nMriish (diskussion | bidrag)\nLoven kaldes også årsagskæden og den beskriver grunden til vores eksistens. I den klassiske fremstilling af den gensidige afhængighed mellem årsag og virkning indgår der 12 led. Hemmeligheden bag årsagskæden er karmaprocesen. I karmaprocessen er hvert led et resultat af det foregående led og selv medvirkende til det næste led 58. ledene er konkrete årsager der holder skabninger fast i karma og samsara s lænker. Ledene er som følger:\nDen 12 ledede årsagskæde findes i yderste ring på [[Livshjulet]].\nFor at bryde årsagskæden og fastholdelsen i [[samsara]], må man først komme uvidenheden til livs. Dette sker ved erkendelsen af [[de fire ædle sandheder]], som også er det første trin på den [[otteledede vej]].\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/wiki/Speciel:MobileDiff/67561"


Afstemning: Hvordan bliver den nye iPhone?\nVi kan ikke komme uden om det, vi skal have gang i den store afstemning angående den kommende iPhone, som Apple forventes at præsentere på WWDC10 på mandag. Er du den synske type, er det nu du skal vise hvad du duer til. Er iNavne passé, kommer der et farveorgie og hvad bliver prisen? Deltag [...]\nVi kan ikke komme uden om det, vi skal have gang i den store afstemning angående den kommende iPhone, som Apple forventes at præsentere på WWDC10 på mandag. Er du den synske type, er det nu du skal vise hvad du duer til. Er iNavne passé, kommer der et farveorgie og hvad bliver prisen? Deltag i afstemningerne herunder. Der er både nogle konkrete spørgmål og en mulighed for at vælge specifikationer. Der er også frit slag i bolledejen, for at komme med sine forudsigelser i kommentarerne.\nHusk at du har mulighed for, at få sendt SMS med nyhederne fra WWDC10, hvis du ikke har mulighed for selv at være på nettet mandag aften: Få besked via SMS under WWDC10\nPræsenterer Apple en nye iPhone på WWDC10?\nJa (98%, 860 stemmer)\nNej (2%, 21 stemmer)\nStemmer i alt: 881\nHvad kommer iPhonen til at hedde?\niPhone HD (49%, 440 stemmer)\niPhone 4G (33%, 295 stemmer)\nNoget andet med "iPhone" i navnet (16%, 139 stemmer)\niPhone (1%, 13 stemmer)\nNoget andet uden "iPhone" i navnet (0%, 4 stemmer)\nApple Phone (0%, 1 stemmer)\nMacPhone (1%, 0 stemmer)\nStemmer i alt: 892\nHvilke farver kommer den i?\nTo farver: Sort og Hvid (74%, 640 stemmer)\nTre eller flere forskellige farver (13%, 116 stemmer)\nKun aluminiums-farvet (9%, 77 stemmer)\nKun sort (2%, 19 stemmer)\nRammen bliver udskiftelig så man selv kan skifte farve (2%, 14 stemmer)\nKun hvid (0%, 2 stemmer)\nStemmer i alt: 868\nHvilken pris bliver den markedsført til (i USA)?\nDet samme som nuværende (63%, 538 stemmer)\nDyrere end nuværende (24%, 203 stemmer)\nBilligere end nuværende (13%, 116 stemmer)\nStemmer i alt: 857\nBliver designet som på den lækkede iPhone (Gizmodo)?\nJa (80%, 685 stemmer)\nNej (20%, 167 stemmer)\nStemmer i alt: 852\nVil iPhonen blive solgt unlocked som iPaden?\nNej, Apple fortsætter den nuværende model (68%, 566 stemmer)\nVil blive solgt både låst og ulåst, så man selv kan vælge (28%, 232 stemmer)\nJa, iPhonen vil kun blive solgt ulåst (4%, 40 stemmer)\nStemmer i alt: 838\nHardware: Den nye iPhone vil... (mulighed for flere valg)\nFå en opløsning på 960x640 (94%, 768 stemmer)\nHave frontvendt kamera (92%, 744 stemmer)\nKomme i 64GB (87%, 708 stemmer)\nKomme i 32GB (69%, 564 stemmer)\nHave blitz (63%, 510 stemmer)\nHave mikrosim-kort (51%, 415 stemmer)\nHave 4G-netværksteknologi (47%, 380 stemmer)\nKomme i 16GB (31%, 250 stemmer)\nHave FM-radio (30%, 245 stemmer)\nKomme i 128GB (16%, 134 stemmer)\nHave RFID-læser (10%, 85 stemmer)\nHave trykfølsom bagside (8%, 65 stemmer)\nHave TV-tuner (4%, 34 stemmer)\nHave USB-port (4%, 32 stemmer)\nHave Wimax (3%, 26 stemmer)\nHave indbygget solceller (3%, 25 stemmer)\nAndet (kun for de rigtig synske typer), læg en kommentar (2%, 19 stemmer)\nFå en opløsning på 480x320 (2%, 16 stemmer)\nStemmer i alt: 813\niPhone OS 4.0 vil .... (mulighed for flere valg)\nHave videochat eller -opkald (79%, 512 stemmer)\nGive mulighed for musikstream fra skyen (45%, 291 stemmer)\nHave personlig lockscreen med kalenderaftaler, sms, mails osv. (39%, 251 stemmer)\nKræve obligatorisk integration med MobileMe (gratis) (33%, 211 stemmer)\nHave ny Apple-app til net- eller FM-radio evt. integreret i iPod-delen (31%, 202 stemmer)\nGive trådløs synkronisering med iTunes (29%, 190 stemmer)\nIngen nye ting ift. de betaudgaver, der er ude nu (16%, 102 stemmer)\nIntroducere widget-baseret hjemmeskærm (evt. kun Apples egne widgets) (15%, 98 stemmer)\nErstatte Google som standardsøgning i Safari med Bing (13%, 86 stemmer)\nApples egen VoIP-løsning (13%, 83 stemmer)\nErstatte Google Maps med en anden korttjeneste (10%, 67 stemmer)\nAndet (igen for de synske typer) (3%, 19 stemmer)\nUnderstøtte Flash (3%, 18 stemmer)\nStemmer i alt: 649\nSkrevet af Martin Wolsing, 03/06 2010\nTags:Debat, iPhone HD, WWDC10\nFå besked via SMS under WWDC10\niPhone 3G-bindingsperioden er ophørt: Hvad skal man vælge?\nApple forbereder touch-udgave af iWork\nApple gør klar til WWDC10\nSeneste 3G iPhone rygter med specifikationer og billede (opdateret)\nAlt skal hede hd hvad er her galt med iPhone 4g?\n3. juni 2010 @ 10:40 HonkyHonk\n@Johnni: Det kunne give forvirring omkring hvilke netværk den vil understøtte, det nye mobilnetværk LTE, kaldes jo også 4G.\nDet er i hvert fald derfor jeg tror den IKKE kommer til at hedde 4G.\n3. juni 2010 @ 11:27 Shiva\nSelvfølgelig kommer den til at understøtte 4G-netværket. Alt andet ville være et tilbageskridt fra deres side, 4G-netværket er jo ikke en gammel nyhed, derfor giver det mening at den understøtter dette, da det står klart at det er fremtiden.\n3. juni 2010 @ 11:43 Shiva\n*4G-netværket er jo en gammel nyhed*\n3. juni 2010 @ 11:44 Munch\nUhh, 4 dage tilbage!! Er det kun mig der glæder sig helt vildt til at sætte sig foran skærmen kl 19 på mandag? BTW, nogle der ved om der bliver sendt nogle livestrems på mandag, udover Martins fine service hér? 3. juni 2010 @ 11:51 Oliver\nNiks, har mærket sommerfuglene i maven de sidste par dage, det er som juleaften i juni Engadget, og macrumors plejer at have gode livestreams samt links til lyd fra keynoten 3. juni 2010 @ 12:49 XereX\nRimelig optimistik hvis man sætter kryds i at OS 4 vil have understøttelse for flash , hehe 3. juni 2010 @ 14:58 Rune\nMon Gizmodo har en live transmission?\n3. juni 2010 @ 15:42 Martin\nMon ikke Apple har givet deres information til et andet medie i år? 3. juni 2010 @ 17:22 LaWiPi\nSvært ikke at falde i “det-kunne-være-fedt-hvis-den-også-kunne-det”-fælden.. 3. juni 2010 @ 18:12 Christian b\nhttp://macnation.newz.dk/ plejer også at være udemærket.\n3. juni 2010 @ 19:29 Martin\niPhone-nyheder skal selvfølgelig følges på Danmarks mest besøgte iPhone-side: iPhoneguide. Hvis altså serveren kan klare presset. Den har for vane at bukke under, under disse store events. Jeg har dog brug en del tid de sidste par uger på at toptune ydelsen og skære alt ligegyldigt resourceforbrug væk, så jeg håber den holder til presset i år. Problemet er, at selvom jeg udvider hvert år, så stiger interessen lige så meget. Så det overskud, jeg tror jeg har, i virkeligheden bare ender med at give status quo. NetSite, hvor jeg har min virtuelle server er dog altid utrolig hjælpsomme, så jeg ser frem til at det nok skal gå. Og ellers har jeg en plan b klar, så nyhederne skal nok nå ud til folket.\n3. juni 2010 @ 21:55 Senthu\nJeg har også fulgt med her på sitet både sidste år og året før men ville da virkelig gerne man kunne se keynoten live… Så kunne du ikke lige stikke en tur til the states Martin med et webcam og en internetopkobling så kunne du også lige give en vurdering af at&t’s netværksdækning men du er der 3. juni 2010 @ 22:41 Munch\nJa, det var også det jeg spekulerede i, om vi kommer til at kunne se noget video stream derfra? Var det ikke til lanceringen af 3Gs’eren hvor nogle havde taget et videocam med ind?\n3. juni 2010 @ 23:20 Focus\nEn lille detalje: På den kommende iPhone, som blev købt af en vietnamesisk forretningsmand i USA (se under nyhederne den 12. maj), kan man på fotografierne tydelig se, at i bunden af iPhonen er de 2 montageskruer fjernet således, at højttaleren og mikrofonen er blevet ca. 30% større (længere), hvilket burde forbedre lyden.\n6. juni 2010 @ 18:24 Martin\nNu har jeg løbet alle svar igennem og “vinderen”, hvis vi skal kåre en sådan er Antoni Nygård. Ikke en eneste ting kunne Apple diske op med, som Antoni ikke havde forudset. Lige fra navn, over farver til specifikationer. Eneste lille fodfejlfejl var, at Antoni også gættede på, at der kom en 64GB-model.\nTillykke til Antoni, der hermed får æren som årets WWDC10-forudsiger.\n8. juni 2010 @ 12:44 Skriv en kommentar


Lavt krav til selskabskapital udfordrer samfundskontrakten\nLavt krav til selskabskapital udfordrer samfun...\nDen svære balance: Der må hverken være for høje eller for lave krav til iværksættervirksomheder.\nNedenstående debatindlæg af Ejner K. Holst, næstformand for Fagbevægelsens Hovedorganisation (FH) og Charlotte Jepsen, administrerende direktør i FSR – danske revisorer er oprindeligt bragt i Finans. Læs debatindlægget hos Finans.\nUanset om man har opfundet en ny måde at lagre vedvarede energi på eller, om man vil starte sig egen tømmervirksomhed, så er det vigtigt, at der er gode rammer for at bringe de nye idéer til live her i kongeriget. Det skal være let at være iværksætter i Danmark.\nFor nogle bliver iværksætterdrømmen til virkelighed – en ny og stor virksomhed vokser frem. For nogen lykkedes det ikke at sætte liv i det selskab, de har oprettet. Måske fordi de ikke kender reglerne omkring det at drive virksomhed. Her ender fællesskabet ofte med at hænge på regningen for at rydde op og lukke selskaberne. Og for nogle få andre, de deciderede brodne kar, har det aldrig handlet om iværksætteri men hurtig profit på andres – for eksempel statskassens - bekostning. På grund af de to sidstnævnte grupper er et lavt kapitalkrav til anpartsselskaber ikke mirakelkuren til mere iværksætteri i Danmark - selvom det ved første øjekast kan virke som en besnærende let vej.\nLad os forklare. Sætter vi kapitalkravet til anpartsselskaber ned, så stifterne af selskabet reelt kun skal have 800 kroner op af lommen, som flere (herunder for eksempel Dansk Iværksætterforening og Lederne) har foreslået, så kommer vi meget tæt på det kapitalkrav, der gjaldt for de nu hedengangne iværksætterselskaber, IVS'erne. Dermed risikerer vi også at genskabe en række af de problemer, IVS'erne havde. De problemer, som var årsag til, at ordningen blev lukket.\nMange IVS'ere brød samfundskontrakten\nLangt de fleste virksomheder overholder reglerne og betaler deres skat. Men IVS'erne har desværre vist sig alt for ofte at bryde samfundskontrakten. IVS'ernes samlede skatterestancer er 5,7 gange højere end anpartsselskabernes. Da den primære forskel på selskabstyperne alene er i kravet til selskabskapital, giver det indtryk af, at der på tværs af flere IVS'ere har været problemer med evnen til at drive virksomhed eller ansvaret overfor samfundet.\nSkatteministeriet har også sat særligt fokus på IVS'er, da der er en langt større andel IVS'ere med problemer end blandt andre selskabstyper. Derfor har Skattestyrelsen over årene strammet kravene til IVS'ere, der gerne vil momsregistreres.\nDertil kan så lægges, at langt flere IVS'ere end anpartsselskaber tvangsopløses, fordi de bryder loven – for eksempel ved at undlade at indsende et årsregnskab.\nHvor skal politikerne så lægge snittet?\nNår politikerne på et tidspunkt skal diskutere lavere kapitalkrav til anpartsselskaber i Danmark, er det vores anbefaling, at de også tænker kvaliteten af iværksætteriet med ind. Vi skal huske på, hvilken mekanisme kapitalkravet udgør. Det er prisen for at starte selskab og dermed afskærme privatøkonomien fra virksomhedsdrømmen, så man ikke må gå fra hus og hjem, hvis virksomheden kuldsejler. Men det betyder også, at kreditorerne– og heriblandt Skattevæsenet - står svagere overfor virksomheden.\nDet at samfundet understøtter erhvervslivet med lempelige krav og lønmodtagerne med et socialt sikkerhedsnet har den skønhed, at mennesker tør løbe en risiko. Det er en af forudsætningerne for succesfuldt iværksætteri og økonomisk vækst. Trygge mennesker tør.


Internetblokerer forhindrer potentielt farlige websteder, der kan indeholde virus eller malware, fra at indlæse fuldt ud. Internet blokering kan kun forhindre, at nogle dele af en side fra at blive lastet, f.eks. Nogen annoncer, samtidig med at webstedets indhold kan indlæses korrekt.\nWebfiltre er programmer installeret på en computer eller firewall, der blokerer Adgang til bestemte websteder. Den person, der installerer Web-filteret, er ansvarlig for at fastlægge retningslinjerne for, hvilke websites der skal blokere.\nNogle websteder vil blokere IP-adresser, strengen af tal, der bestemmer en computer s identitet på et netværk. IP-blokering forhindrer nogen, der bruger en bestemt computer, fra at besøge et websted. IP-blokke er muligvis ikke meget effektive, da nogen kan maske sin adresse og få adgang til hjemmesiden ved hjælp af en proxy.\nInternet blokering giver et niveau af beskyttelse mod trusler. Webfiltre stræber også efter at skære ned på medarbejderens websurfing og for at beskytte børn mod at finde upassende websites.\nVisse lande bruger internet blokering til at censurere websteder, der er uenige med landets politik, samt at blokere borgernes adgang til populære sociale hjemmesider som Facebook og Myspace. Internet-blokering, også kendt som webfiltrering, forbyder brugere at få adgang til bestemte websteder. IT-afdelinger i store virksomheder blokerer lejlighedsvis visse websites, såsom sociale medier og blogs, for at sikre, at deres medarbejdere arbejder og ikke spiller døgnet rundt.


Yield to the Night | Flixfilm\nForside » Nye film og serier » Yield to the Night\nHandling: En ung kvinde, der er blevet dømt til døden for at have myrdet sin elskers kæreste, reflekterer over det tragiske forhold, der førte til hendes handlinger.\nYield to the Night havde premiere på Netflix Danmark den 15. februar, 2022 og kan ses på streamingtjenesten med danske undertekster. Se trailer til Yield to the Night på YouTube.\nSe Yield to the Night på Netflix\nFortæl os hvad du synes om Yield to the Night ved at skrive en anmeldelse i kommentarfeltet nederst.\nErfaringer viser, at film oftest er tilgængelige på dansk Netflix i længere perioder, mens der kommer nye afsnit af serier årligt. Dette er kun vejledende. Originale serier og film fra Netflix vil dog altid være tilgængelige på streamingtjenesten. Vær opmærksom på, at streamingtjenesten Netflix har et dynamisk udvalg af film og tv-serier og derfor løbende skifter titlerne ud med nye, mens andre fjernes. Det betyder, at det ikke er sikkert at Yield to the Night stadig kan afspilles på Netflix Danmark.\nDet kræver abonnement til Netflix for at kunne streame Yield to the Night, samt tusindvis af andre spillefilm, serier, dokumentarer i mange forskellige genre. Med et abonnement kan man se alt det man har lyst til helt uden begrænsninger og reklamer. Kom igang med et gavekort til Netflix.\nBemærk venligst, at alle ovenstående oplysninger til Yield to the Night er autogenereret. Der tages forbehold for eventuelle fejl.