Borgere og politikere har fokus på det gode landsbyliv - Stevns Kommune\nForside / Om kommunen / Nyheder / Borgere og politikere har fokus på det gode landsbyliv\nDet gode landsbyliv handler bl.a. om et stærkt naboskab, rummelighed og engagement.\nBorgere og politikere har fokus på det gode landsbyliv\n120 engagerede borgere har indtil videre taget imod Demokrati- og Udviklingsudvalgets invitation til at diskutere det gode landsbyliv. Godt halvvejs igennem udvalgets turné rundt i forsamlingshusene gør udvalgsformand Steen S. Hansen (S) status over dialogmøderne.\nStort engagementet, åbne diskussioner og masser af gode forslag har været kendetegnende for dialogmøderne om det gode landsbyliv. Således også onsdag aften, hvor hele 22 borgere valgte at deltage i debatten i Endeslev Forsamlingshus. Det er da også med stor begejstring, at Demokrati- og Udviklingsudvalgets formand Steen S. Hansen ser på resultaterne af den første del af udvalgets turné.\nStevnsboerne ønsker at bevare og udvikle levende landsbyer\n'Da vi startede turnéen, havde udvalget det klare mål at få sat landsbyerne på dagsordenen. Vi ville i dialog med borgerne og få deres syn på landsbyerne. Selvom vi vidste, at vi i Stevns har meget aktive og engagerede borgere, må jeg indrømme, at den store interesse for at styrke landsbyerne som borgerne har vist, overrasker os positivt. Jeg kan blot med glæde konstatere, at stevnsboerne ønsker at tage et ansvar for at bevare og udvikle levende landsbyer', lyder det fra udvalgsformanden, der sammen med udvalgets øvrige medlemmer ønsker at støtte de lokale kræfter.\nPå møderne har borgerne diskuteret tre spørgsmål: Hvad er det gode landsbyliv? Hvad gør landsbyen for at bevare og udvikle et godt nærmiljø? Hvad kan kommunen gøre for at støtte landsbyerne? Svarene varierer fra landsby til landsby, men der er også mange gennemgribende paralleller i borgernes forståelse af den gode landsby.\nPå baggrund af de foreløbige dialogmøder peger Steen S. Hansen på, at det gode landsbyliv overordnet set handler om et stærkt naboskab, rummelighed og engagement. Landsbyerne melder om mange forskelligartede arrangementer som juletræstænding, fællesspisning og gymnastik, der alt sammen er med til at skabe levende landsbyer. Men samtidig erkender borgerne, at de konstant må forsøge at engagere hinanden for at holde fast i fællesskabet. Derfor ser udvalgsformanden da også – i lighed med borgerne – forsamlingshusene, borgerforeningerne og bylaugene, kirkerne og landsbyernes øvrige foreninger som uhyre vigtige mødesteder for landsbyernes borgere.\nDe lokale ressourcer og erfaringer skal i spil 'Landsbyerne har mange gode initiativer, men de kan også lære af hinanden. I nogle landsbyer har man et problem eller en udfordring, som man har løsningen på i nabolandsbyen. Det er det potentiale, vi sammen vil udnytte. De lokale ressourcer og erfaringer skal i spil og udveksles', lyder recepten fra Steen S. Hansen. Som eksempler peger han på udfordringer med at få inddraget de unge familier i fællesskabet og med at holde gang i forsamlingshusene.\nEfter syv velbesøgte dialogmøder kan Demokrati- og Udviklingsudvalget konkludere, at borgerne er kommet med mange gode idéer, som landsbyerne kan have glæde af. Blandt andet har borgerne foreslået fælles aktivitetskalendere, landsbyambassadører, som kan vise landsbyerne frem for tilflyttere og boligsøgende, brug af Facebook og kommunens hjemmeside, flere fællesarrangementer, økonomisk støtte til udviklingsprojekter og bedre offentlig transport. Og i Lille Heddinge er en gruppe borgere gået i gang med at genoplive beboerforeningen.\n'Alle forslag og erfaringer, der er kommet frem på dialogmøderne, tager vi med på et opfølgningsmøde i Hellested Forsamlingshus den 11. januar. Her skal vi sammen med landsbyernes kontaktpersoner finde frem til en måde, hvorpå landsbyerne kan arbejde sammen og bruge hinanden. Desuden vil vi prøve at etablere det, vi kalder Landsbyernes Fællesråd, der kan fungere som rådgivende organ for kommunalpolitikerne og som platform til at bibeholde og udvikle dialogen mellem landsbyerne og os kommunalpolitikere', fortæller Steen S. Hansen.\nIdéen om at bibeholde og sikre det gode landsbyliv møder også opbakning fra LAG Stevns, som yder økonomisk støtte til lokale udviklingsprojekter.\n'I LAG Stevns ser vi det som et positivt initiativ, at kommunen, foreningerne og borgerne generelt nu går sammen for at skabe udvikling for Stevns. Ved at lave fælles udviklingsprojekter, der samler landsbyerne, kan vi sikre, at hele det lokale samfund får gavn af hinanden', siger Charlotte Mannstaedt, der er Stevns’ LAG-koordinator.\nMøderækken om det gode landsbyliv fortsætter frem til midten af december. Senest har Demokrati- og Udviklingsudvalget udvidet turnéen med yderligere to dialogmøder i henholdsvis Sydstevns Klubhus og Højeruplund.\n'Vi ser frem til de kommende 10 dialogmøder, vi afholder inden jul. Jeg er sikker på, at vi vil få nogle gode diskussioner og et godt udbytte, som vi kan tage med os i det videre arbejde. Og så glæder jeg mig over, at vi har fået mulighed for at mødes med borgerne i og omkring Lyderslev og Højerup. De to borgerforeninger er meget engagerede og har ligesom de øvrige borgerforeninger vist stor interesse for projektet'.\nDemokrati- og Udviklingsudvalget består udover Steen S. Hansen af Flemming Petersen (V), Thor Grønbæk (Stevnslisten), Bjarne Østergaard Rasmussen (V) og Steen Nielsen (S).\nHer har stadig du mulighed for at diskutere det gode landsbyliv med Demokrati- og Udviklingsudvalget kl. 19.00-20.00:\nStore Tårnby Forsamlingshus\nOprettet 18. nov. 2010 · Ændret 18. nov. 2010\nPlakat - Det gode landsbyliv Kontakt:\nFormand for Demokrati- og Udviklingsudvalget\nTlf.: 56 28 62 19SteHan@stevns.dk\nMikkel S. Sørensen\nTlf.: 56 57 56 93MikkSore@stevns.dk


DW trommer Performance serie 22" 3 stykke Shell Pack, Gun Metal hos Gear4Music.com\nDW trommer DW trommer Performance serie 22" 3 stykke Shell Pack, Gun Metal\nnæste 13.300 kr. NORMAL PRIS 16.481 kr.\nValgfri: 3 års garanti: 665 kr. (Omfatter 60 dages tilbagebetalingsgaranti)\nFinansiering fra 0,00 kr. pr. måned Produkt Ref: 77845\nMade in USA fra nordamerikanske hård Rock ahorn. Innovative Hybrid HVX skaller, der virkelig synge. Åbne volumen Ideal for forskellige stilarter. Nye kvartal tårn Lug & DW hoveder af Remo USA. Sande Pitch™ Tuning & DW 45 graders Back-Cut bærende kanter. DW trommer Performance serie 22" 3 stykke Shell Pack, Gun Metal detaljer\nDW trommer Performance serie 22" 3 stykke shell pakke bringer dig berømte DW kvalitet i en prisbillig sæt. Byder på innovative ahorn HVX skaller, disse trommer virkelig synge og sparke ud et højt, åbne tone, der er perfekt til scenen, men kan nemt være regerede i for studio arbejde. Disse lydhør trommer fange alle de subtile nuancer af enhver spillestil og tillade individuelle trommeslagere at skinne. Plus, med unikke kvarter tårn lugs og en ultra-holdbar hånd-sprøjtede speciale lak finish, disse trommer lyder ser så godt som de. Produkt Ref: 77845\nKlik her for at købe DW trommer Performance serie 22" 3 stykke Shell Pack, Gun Metal og dit valgte tilbehør Føj til kurv med tilbehør


Vortex Optics – Razor Rødpunktsigte Montage – Beretta 92 er stadig en af de mest eftertragtede varer her i webshoppen i den godt sælgende kategori Rødpunktsigter. Der kommer hele lovpligtige 14 dages returret der er en god garanti mod at købe det forkerte. Du kan inden for fristen bare returnere din vare. Det overrasker ikke nogen, at der er mange der køber Vortex Optics – Razor Rødpunktsigte Montage – Beretta 92 online hos webshoppen Hunterspoint, der har forstået at have de rigtige varer på hylden. Her i online shoppens kæmpe udvalg er der helt sikkert noget for dig, og der kan klikkes køb på det produkt på denne side. Købes der ind i online webshops kan priserne være lavere- det skyldes bl.a. at sådan noget som husleje kan være meget lavere, da en god beliggenhed ikke er nødvendig.\nKøber du produkter i forskellige webshops, får du andre fordele, end loven foreskriver for de fysiske butikker. Danske webshops skal jf. loven give 14 dages returret. når dine varer købes i en shop, der findes også shops, der er endnu bedre og giver mere for at skille sig ud fra konkurrenterne i markedet. At webshops har alt liggende klar til dig online, betyder også at deres priser online, og priser og betingelser er let for dig at sammenligne, blandt de mange udbydere af varer, der findes online. Du kan oven i købet gøre det på alle tider af døgnet, så længe du er online. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at skulle indrette sig efter, hvornår butikkerne synes, de skal holde åbent. Webshoppen kan sende produkterne hjem til dig, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, og få den løsning, der passer bedst for dig. De tider med at stå i kø er længe forbi – i dag handler vi online og der er ingen kø online – det er bare direkte til betaling, og så er du videre, så undgår du skrigende unger, der plager deres forældre om slik og søde sager.


Hjælp i en hverdag uden overskud - Folkekirkens Familiestøtte\nEn hverdag uden overskud og med alt for meget skæld ud, var Cecilies udfordring. Gennem støtte og sparring fra en forældreven fra Folkekirkens Familiestøtte arbejdede hun sig ud af det dårlige mønster\n”Hvorfor synes jeg ikke, at vi har det særlig godt? Hvorfor er det, at jeg er ked af det, når jeg skal op efter mine børn i børnehaven? Og hvorfor er det, at jeg slet ikke kan overskue, hvad vi skal have at spise? Eller ikke føler, at jeg kan komme til at lave mad? ” Det var nogle af de tanker, Cecilie havde om sin hverdag sidste forår.\nCecilie er 26 år, mor til en dreng på 4 ½ år og en pige på 3 år. Hun har boet alene med børnene, siden hendes datter var få måneder gammel.\n”Den der evige følelse af, at det er sådan et ræs at komme igennem de 3-4 timer, man har med sine børn, fra man henter, til de skal sove. Det var det, som gjorde, at til sidst så var bægeret bare fyldt op, ” fortæller Cecilie om sin hverdag uden overskud. Det var derfor, hun i foråret 2018 takkede ja til at få sparring til at komme ud af den dårlige spiral, hvor hun følte, hverdagen var uoverskuelig.\n”Da jeg rakte ud efter hjælp, var jeg der, hvor jeg ikke kunne tage op og hente mine børn med ro i maven og overskue at skulle være alene med dem.”\nRedskaber til en mere positiv hverdag\n”Jeg har måske skældt lidt for meget ud, der har været kaos. og jeg fik måske heller ikke puttet til tiden og den ene fik måske ikke børstet tænder, ” fortæller Cecilie om, hvordan en aften kunne se ud for et år siden.\nCecilie kontaktede sin sundhedsplejerske for at få hjælp. Sundhedsplejersken opfordrede hende til at kontakte Folkekirkens Familiestøtte.\n”Jeg kunne ikke rigtig overskue noget. Jeg kunne faktisk ikke engang rigtig overskue at få hjælpen. Det kræver energi, man skal sætte tid af, og man skal også indvi en ny person i sine allerinderste cirkler”.\nCecilie ringede alligevel til Folkekirkens Familiestøttes koordinator Anne Nørby. Efter flere samtaler om Cecilies udfordringer aftalte de, at Cecilie skulle have tilknyttet en forældreven. Forældrevennen kunne sparre med hende og give hende redskaber til at få en mere positiv hverdag med børnene.\nKoordinatoren og Cecilie aftalte, at målet for støtten fra forældrevennen skulle være, at Cecilie skulle skælde mindre ud, og at hun skulle have en bedre struktur på hverdagen. Og derudover skulle hun og børnene skulle lave flere aktiviteter sammen for at skabe et mere positivt samvær. På den måde var det helt klart fra starten, hvad sparringen og støtten skulle handle om.\nKoordinator Anne Nørby vurderede, at Cecilie havde brug for en forældreven, der kunne hjælpe hende med at bevare roen i pressede situationer, og en som kunne hjælpe hende med at implementere nogle nye gode rutiner i hverdagen, så hun kunne komme væk fra hverdagen uden overskud.\nDet gør meget at der kommer en udefra\nCecilie bor lige rundt om hjørnet fra sin tætteste familie, og de har hjulpet hende meget. Alligevel har hun nydt godt af, at der kom en ude fra, som hun ikke havde en personlig relation til.\n”Jeg tror, at det gør meget, at der kom en, som ikke kendte min adfærd og mine mønstre. En som kunne komme med noget anerkendelse og sparring, ” siger hun.\n”Jeg har nok altid haft redskaberne til at gøre de rigtige ting. Men når ens lunte er helt væk, og man er træt, så bliver du bare så nemt den sure mor. Jeg følte ikke, at jeg kunne efterleve mit eget billede af, hvordan jeg gerne ville være som mor”.\nAnerkendelse og sparring til nye tiltag\nCecilies forældreven kom på besøg cirka hver 14. dag i næsten et år. Hun fulgte Cecilies rutiner og samvær med børnene fra sidelinjen og sparrede med Cecilie om, hvad hun gerne ville.\n”Hun har egentlig mest anerkendt mig for de løsninger, jeg har brugt. Og så har hun rost mig utrolig meget for at være nærværende og for de ting, jeg kunne den dag. Det betød meget, at der kom en, som jeg kan lide og er tryg ved, og som kender til problematikkerne. ”\nForældrevennen anerkendte også Cecilie for, at det er krævende at være en nærværende mor, når man mangler overskud. Og de snakkede også om, at det er helt almindeligt, at man som forælder i perioder oplever en hverdag uden overskud af forskellige grunde.\n”Det handlede om at prøve at få noget fællesskab og nogle positive oplevelser sammen, så det ikke bare hele tiden handlede om skæld ud og de ting, vi skulle.”\nDerudover vendte forældrevennen også forskellige forslag til tiltag med Cecilie, som måske kunne lette noget i hverdagen. F.eks. foreslog hun, at Cecilie kunne bage pølsehorn til at have i fryseren. En af de ting, Cecilie syntes var meget uoverskueligt, var nemlig madpakkerne, der skulle smøres om aftenen, når børnene endelig sov.\nDe satte sig også ned sammen og lavede lister over ting, Cecilie godt kunne lide at lave med sine børn og over, hvad børnene kunne lide at lave med hende.\nBrug for en der lyttede og guidede\nKoordinator Anne Nørby og Cecilie har for nylig aftalt at afslutte Cecilies forløb, fordi Cecilie oplever at have nået målene. Hun skælder ikke så meget ud og oplever ikke længere, at tiden alene med børnene er uoverskuelig at komme igennem.\n”Jeg er kommet et skridt videre, fordi vi fik hjælp til at bryde det ekstremt dårlige mønster. Jeg tror, at det var det helt rigtige tidspunkt at få hjælp fra Folkekirkens Familiestøtte. Jeg havde brug for, at der kom en herhjemme i min og børnenes fritid og lyttede og guidede mig. Det har vi haft gavn af.”\n”Da jeg rakte ud efter hjælp, var jeg der, hvor jeg ikke kunne tage op og hente mine børn med ro i maven og overskue at skulle være alene med dem. Og der er jeg ikke nu, og det har jeg ikke været i lang tid. Det kan godt være, at de dage dukker op en gang imellem, men det gør de jo for alle,” slutter Cecilie.\nHar du også brug for sparring til at komme ud af en dårlig spiral med en hverdag uden overskud eller andre udfordringer, så læs mere om at få en forældreven her eller kontakt din lokale koordinator, som kan fortælle mere eller give dig et godt råd med på vejen.


Håbløst soloudbrud i Brejning – det var sgu sjovt! | AltomCykling.dk\nDer er gået et leje i mit højre baghjul på bilen, det larmer ad helvede til. Det er tåleligt hvis jeg kører max 100 km/t på motorvejen, som en pensionist i indersporet. Jeg er på vej til mod Brejning til mit andet motionscykelløb i år. Larmen fra min bil bliver pludselig overdøvet af en hvid Mazda MX5 der blæser forbi i overhalingsbanen. Masterbilen skulle det vise sig. Måske var det min irritation over at den bare blæste forbi mig, og min defekte Skoda, derude på motorvejen, der resulterede i min hjerneblødning senere på dagen?\nAf: Uggi Kaldan Foto: Roar Paaske\nEt cykelløb starter altid dagen før, med forberedelse. Mens jeg læser godnathistorie for min datter på 5 og lover hende ikke at komme galt afsted, går jeg tjeklisten igennem i hovedet; hjelm, sko, oplade garmin, tøj, energi, lappegrej, drikkeflasker, har jeg glemt noget?\nJeg kan aldrig beslutte mig for hvad jeg skal have på af tøj, så jeg tager altid det hele med; løse ærmer, løse ben, lange bukser, jakke, regnjakke, vindvest osv. osv., man ved sgu aldrig hvad der lige præcis er den rigtige kombination. Jeg endte med kort / kort, samt løse ærmer og løse ben. For mig var det perfekte beklædning på en solskinssøndag, hvor luften dog stadig var forårskold.\nMin Cervelo S3 er monteret med et sæt 28mm Roubaix dæk fra Specialized. De er egentlig for brede til Cérveloen, det skal i hvert fald ikke regne så der kommer sand på dækkene, det vil rammen ikke synes om. I tørvejr går det lige. Det er egentlig ikke rigtige løbsdæk, nærmere langtursdæk jeg har monteret fordi jeg ligger og kører nogle lange ture for tiden. De er nu overraskende hurtige på trods af bredden, og så er der i øvrigt en lille gruspavé på ruten ved Brejning, så måske lige denne søndag, gav det meget god mening med brede dæk. De er voldsomt komfortable, uanset hvad.\nDet mega fede sæt gule tøj jeg havde på er fra teamtøjsproducenten XT3. De har lavet sættet til mig i forbindelse med årets Ronde van Borum. Det er selvfølgelig lidt snyd at køre i vindertrøjen fra et cykelløb man ikke har vundet, men altså, når man nu selv organiserer løbet, så kan man jo heldigvis give sig selv dispensation fra sådan en regel.\nVejret var klasse i Brejning, og jeg følte mig nogenlunde frisk i kroppen. Løbsstart var klokken 11, det kan jeg altså godt blive gode venner med! Løbsdagen var samtidig min 5. træningsdag i træk, så selvom kroppen egentlig føltes frisk, var benene noget ømme. Jeg kan kun anbefale at starte med varmecreme, det virker altså! Jeg regnede ikke med ikke med noget resultatmæssigt, men top 50 ville da være fedt (side et på online resultatlisten, det er altid et nobelt mål). Var på forhånd ret sikker på at Munkebjerg ville blive mit endeligt i forhold til top 20, der ellers er målsætningen for mindst et løb i år.\nLøbsoplevelsen sluttede dog noget før, for hvad var nu det!? Det var sgu da den der irriterende Mazda ude fra motorvejen…\n1000 watt på første bakke, kom ikke i nærheden af masterbilen, jeg rykkede dog lidt væk fra feltet… © Foto: Roar Paaske\nVar der masterstart, eller var der bare en masterbil?\nHøjtaleren vendte vist forkert i målområdet eller noget, for på stregen kunne man ikke høre de mindste informationer om selve løbet inden start. Men der holdt en masterbil, og på et tidspunkt begyndte den at køre, de fleste gættede på at løbet derfor var igang.\nJeg sad lidt midt i det hele og tænkte, er det masterstart? Må vi køre, hvad sker der? Chaufføren synes selv at være lidt i tvivl. Han lå egentlig tæt på feltet, 20 -30 meter, men lod os ikke rigtigt komme op. Han kørte dog heller ikke rigtigt væk. Jeg besluttede at prøve at teste det lidt af. Efter 1000 watt opad første stigning var det dog ret tydeligt at der var dømt fri fyr, masterbilen havde i hvert fald ikke tænkt sig at bremse tempoet.\nNu lå jeg nu dog pludselig et lille stykke foran feltet, sammen med en enkelt anden rytter. Men feltet havde ikke i sinde at lade os køre væk, og der var ikke andre der kom op. Æv, det havde været sjovt at været kommet afsted en mindre gruppe.\nHåbløs kørsel… men jeg fik da nogle gode billeder ud af det.\nJeg fik aldrig rigtig skabt et hul, hvilket naturligvis gjorde det totalt idiotisk at ligge hvor jeg lå, men som sagt… jeg fik gode billeder ud af anstregelserne © Foto: Roar Paaske\nNu burde jeg have valgt pensionisttilværelsen, i indersporet, sammen med feltet… men der var også en fotograf i masterbilen, og ville jeg i øvrigt ikke også ryge af senere? Hvorfor ikke bare udnytte momentet og få lidt gode billeder ud af det.\nSå det gjorde jeg, og der lå jeg så. 50 – 100 meter foran feltet, i ca.10 – 15 kilometer. Tempoet var vist meget godt, jeg synes i hvert fald jeg gav den god gas. Men som så ofte i motionscykelløb, så blev der også kørt jævnt og hårdt nede i fronten af feltet, ingen ville rigtigt køre op, men der var mange der gerne ville arbejde…\nAlene var det næsten umuligt at skabe noget med den side / modvind der prægede starten af ruten. Først efter ca. 15 kilometer er der et par ryttere kommer op og kører forbi. Den ene røg hurtigt af igen og jeg var for ristet til at komme med den anden, så endelig overgav jeg mig og faldt tilbage til feltet. Faktisk fik den sidste af de 2 udbrydere skabt et ok hul, der skulle man nok have kørt med.\nMen det gjorde jeg ikke. Ærgeligt det ikke lykkedes at få samlet en flok, de sad jo tydeligvis dernede og var klar på at komme afsted, jeg skulle nok have ladet mig falde tilbage, og så forsøgt igen et par gange, måske var det lykkedes at få etableret et “rigtigt” udbrud på den måde. Det må jeg øve mig lidt mere i.\nEr du frisk?… haha, nej ikke rigtigt faktisk\nEr du fresh Uggi… nej ikke rigtigt Henrik, kan du ikke bare vinde i dag – og det gjorde han så :D © Foto: Roar Paaske\nTilbage i feltet, og nu burde jeg virkelig lige have taget en slapper, men jeg kommer alligevel til at køre på et par af bakkerne. På et tidspunkt træder jeg lidt an, og nærmer mig faktisk sidste udbryder i front. Her kommer løbets senere vinder Henrik Bjerring så op til mig – “hva´ så Uggi, er du frisk?, skal vi køre?”. Jeg har nok set ret frisk ud, men benene var altså ved at være trætte, hvis jeg skal være ærlig.\nEller meget trætte skulle det vise sig. Det blev i den grad udstillet på verdens værste cykelsti, Andkærvej. Vi sad vel 60 mand tilbage på det her tidspunkt, så det var ikke fordi mine anstregelser i front havde skabt nogen særlig splittelse. Jeg hader den cykelsti, den er lang og træls, og som sædvanlig med sidevind. Det er helt håbløst at have brugt en masse kræfter inden man rammer den.\nFormen er ellers god synes jeg. Jeg har fået trænet ret fornuftigt her i foråret, men det hjælper ikke meget når man kører med hovedet under armen og benene er trætte på forhånd. Jeg måtte slippe hjul på bakken og se det forreste af feltet rulle væk. Der bliver ellers ikke kørt mega stærkt, men min wattmåler vil bare ikke mere end 250 watt, mere kan jeg ikke presse ud, ganske slapt faktisk.\nDet plejer altid at være lungerne der er på vej ud gennem halsen af mig, når jeg ryger af, men lungerne blev på deres plads, og virkede egentlig som om de var klar til mere. Det tyder jo meget godt for resten af året, så skal jeg bare holde lidt pause inden næste løb skal køres.\nHelt og aldeles sat på Munkebjerg – som forventet. Men humøret var højt © Foto: Roar Paaske\nDe har skruet et fedt løb sammen i Brejning.\nMålzonen er vildt flot, med opløb, bander, reklamer, telte osv. osv. – det er skide godt. Depotet var temmeligt kedeligt, med bananer og billige kanelgifler fra et eller andet discount supermarked. For få penge kunne det opgraderes væsentligt. Når der kun er 88km på programmet behøver man egentlig ikke så meget “solid” føde, men lidt æbler, agurkestykker, og evt. gulerødder, det havde ikke skadet.\nTophyggelig målzone med fin forplejning © Foto: Mobilos\nTil gengæld var der en sandwich med på billetten og en flaske vand. Der var også en håndfuld glimrende produkter i den goodiebag man fik udleveret til start. Den indeholdt en gel, en bar, dækjern, noget smørelse og et Cykelmagasin. Det er svært at klage over. Derudover kunne også købe pølse m. brød til 15 kroner og almindelige sodavand til en 10er. Ganske rimelige priser. Der var ingen øl, lidt en skam når nu vejret var så godt, men jeg tænker det nok handler mere om bevilling, end om opdragelse.\nFed rute, god skiltning, nok flagvagter\nRuten har lidt af det hele, masser af sving, åbne stykker med vind, og et par lede bakker, alt i alt en rigtig udfordrende og sjov rute. Der var masser af skilte, ja faktisk vil jeg kalde skiltningen eksemplarisk.\nDer var flagvagter på alle kritiske steder, samt masterbil og MCere der dirigerede trafik. Det var med til at skabe en følelse af et rigtigt sikkert motionsløb. Det er svært at gøre meget bedre i et land, hvor muligheden for at få lov at afspærre en rute til et motionscykelløb er meget lille. Der var enkelte steder hvor der kunne have været placeret en ekstra flagvagt, evt. på nedkørslen ved Ibækvej, (for at advare om modkørende trafik) – men her er vi er ovre i luksusafdelingen, og ikke en decideret kritik!\nEt flot løb. Andkærvej og Munkebjerg aldrig min kop the, men derfor kan man jo godt have en rigtig sjov oplevelse alligevel, og det havde jeg!\nCykelmagasinet laver nogle gode motionscykelløb, de får vores varmeste anbefalinger.\nTjek deres løbsserie ud HER.\nTak til Roar Paaske for de fede billeder – hold øje med Brejning Bakkeløbs Facebookside, hvor jeg går ud fra at Cykelmagasinet snarest uploader billeder, måske er der også et fedt billede af dig :) Roar kan i øvrigt hyres til at tage billeder til motionscykelløb, så hvis du afholder sådan et, kan du jo kontakte ham. Se info på roarpaaske.dk.\nJeg endte som nummer 59, ud af 142, sølle 2 minutter fra side 1 på resultatlisten, lårt.\nJeg fik da lidt flotte billeder ud af det! :)\n[ngg_images source=”galleries” container_ids=”5″ display_type=”photocrati-nextgen_basic_thumbnails” override_thumbnail_settings=”0″ thumbnail_width=”300″ thumbnail_height=”300″ thumbnail_crop=”1″ images_per_page=”20″ number_of_columns=”0″ ajax_pagination=”0″ show_all_in_lightbox=”0″ use_imagebrowser_effect=”0″ show_slideshow_link=”0″ slideshow_link_text=”[Show as slideshow]” order_by=”sortorder” order_direction=”ASC” returns=”included” maximum_entity_count=”500″]\nBrejning BakkeløbCykelblogCykelmagasinetCyklingGran Fondo RoubaixLøbsberetningMotionMotionscykelløbSpecializedTV BreakawayXT3


Det kinesiske fodboldprojekt er meget mere end bare sport >\nVerdens største nation. Snart verdens største økonomi. Nu har Kina en plan om også at blive blandt verdens førende nationer til verdens mest populære sportsgren.\nI 2002 var Kina for både første og hidtil sidste gang deltager ved en VMslutrunde.\nEt stolt øjeblik for en stor nation, men alligevel en deltagelse med en blandet smag i munden for kineserne, da de kvalificerede sig primært, fordi Japan og Sydkorea var automatiske deltagere som værtsnationerne i 2002, og derefter måtte Kina forlade turneringen efter gruppespillet – uden at have scoret et eneste mål.\nNu har kineserne lagt en strategi for at blive en af verdens bedste fodboldnationer frem mod 2050. Og efter næsten 7 års arbejde i Kina og kinesisk fodbold har jeg ikke bare set og hørt om planen, men været en aktiv del af at udvikle et fodboldmæssigt uland.\nFor Kina handler det imidlertid ikke kun om fodbold. For at forstå fodboldprojektets størrelse og volumen må man forstå Kina som land. Politik og sport er eksempelvis knyttet tæt sammen. Systemet og organisationsstrukturerne er hierarkiske med en helt anden topstyring, end vi er vant til på vores breddegrader. Alt kontrolleres og besluttes oppefra og ned. Aldrig den anden vej rundt. Derfor er nøglen til fodboldprojektets succes også selveste Kinas præsident, Xi Jinping.\n‘ The chairman’, som kineserne ynder at kalde Xi Jinping, iscenesatte landets fodboldplan tilbage i 2013 med en 50-punktsstrategiplan, der var overskrifterne til at nå de tre primære mål inden 2050 om at: Deltage fast ved VM-slutrunder Afholde en VM-slutrunde i Kina Konkurrere om at vinde en VM-slutrunde For Kina er fodboldplanen et led i en større politisk strategi. På det mere politiske og økonomiske niveau tager Kina i disse år også kæmpeskridt mod at blive verdens førende nation. Det er ‘ hard power-strategien’. Men verdens førende nation økonomisk set skal også kunne konkurrere i verdens mest dyrkede og verdens mest sete sportsgren – fodbold. Derfor er dette Kinas ‘ soft power-strategi’. Sådan hænger Kina altid sammen – politisk og strategisk. Fra økonomi eller kunstig intelligens til sport.\nDe vestlige medier fik øjnene op for kinesisk fodbold i 2015, da de store kinesiske virksomheder begyndte at investere massivt i klubber. Jeg mærkede det på egen krop, da jeg i oktober 2014 blev headhuntet til et nyt projekt i Shanghai, hvor shippingvirksomheden Shanghai International Port Group (SIPG) købte rettighederne til 30 spillere og heraf ønskede at opbygge et lokalt storhold – og ikke mindst støtte præsident Xi Jinping i hans fodboldplaner. Det var (igen) både et fodboldmæssigt og politisk inspireret projekt.\nDer blev hentet store stjerner til den kinesiske liga, beløbene var i perioder større end i den engelske Premier League, som ellers notorisk er verdens rigeste liga, og ‘ The Chinese Super League’ kom på alles læber i Europa i transfervindue-perioderne.\nDet var big business på alle måder.\nMen især de vestlige medier misforstod projektet og havde enten ikke interesse eller forståelse for de massive investeringer i et større perspektiv. For medierne skrev kun om Hulk, Oscar, Axel Witsel, Paulinho, Ramires og Alexandre Pato. Stjernerne. Men alt imens fortsatte planen mod at gøre det kinesiske landshold konkurrencedygtigt over tid. Og her er ungdommen nøglen.\nI 2018 rundede Kina 20.000 statsligt støttede fodboldskoler. Her træner 1.000 unge drenge hver dag for at dygtiggøre sig under ledelse af europæiske trænere med knowhow og erfaring i at udvikle topspillere. Det giver i alt 20 millioner ungdomsspillere.\nFrem mod 2025 udvikles denne plan, så der vil være 50.000 fodboldskoler.\nOg dermed 50 millioner ungdomsspillere.\nHelt ned i seksårsalderen. Og med mine trænerøjne og erfaring fra professionel fodbold skal man ikke være raketforsker for at regne ud, at hvis 50 millioner ungdomsspillere træner mere og mere kvalitativt fra en tidlig alder end mange steder i Europa og qua den samme kvalificerede træning, så kan man nærmest ikke holde udviklingen tilbage.\nDerfor fortjener fortællingen om udviklingen i kinesisk fodbold langt flere nuancer end blot, at 6-7 klubber har brugt millioner af euro på at forstærke deres hold med få udenlandske topspillere. Disse indkøb er alle led i en større plan, for naturligvis kan topspillerne hjælpe med at promovere ligaen, udvikle fodboldens interesse i Kina og ikke mindst løfte niveauet til træning og i kamp for de nuværende kinesiske spillere.\nAt arbejde i kinesiske fodbold i disse år har været en utrolig fascinerende og på nogle områder nærmest surrealistisk oplevelse.\nDette land har qua sin størrelse og power en evne til at rykke ekstremt hurtigt fremad på meget kort tid.\nDet mærkedes for eksempel hurtigt, da jeg kom til Shanghai SIPG F. C. Jeg var i en mindre klub i Sydkina, Guangzhou R&F, sammen med svenske Sven Göran Eriksson, hvor vi havde et mindre budget og hentede spillere eksempelvis i Norge for 1-3 millioner euro i transferbeløb. I Shanghai havde vi ikke et budget, lød meldingen.\nVi fik blot besked om at bygge en storklub, der inden for få år fast kunne spille med i den asiatiske Champions League, vinde titler i Kina og ikke mindst gøre det primært med egenudviklede og lokale spillere. Tre svære krav, som i fodboldens verden ikke altid går naturligt i spænd. Men dette var visionen for byen, SIPG-virksomheden og klubben.\nOg heldigvis fik vi gjort en forskel. For mig personligt har det vigtigste været at udvikle kinesisk fodbold og SIPG F. C.\nfremadrettet, og derfor begyndte jeg allerede i 2014 at bygge vores akademi – og ikke kun arbejde med førsteholdet. Vi byggede vores klubfilosofi’ THE SIPG WAY’. Og derfor blev vi en form for ‘ first movers’, fordi vi ganske enkelt kom foran de øvrige klubber i forhold til at udvikle egne spillere og ikke mindst lave dygtigere spillere end vores konkurrenter. Og netop den lokale del er vital i Kina, da hver klub kun må spille med tre udenlandske spillere i startopstillingen, mens de otte resterende skal være kinesere.\nDerefter kunne vi, mere eller mindre, regne og planlægge fremad mod at have et konkurrencedygtigt hold med niveau til top-3 i Kina – og deraf den vigtige kvali-fikation til Champions League i årene 2015-2017, mens 2018-2020 blev ‘ peak-årene’ for denne trup, som vi bevidst samlede tidligt og udviklede. Vi har eksempelvis ikke købt en spiller i to år, fordi vi samlede en yngre gruppe og ikke mindst satsede på egne frem for indkøbte spillere.\nOg frem mod 2018 kunne vi udregne, at vores startopstilling ville være omkring 27,0 år i snit, hvilket er ideelt i fodbold, mens rivalerne ville være plus 30 år, og derfor vidste vi, at vi kunne få en fordel. At vi så vandt mesterskabet i år (2018), det første mesterskab nogensinde til SIPG F. C.\nog det første til byen Shanghai i 23 år, er kulminationen på fire års strategisk og systematisk arbejde. Vi fastholdt strategien og fik resultatet. Og vigtigst af alt: På vores måde, SIPG-måden. Vi havde i denne sæson en førsteholds trup på 30 spillere, og heraf var de 24 egenudviklede spillere. Jeg tror ikke, at der er mange klubber i verden, hvis nogen, der kan vinde et mesterskab med 24 ud af 30 spillere fra eget akademi.\nFor mig personligt blev disse 4 år hos SIPG F. C. måske mine mest interessante og fascinerende i min fodboldkarriere.\nHvornår får jeg atter chancen for at opbygge en klub stort set fra bunden og have et stort budget at gøre det med? Det er ikke let at finde sådan et projekt igen.\nSamtidig har det for mig været vigtigt at være en del af noget større end blot at vinde nogle kampe og en titel. Det interesserer mig reelt ikke. For mig var det den sunde og langsigtede opbygning og forhåbentlig at have skabt fundamentet ikke bare for SIPG F. C., men også for kinesisk fodbold til at løfte sig i årene fremover.\nDer er stadig et gab fra kinesisk fodbold til toppen af Europa, men fremtiden ser spændende ud, selv om vi nok realistisk set skal 15-20 år frem i tiden, før vi alvor ser effekterne af den storstilede politiske og fodboldmæssige plan.\nI Shanghai havde vi ikke et budget.\nVi fik blot besked om at bygge en storklub.\nArtiklen er første gang bragt i Politiken søndag den 30. december 2018.


Kvindelige ingeniører fik nej til lønstigning på grund af barsel\nFlere undersøgelser viser, at kvinder sakker lønmæssigt bagud på grund af barsler. Nye tal fra Ingeniørforeningen viser, at der er kvinder, som får blankt nej til lønstigning med den begrundelse, at de er på barsel.\nLørdag d. 21. januar 2017, kl. 12.17\nDa Ingeninørforeningen for nylig indsamlede data til den årlige lønstatistik, stillede den også de kvindelige medlemmer nogle spørgsmål om lønregulering under barsel. Kvinderne blev blandt andet spurgt, om de i perioden september 2015 til september 2016 havde fået afslag på lønstigning med den begrundelse, at de var på barsel. Og det var der flere, der havde oplevet.\nHelt nøjagtigt 68 kvinder ud af de 1.896, der havde været på barsel i den periode, fik nej til lønstigning, fordi de var på barsel. Det svarer til 3,5 pct. af de kvindelige ingeniører, der var på barsel i den periode.\nIfølge Ingeniørforeningen er det 3,5 pct for mange og endnu et udtryk for, at kvinders barsel ofte skader kvinder både løn- og karrieremæssigt.\n»Vi ser desværre, at barsel kan gå ud over kvinders karriere. Vi kan se det på lønstatistikken, hvor de halter efter mændene, og vi kan se, at der er en del kvinder, der skifter job efter barsel for at komme videre med karrieren,« siger Juliane Marie Neiiendam, formand for de ansattes råd hos Ingeniørforeningen.\nHun opfordrer til, at forældre i højere grad - af hensyn til kvindernes karriere og lønudvikling – deles om den del af forældreorloven, som loven gør det muligt at dele.\nEn analyse fra Rockwool Fonden fra november, viser, at det har stor negativ betydning for kvinders løn, karriere og ledighed, når de holder lang barsel.\nOgså danske topledere erkender, at danske kvinder betaler en karrieremæsig pris for at holde barsel. En undersøgelse blandt Berlingske Business' Toplederpanel, som Berlingske omtalte onsdag, viser, at 77 pct. af toplederne har observeret, at lange barselsperioder kan betyde, at kvinder sakker agterud karrieremæssigt.\nSelvstændige mænd tøver med at holde barselsorlov\n»Jeg ville ikke lade firmaet eller andet komme i vejen for det, jeg ønskede privat«


USA/lukning: Tunge kursfald på coronafrygt - men plusser onsdag | NPinvestor\nDe amerikanske aktier indledte egentlig tirsdagen med stigninger, men meldinger om spredning af coronavirusset til nye lande vendte stemningen til risk-off, og derfor endte det med endnu et udsalg.\nOnsdag morgen synes panikken på baggrund af virusudbruddet at være aftaget. Futures for de tre store amerikanske aktieindeks ligger med stigninger på 0,7-0,9 pct. trods fortsatte kursfald i de asiatiske aktiemarkeder.\nDet brede S&P 500 steg indledningsvis med 0,7 pct. tirsdag, mens sluttede med et minus på 3,0 pct. Teknologitunge Nasdaq tabte samtidig 2,8 pct., mens Dow Jones mistede 3,2 pct.\nMandag faldt indeksene med 3,4-3,7 pct., og S&P 500 er nu 7,6 pct. fra sin rekord, som blev sat for mindre end en uge siden.\nMeldinger om coronasmittede i Østrig, Kroatien og Schweiz bragte frygten tilbage i centrum. Fra USA lød det også fra myndighederne, at man regner med en spredning af virusset i landet, og at det potentielt kan udvikle sig til en pandemi.\n- Vi forventer at se en spredning i samfundet i dette land. Det er mere et spørgsmål om hvornår, sagde Nancy Messonnier, direktør i Center for Disease Control and prevention (CDC).\nEN LÆRESTREG TIL MARKEDET\nDen negative stemning betød også, at pengene væltede ind i obligationsmarkedet, og den tiårige rente var nede i sit laveste punkt nogensinde i 1,3055 pct.\n- Det er godt nok hårde tider derude. Man havde håbet, at der skulle komme en vending denne morgen, da futures lå oppe, men jo tættere vi kom på den amerikanske åbning, tog fokus på situationen omkring virusudbruddet til, siger Lars Skovgaard Andersen, som er seniorstrateg i Danske Bank.\n- Vi ser resultatet af frygten for, hvad der kan komme til at ske, mere end hvad der formentlig vil ske. Det her billede kan fortsætte nogle dage endnu.\nHan taler dog ikke for, at man bare skal forlade aktiemarkedet for nu.\n- Det her går over på et tidspunkt. Man skal ikke bare trykke på salgsknappen på aktierne. Hvis vi får en korrektion på 10 pct., som Goldman Sachs advarede om i sidste uge, så er vi jo faldet med mere 6 pct. allerede. Derfor når man ikke at komme med ind igen, hvis man går helt ud, siger Lars Skovgaard Andersen.\n- Glasset er halv fyldt mere end halvt tomt, er vores syn i Danske Bank. Markedet overreagerer en gang i mellem. Men aktierne havde også underreageret inden det. Nogle gange skal vi have en lærestreg.\nAPPLE TRAK MEST NED\nIgen tirsdag var det energiaktierne, som udgjorde bunden i S&P 500 med et minus på 4,3 pct., da olieprisen faldt 3,2 pct. Råvarer og materialer bakkede også 4,3 pct., ligesom industri mistede 4,0 pct.\nRentepresset betød også minus for bankerne, da det presser kerneindtjeningen på udlån. Finanssektoren faldt derfor 3,4 pct.\nDen vigtige it-sektor, som udgør omkring en fjerdedel af markedsværdien i S&P 500, mistede desuden 3,2 pct., mens sundhed tabte 3,0 pct. I toppen var dagligvarer det "sikre valg" med et fald på blot 1,8 pct.\nApple trak for anden dag i træk mest ned af alle med et minus på 3,4 pct., mens Amazon mistede 1,8 pct., og Microsoft bakkede med 1,7 pct.\nMastercard drattede endnu mere, da koncernen mandag aften advarede om fald i omsætningen på grund af coronavirusset, og aktien mistede derfor 6,7 pct., mens konkurrenten Visa bakkede med 5,2 pct.\nOliekæmpen Exxon Mobil faldt med 3,8 pct., mens USA's nummer to, Chevron, mistede det samme. Blandt bankerne var Bank of America igen hårdt ramt med et minus på 5,0 pct., mens JPMorgan Chase tabte 4,5 pct. I sundhedssektoren var det den store sygekasse Unitedhealth, som førte an i faldet med et tab på 5,2 pct.\nI it-sektoren faldt chipproducenterne også med et minus på 3,3 pct. til Intel og et fald på 4,1 pct. til Nvidia, ligesom verdens største netværksproducent Cisco tabte 2,9 pct.\nHP VAR ET LYS I MØRKET\nLidt positivt nyt var der da også denne tirsdag, da producenten af laptops og printere HP steg med 5,7 pct. Det var belønningen for en opjustering mandag aften i forbindelse med koncernens regnskab for første kvartal samt et øget aktietilbagekøb med 10 mia. dollar.\nByggemarkedskæden Home Depot startede også i grønt efter en underliggende salgsvækst i fjerde kvartal på 5,2 pct. mod ventede 4,7 pct. og bedre end ventede resultater ifølge Bloomberg News. Den negative stemning fik dog også til sidst tag i aktien, som faldt med 1,0 pct.


Vilkår for CV på EURES\nOm jobsøgning i udlandet\nJobbank og jobsøgning\nForside > Eures > Om jobsøgning i udlandet > Vilkår for CV på EURES\nØnsker du at overføre dit CV til Euresportalen (eures.europa.eu), så det kan ses af arbejdsgivere i alle europæiske lande og matches med ledige jobs i hele Europa?\nDa dit CV indeholder personoplysninger gælder reglerne i forordning (EU) 2016/679 (persondataforordningen) og forordning (EF) nr. 45/2001 med hensyn til den behandling, som Europa-Kommissionen foretager.\nDu skal give dit samtykke til vilkårene i denne databeskyttelseserklæring, hvis du ønsker, at dit CV overføres til Euresportalen. Du har til enhver tid ret til at trække dit samtykke tilbage. Hvis du er mindreårig, skal du desuden have dine forældres/din værges samtykke.\nOplysningerne i denne databeskyttelseserklæring gives i henhold til artikel 13 i forordning (EU) 2016/679 og artikel 11 i forordning (EF) nr. 45/2001.\nEuresportalen stiller oplysninger og elektroniske tjenester til rådighed for jobsøgende, der ønsker at finde job eller andre muligheder i Europa, for arbejdsgivere og organisationer, der ønsker at finde kandidater fra andre lande, og for borgere, der ønsker at gøre brug af princippet om fri bevægelighed for personer. Find mere information om de direkte tilgængelige tjenester på Euresportalen på eures.europa.eu.\nTjenester, der er til rådighed for jobsøgende på Jobnet uden at registrere dig på Euresportalen\nJobsøgende kan vælge at overføre deres CV til Euresportalen via elektroniske tjenester, der stilles til rådighed af Euresmedlems- og partnerorganisationer. CV'et vil derefter være tilgængeligt til søgning og matchning akkurat ligesom et CV, der er uploadet direkte på Euresportalen. Bemærk, at det kun er en kopi af de data, der opbevares i Jobnet, som overføres til Euresportalen. Der oprettes ikke en konto på Euresportalen, og det er kun her i Jobnet, at du kan ændre eller slette dine data. Se mere i afsnit 7 nedenfor.\nTjenester, der er til rådighed for arbejdsgivere\nArbejdsgivere kan få adgang til de CV'er, der uploades på eller overføres til Euresportalen, enten direkte på Euresportalen eller via elektroniske tjenester, som Euresmedlems- og -partnerorganisationer stiller til rådighed for arbejdsgivere, hvis sådanne elektroniske tjenester udbydes.\nForordning (EU) 2016/589, "Euresforordningen", og navnlig kapitel III heri, er retsgrundlaget for behandling af data, der er indsamlet i overensstemmelse med denne databeskyttelseserklæring. Forordningen definerer formålet med behandlingen, nemlig at muliggøre matchning af ledige stillinger med jobansøgninger og CV'er, og fastsætter generelle betingelser for behandlingen. Yderligere bestemmelser om databehandlingen, navnlig hvad angår roller og ansvarsområder for de forskellige parter, der er involveret i behandlingen, er fastsat i Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/1257.\n3. Hvilke personoplysninger indsamles og overføres til Euresportalen, og hvordan vil de blive brugt?\nDe personoplysninger, du som jobsøgende giver dit samtykke til at overføre til Euresportalen, vil blive brugt af søge- og matchningsfunktionen på Euresportalen og kan blive vist - som nærmere beskrevet i denne databeskyttelseserklæring - som et resultat af en vellykket søgning og matchning. Du kan dog angive, at alle eller udvalgte personoplysninger skal skjules og ikke vises over for de modtagere, der er angivet i punkt 5 nedenfor. Visse oplysninger vil aldrig blive brugt til søge- og matchningsformål, selvom de er blevet overført, men kan vises i søge- og matchningsresultaterne, hvis du ikke har valgt at skjule dem.\nFølgende personoplysninger kan overføres til Euresportalen:\nErhvervserfaring (stilling, periode, ansvar/opgaver)\nSprog og niveau\nJeg søger job som (de typer job du søger)\nAngivelse af om du kan starte i nyt job med det samme\nFølgende oplysninger vil aldrig blive overført til Euresportalen:\nFølgende oplysninger vil, hvis de overføres, ikke blive brugt til søge- og matchningsformål, men kan vises, hvis den jobsøgende ikke har angivet, at de skal skjules:\nOplysninger om ansøgerens nationalitet, fødselsdato eller alder, køn, handicap, navn og kontaktoplysninger samt navn og kontaktoplysninger på tidligere og nuværende arbejdsgivere.\nFølgende oplysninger kan skjules i søge- og matchningsresultaterne, hvis den jobsøgende ønsker det:\nHvis du vælger at skjule dine kontaktoplysninger, kan en interesseret arbejdsgiver ikke kontakte dig direkte. Det er vores erfaring, at arbejdsgivere generelt ikke kontakter personer, som ikke angiver kontaktoplysninger, og vi fraråder dig derfor at skjule dem. Hvis du alligevel ønsker at skjule kontaktoplysninger, vil arbejdsgiveren kunne kontakte Jobnets support, som vil kontakte dig med henblik på at etablere en kontakt mellem dig og arbejdsgiveren.\n4. Hvordan data indsamles, og af hvem\nDataene indsamles af Euresmedlemmer og –partnerorganisationer (jobcentre eller andre aktører), der tilbyder denne tjeneste til jobsøgende enten som en separat tjeneste eller som en tjeneste, der supplerer en eksisterende onlineapplikation til CV'er, hvor det kan vælges at overføre et CV, der er oprettet i systemet af Euresmedlemmet/-partneren, til Euresportalen.\nNår dataene er indsamlet, overføres de via "en enkelt koordineret kanal" til Euresportalen. Denne enkelte koordinerede kanal oprettes og drives under tilsyn af det nationale Eureskoordinationsbureau i hvert deltagende land. Kontaktoplysningerne for det nationale Eureskoordineringsbureau eller det organ, der har ansvaret for behandlingen i forbindelse med den "enkelte koordinerede kanal" (Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering) findes nedenfor i afsnit 9 - Kontaktoplysninger.\n5. Hvem har adgang til oplysningerne, og hvem videregives de til?\nDe data, der overføres til Euresportalen, lagres i en database i Europa-Kommissionens datacenter. Adgang til dataene, der er beskyttet af ægthedskontrol, gives enten på Euresportalen eller gennem Euresmedlems- og -partnerorganisationer via applikationsprogrammeringsgrænseflader (API'er). Serverne er placeret i Europa-Kommissionens datacenter, hvor applikationen hostes.\nAdgang til Euresportalen\nOplysninger om jobsøgendes CV stilles til rådighed på Euresportalen til søgning, matchning og visning for arbejdsgivere, der er registreret og verificeret af den webstedsadministrator, der handler på vegne af den dataansvarlige, og for personale, der arbejder i Euresmedlems- eller -partnerorganisationer.\nAdgang via API'er\nData kan også gøres tilgængelige for Euresmedlems- og -partnerorganisationer via API'er. I så fald kan oplysninger om jobsøgendes CV/profil også gøres tilgængelige for søgning, matchning og visning på websteder og via elektroniske tjenester af de pågældende Euresmedlems- og partnerorganisationer for arbejdsgivere, der er registreret og verificeret af disse tjenesters webadministrator, og for personalet i de pågældende Euresmedlems- eller -partnerorganisationer. Yderligere oplysninger om, hvilke Euresmedlemmer og -partnere der tilbyder sådanne elektroniske tjenester, fås hos den dataansvarlige. Se afsnit 9 - Kontaktoplysninger.\nVilkår og anvendelsesbetingelser for arbejdsgivere\nArbejdsgivere, der ønsker at tilgå og viderebehandle dine data – hvad enten det er direkte på Euresportalen eller via eventuelt tilgængelige elektroniske tjenester fra en Euresmedlems- eller -partnerorganisation – kan kun gøre det, hvis de har accepteret og forpligtet sig til at overholde de nedenfor anførte almindelige vilkår og betingelser for brug.\nBemærk, at hvis du har valgt at skjule din e-mailadresse og andre kontaktoplysninger, kan interesserede arbejdsgivere kun kontakte dig som beskrevet under punkt 3 ovenfor.\n6. Hvem er ansvarlig for hvad i forbindelse med håndteringen af de personoplysninger, der overføres til Euresportalen?\nEures' Europæiske Koordineringsbureau, der på nuværende tidspunkt er placeret i Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Beskæftigelse, Sociale Anliggender og Inklusion, er "registeransvarlig" (dataansvarlig) i henhold til forordning (EF) nr. 45/2001 for dataene på Euresportalen. Det er det organ, der er ansvarligt for udvikling, støtte og drift af Euresportalen og for de tekniske og organisatoriske foranstaltninger til at sørge for tilstrækkelig sikkerhed i forbindelse med personoplysninger, navnlig den nødvendige fortrolighed og integritet. Udvikling, support og drift af systemet kan uddelegeres til eksterne virksomheder eller organisationer, der optræder som databehandler på vegne af Det Europæiske Koordineringsbureau.\nSom jobsøgende er du ansvarlig for kvaliteten af de data, du oplyser. Du kan til enhver tid få adgang til dine data og ændre, fjerne og slette dem. Nærmere oplysninger findes nedenfor i afsnit 7.\n7. Hvordan kan du kontrollere, ændre eller slette dine oplysninger?\nEt CV, der er overført til Euresportalens CV-database sammen med anvisninger om behandling og visning som beskrevet ovenfor i afsnit 3, er en kopi af de oplysninger, du har afgivet i det CV, der er oprettet her i Jobnet. Du kan til enhver tid kontrollere, ændre eller slette data ved at logge ind på din konto, og dine ændringer overføres indenfor nogle timer til Euresportalen. Det er kun her, at du kan anmode om begrænsninger i behandlingen af data eller retten til at overføre data.\nHvis du beslutter at slette dit CV her, slettes det også på Euresportalen. Du kan også når som helst beslutte med at trække dit samtykke tilbage eller ændre dit samtykke til overførslen af dataene til Euresportalen. Hvis du trækker dit samtykke tilbage, slettes kopien af dit CV, der er overført til Euresportalen, på Euresportalen indenfor nogle timer, men det påvirker ikke de data, der opbevares her i Jobnet.\nCV'er, der overføres til Euresportalen, vil kun blive gemt og være tilgængelige der, så længe det oprindelige CV, der er oprettet i Jobnet, stadig er tilgængeligt. Hvis du sletter dit CV fra Jobnet eller gør det ikke-søgbart eller trækker samtykket tilbage, så slettes dit CV fra Euresportalen.\nDer bliver dagligt taget en sikkerhedskopi af Euresportalens CV-database som beskyttelse mod dataforvanskning og hardware- eller applikationsfejl. Personoplysninger i sikkerhedskopier afsløres ikke, medmindre de anvendes til at gendanne databasen, og vil under alle omstændigheder kun blive opbevaret i højst en måned.\nNår dit CV er blevet slettet, eller du har trukket dit samtykke til at overføre det til Euresportalen tilbage, vil vi fortsat gemme et begrænset sæt data, der er anonymiseret, og anvende dem til forskning og statistiske formål. Oplysninger, der gøres anonyme på en sådan måde, at den registrerede ikke kan - eller ikke længere kan - identificeres, anses ikke for personoplysninger.\n9. Kontaktoplysninger og klager\nEuresportalen forvaltes af Det Europæiske Koordineringsbureau for Eures, der er placeret i Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Beskæftigelse, Sociale Anliggender og Inklusion.\nI tilfælde af spørgsmål, klager eller andre henvendelser om de data, der overføres til og behandles på Euresportalen, bedes du kontakte den dataansvarlige på følgende e-mailadresse:\nDet nationale Eureskoordineringsbureau har ansvaret for at overvåge driften af den "enkelte koordinerede kanal" til overførsel af dit CV til Euresportalen:\nDet Euresmedlem/den Eurespartner, der driver denne tjeneste, er det organ, der indsamler og overfører dit CV til Euresportalen, og til hvem anmodninger om verifikation, ændring og sletning af data samt begrænsning af behandling og dataoverførbarhed rettes:\nVi vil gerne passe godt på dine oplysninger. Almindelige mails er ikke krypterede, så vi foreslår, at du sender en besked som digital post fra e-Boks eller www.borger.dk, hvis din henvendelse indeholder fx private oplysninger eller CPR-nummer. Her kan du vælge Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering som modtager.\nI tilfælde af konflikt kan klager vedrørende behandling af dine personoplysninger rettes til Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse. Yderligere information og kontaktoplysninger findes på: https://edps.europa.eu/data-protection/our-role-supervisor/complaints\nDu kan også kontakte Datatilsynet: https://www.datatilsynet.dk/\n10. Fremtidige opdateringer\nDet kan undertiden være nødvendigt at ændre denne databeskyttelseserklæring. Brugerne indvilger i at blive underrettet om sådanne opdateringer via Jobnets supportside, og at de ved at anvende Eurestjenesterne efter den opdaterede databeskyttelseserklærings ikrafttrædelsesdato tilslutter sig de opdaterede vilkår. De opdaterede vilkår træder i kraft, når de bliver opslået, medmindre der er angivet en senere dato på Jobnets supportside.\nFÆLLES VILKÅR OG BETINGELSER FOR BRUG FOR ARBEJDSGIVERE, DER TILGÅR CV'ER, SOM ER HENTET FRA EURESPORTALENS CV-DATABASE\nDet Europæiske Koordineringsbureau, der er placeret i Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Beskæftigelse, Sociale Anliggender og Inklusion, er den "registeransvarlige" (dataansvarlige) i henhold til forordning (EF) nr. 45/2001 og forordning (EU) 2016/679 (persondataforordningen). Euresmedlemmer og -partnere, der giver adgang til data, som er lagret på eller overført til Euresportalen, handler på den dataansvarliges vegne.\nVed at acceptere disse betingelser indvilger arbejdsgiveren i udelukkende at bruge Eurestjenesten til at søge efter og kontakte jobsøgende med det formål at tilbyde reelle og konkrete job eller opgaver i arbejdsgiverens egen virksomhed eller i en virksomhed, som arbejdsgiveren repræsenterer direkte. Jobtilbuddet skal være i overensstemmelse med de ønsker, som den jobsøgende har givet udtryk for i sin profil.\nArbejdsgivere kan ikke opkræve gebyr eller nogen anden form for betaling fra jobsøgende for adgang til oplysninger om ledige stillinger eller for at opnå en ansættelseskontrakt eller anden kontrakt.\nDe indhentede oplysninger må under ingen omstændigheder anvendes til at reklamere for eller sælge tjenester eller produkter eller udsende arbejdsmarkedsoplysninger eller tilbud af generel art, såsom anmodninger om registrering af CV'er/jobsøgerprofiler i andre CV-databaser.\nOplysninger, der er modtaget fra Euresportalens CV-database, kan indeholde personoplysninger, der skal behandles i fuld overensstemmelse med gældende lovgivning om beskyttelse af personoplysninger, navnlig forordning (EU) 2016/679. Alle databehandlingsanvisninger, der modtages sammen med dataene, såsom dataopbevaringsperioder, restriktioner for videre behandling mv., skal overholdes fuldt ud.\nData, der er downloadet fra Euresportalens CV-database, må kun opbevares i det tidsrum, det er strengt nødvendigt for at kontakte potentielle kandidater og gennemføre de efterfølgende trin i ansættelsesprocessen. Gives ingen andre anvisninger for opbevaring af data sammen med de modtagne data, skal alle data slettes fuldstændigt, så snart de ikke længere er nødvendige til det oprindelige formål: at finde og kontakte kandidater til et reelt og konkret job eller en opgave som angivet i punkt 2 ovenfor. Dataene om den jobsøgende kan kun opbevares af arbejdsgiveren i længere tid, hvis den enkelte jobsøgende udtrykkeligt har givet sit samtykke hertil.\nManglende overholdelse af disse vilkår og betingelser eller andre behandlingsanvisninger fra den dataansvarlige eller andre organer, der arbejder på den dataansvarliges vegne, kan med forbehold af andre administrative eller retslige foranstaltninger udgøre en overtrædelse af forordning (EU) 2016/679.


Kvalitetsplaider i uld - Fashion-Blog.dk\nKvalitetsplaider i uld\nPlaider kan bruges hele året rundt og mange steder i hjemmets inde -og uderum. Indret din bolig med bløde tekstiler, der skaber en indbydende og hjemlig stemning hos alle der kommer på besøg. Uldplaider laves i mange farver og kvaliteter, derfor vil du blive overrasket over hvor blød og delikat en uldplaid kan være. Der er stor forskel på en skandinavisk uldplaid og en ’almindelig’ uldplaid. Den skandinaviske uldplaid er mere grov og fyldig, mens den almindelige er lettere og blødere.\nUldplaiden er det perfekte hverdagsprodukt\nNår det gælder ting der skal bruges i hverdagen, er det vigtigt at kvaliteten og holdbarheden er i højsædet. En uldplaid er ikke ‘bare’ en plaid, den er udover at være middel til boligindretning også en kilde til rolig og hyggelig stemning. Du bør være kræsen når du udvælger hvilken type uldplaid, der passer helt til dine behov. Sigt altid efter at finde de bedste kvalitetsplaider på markedet. Kvalitet er en følelse, som skal i fokus hver dag.\nSkab en hyggelig stemning i nuet med en uldplaid. Når du kommer hjem og når til den tid på dagen – hvor du tager dig tid til at sidde på sofaen og nyde den gode stemning, kan en uldplaid sætte prikken over i’et. Et varmt tæppe giver en stemning af ro, hygge og afslapning. Du kan byde venner og familie med til hyggen, hvor i kan sidde sammen med en kop kaffe i stuen eller udenfor til en lang og kølig sommeraften på terrassen. En god bonus ved en uldplaid er at den tåler en maskinvask, med en viden om at varen kan renses bliver man også mere modig når det gælder brugen – tag trygt plaiden med ud på terrassen og vask den efter behov.\nMange års indretning\nUldplaider har været brugt i indretningen af skandinaviske hjem gennem rigtig mange år. Uldplaider findes i et stort udvalg af størrelser og mønstre – derfor er det muligt for dig at finde den plaid, der passer bedst ind i din personlige stil. En uldplaid passer lige ind i den placering du ønsker den skal have – om det er i en kurv, i sofaen, på lænestolen eller på terrassen – vil plaiden ligge og give et indbydende indtryk af rummet. Uldplaider skaber en hyggelig og rolig stemning i hjemmet – De skaber et hyggeligt og velkomment udtryk, der byder gæsterne ind i varmen. En farvet uldplaid kan bruges til at understrege personligheden i dit hjem og bidrage til en sammenhæng mellem kunsten på væggene og sofaen. Der findes ikke mange der ikke vil nyde en blød gave, hvis gaven var en uldplaid – så hvis du står og mangler den perfekte gave, vil en uldplaid i høj kvalitet helt sikkert glæde brudeparret, fødselaren eller en god ven der har brug for et varmt knus. Her kan du finde uldplaider til enhver lejlighed


På DTU Kemiteknik er ph.d.-studerende vilde med video - DTU Kemiteknik\nForside Om os Kan man genanvende al plastik? På DTU Kemiteknik er ph.d.-studerende vilde med video\nForside Om os Kan man genanvende al plastik? På DTU Kemiteknik er ph.d.-studerende...\nPå DTU Kemiteknik er ph.d.-studerende vilde med video\n26 71 82 06\nDen digitale tidsalder stiller nye udfordringer til forskernes formidlingsevner, og med videomediet når ny viden langt bredere ud. På DTU Kemiteknik har de ph.d.-studerende taget kampen op med kameraet i hånden.\nPh.d.-studerende Valeria Chiualas laboratoriekittel flyver på hendes skuldre i slow motion. Hun er klar til at komme en kvinde i smerte (også spillet af Valeria) til undsætning med en ny teknologi til behandling af sår. Endnu en gang redder videnskaben dagen.\nDenne scene stammer fra den video, som Valeria selv producerede om sit forskningsprojekt i forbindelse med en workshop, udbudt af DTU Kemiteknik. Muligheden for at deltage i en ph.d.-video-workshop blev også udbudt sidste år, og i 2019 var deltagerantallet steget til hele 55.\nValeria var en af to vindere, som blev kåret på instituttets årlige Research Day, hvor alle videoer fra workshoppen blev vist foran et stort publikum af kollegaer, der kunne stemme på deres favorit. Popcornmaskinen var også på plads for at skabe den ægte biografstemning.\n”Jeg tror, at forskningens budskab kan nå et bredere publikum på kortere tid og på en mere effektiv måde med en video. Jeg var fri til at lege med humor, musik og en smule ”drama”, hvilket jeg ikke ville være på en konference, en poster-præsentation eller et seminar. Jeg tror, at alle de elementer skaber engagement hos publikum, som bliver nysgerrige på resten af historien,” siger Valeria Chiaula.\nFormidling som også mor og far kan forstå\nFrederik Zafiryadis var den anden videovinder, og både Frederik og Valeria får muligheden for at få deres videoer produceret af et professionelt produktionsselskab.\n“Workshoppen har lært mig, at et populærvidenskabeligt format er et bredt format, som man både ser på sociale medier og på online medier osv. Ved at kombinere forskellige tilgange til formidling kan mine forskningsresultater komme ud til mange forskellige publikummer,” fortæller Frederik og supplerer:\n“Det er noget, jeg forventer at bruge mere aktivt i fremtiden.”\nDTU Kemiteknik udbyder video-workshops for at tilpasse forskerne til en moderne, digital og visuel medievirkelighed. Netop det ser Valeria Chiaula også som en nødvendighed for den moderne forsker:\n”Uanset hvem publikum er, skal alle kunne forstå, hvad jeg taler om, selv min mor og far. Selvom vi er ”nørdede” ingeniører, som elsker at snakke om videnskab, er det nogle gange vigtigt at kommunikere forskningen på en simpel, ikke-teknisk måde,” siger hun.\nEt akademisk liv, der rækker uden for laboratoriet\nProfessor Anne Ladegaard Skov, der leder Danish Polymer Center, har stået bag idéen om at få de ph.d.-studerende i gang med videoformidling:\n”Der er større og større fokus på at formidle vores viden. Videoer vinder klart indpas som foretrukken formidlingskanal for så forskellige grupper som fremtidige DTU-studerende, borgere med videnskabelig interesse og blandt andre forskere. Det er jo ikke kun i universitetsverdenen, at det er vigtigt at kunne formidle vores ideer, så vi mener, at vi klæder de studerende på til et akademisk liv, både på DTU og i kommende karrierer uden for DTU,” siger hun.\nOg det har ifølge Anne Ladegaard Skov være en god beslutning at hive et professionelt produktionsselskab ind udefra. Det får lige videoerne det ekstra stykke ud over rampen:\n”For at kunne formidle effektivt og opnå synlighed har vi valgt at lade professionelle formidlere stå for vores workshops, og vi synes, at det er nogle super gode videoer, der er kommet ud af det, takket være underviserne – og selvfølgelig først og fremmest de kreative ph.d.-studerende,” siger Anne Ladegaard Skov.\nSe årets ph.d.-videoer her og følg os på LinkedIn og Instagram, hvor vi også løbende poster forskernes videoer.


⇒ Køb Unisa Sko - Danmarks største udvalg online - Fruea\nHjem⇒ Køb Unisa Sko – Danmarks største udvalg online\n⇒ Køb Unisa Sko – Danmarks største udvalg online\nEr du på udkig efter unisa sko? Vi anbefaler følgende webshops…\nUndertrøjer MændUndertøj BørnUndertøj DamerUnique KjolerUnisa SandalUnisa StøvlerUr Med SkridttællerUrban ClassicsUrban DecayUrbanears Plattan 2\nNiceHair.dk er aktuelt en af de største internet shops i Danmark med beauty-produkter. Firmaets udvalg består af mere end 14000 varer fra forskellige producenter. Webshoppens Trustpilot-score på 9,4 af 10 indikerer enorm kundeloyalitet. Tallet er baseret på 37612 anmeldelser, hvoraf 31933 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 225196 brugere fans af NiceHair.dk, og herpå har webshoppen modtaget 4607 bedømmelser med en gennemsnitlig score på 4,1 af 5, hvilket også er utrolig beundringsværdig.\nMade4men.dk er aktuelt imellem de største internet forretninger inden for beauty-produkter. Firmaets udvalg består af mere end 3000 varer fra en række mærker. Forhandlerens Trustpilot-evaluering på 9,4 ud af 10 manifesterer utrolig kundeloyalitet. Tallet er baseret på 6942 bedømmelser, hvoraf 5800 af disse giver topkarakter. På Facebook er 6276 brugere tilhængere af Made4men.dk, og herpå har de modtaget 75 vurderinger med en middel vurdering på 4,1 af 5, som lige så vel er temmelig flot.\nLookfoxy.dk er nu imellem de mest benyttede internet varehuse der sælger beauty-produkter. Firmaets udvalg indbefatter mere end 300 produkter fra diverse producenter. Webbutikkens Trustpilot-bedømmelse på 6,9 af 10 giver indtryk af utrolig kundetilfredshed. Scoren er baseret på 43 evalueringer, hvoraf 14 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 608 mennesker tilhængere af Lookfoxy.dk, og her har forretningen modtaget 10 anmeldelser med en gennemsnitlig rating på 3,9 ud af 5, hvilket ligeså er ultra beundringsværdig.\nMatas.dk er aktuelt imellem de mest populære online butikker med beauty-produkter. Virksomhedens sortiment omfatter omtrent 90000 varer fra flere mærker. Webshoppens Trustpilot-evaluering på 8,2 ud af 10 giver indtryk af stor kundetilfredshed. Bedømmelsen er baseret på 12075 anmeldelser, hvoraf 8851 af disse giver topkarakter. På Facebook er 279941 brugere fans af Matas.dk, og her har netbutikken modtaget 549 bedømmelser med en gennemsnitlig vurdering på 3,8 af 5, hvilket tillige er vældig imponerende.\nLuxplus.dk er nu imellem de bedste e-butikker med beauty-produkter. Firmaets sortiment favner på den anden side af 40000 varer fra flere brands. Virksomhedens Trustpilot-vurdering på 9,6 af 10 indikerer en høj grad af kundeloyalitet. Bedømmelsen er baseret på 27258 anmeldelser, hvoraf 23476 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 108766 brugere fans af Luxplus.dk, og herpå har firmaet modtaget 5451 vurderinger med en gennemsnitlig bedømmelse på 4,8 af 5, hvilket også er virkelig beundringsværdig.\nUnisa Sko købes over nettet\nEn lang række e-forhandlere udlover nu om stunder flere leveringsmetoder. Førstevalget hos mange er på nuværende tidspunkt levering til en pakkeshop, fordi du så har fuld fleksibilitet til at hente bestillingen når du har lyst. Leveringstypen er nemlig ret så simpel, og desuden endda den mest prisbevidste fragttype.\nDu kan derudover overveje at få varerne bragt til din adresse eller til dit arbejdes adresse. Leveringsmetoden bliver somme tider en kende mere pebret, men endda super hensigtsmæssig. Den mindst kostelige fragtform af unisa sko vil dog utvivlsomt være at du selv henter pakken, hvilket forudsætter at du har bopæl i nærheden af unisa sko internet selskabets lager.\nFragtperioden kan være vældig udslagsgivende ifald du har behov for varen straks, så derfor er det bestemt essentielt at man finder den forventede leveringsdato ved det pågældende produkt.\nStørstedelen af unisa sko e-butikker i Danmark tilsiger dag-til-dag fragt på en række af deres produkter, men vær på vagt da det regnes ud fra at ordren gennemføres forinden et fast klokkeslæt, således at de har mulighed for at nå at få unisa sko afsted før personalet har fri.\nIndtil flere e-firmaer præsterer gratis fragt, men i reglen kun hvis der shoppes for et præcist beløb. Ellers må man foretrække den mest prisbevidste leveringsmanér, som gerne – ligegyldigt om man bor ved Næstved, Skanderborg eller Brande – vil være at få dem til at køre varerne til en pakkeshop.\nDet er temmelig smertefrit for forbrugerne at vurdere prisniveauet på unisa sko i blandt diverse internet handler, og på grund af dette har de fleste internet forretninger i Danmark været tvunget til at nedskære udsalgspriserne på mange af deres varer – til piger og drenge, og desuden også til herrer og damer – enormt, og endda nogle gange garantere fri fragt.\nMen det kan trods alt vise sig fordelagtigt at se nærmere på nogle få internet virksomheder i Danmark efter unisa sko rabat inden du handler, så man er velinformeret til at opnå den billigste pris.\nDu bør lige meget hvad ikke overse, at når en internet webshop annoncerer unisa sko til en udsalgspris der er uendeligt favorabel, kan det tit være en varsel om en snydagtig online butik. Handler med kort er imidlertid indbefattet af en vedtægt, der støtter dig som køber imod uægte webbutikker.\nVi tilråder køb med gængse betalingskort eller betalinger med mobilen. Som et alternativ kan du drage nytte af en løsning fra for eksempel ViaBill, i tilfælde af at du vil finansiere pengene af flere omgange.\nForud for at folk handler unisa sko på en netbutik kan man reelt studere deres handelsaftale, det er dog uden tvivl et omfattende arbejde.\nEn anden mulighed kunne derfor være at undersøge om internet butikken er godkendt af e-mærket, siden det skulle være en tilkendegivelse af at e-firmaet efterfølger de officielle regler, samt at online virksomheden ofte overvåges af fagmænd der har nøje kendskab til de gældende regulativer. Dette er en god mulighed for at blive hjulpet, ifald du oplever problemstillinger med dit indkøb.\nEndvidere foreslåes det at man er omhyggelig omkring de væsentligste retningslinjer der har betydning for ordren, eksempelvis hvilken returpolitik på unisa sko netshoppen bruger. Derfor er det ydermere relevant, at man stadig opbevarer ens ordrekvittering, så man fremadrettet vil kunne vidne om handlen, uden hensyn til om du skal købe til en dreng eller pige.\nTrustpilot genererer altid tiltalende chancer for at eftergå en hel del nuværende konsumenters bedømmelser og herved anbefaler vi, at du eftersøger internet butikkens unisa sko omtaler før du placerer din ordre.\nFacebook frembyder tilsvarende fuldstændig tiltalende metoder til at få indtryk af internet webshoppens popularitet. Foruden det ser vi en række e-handler hvor folk kan formulere en omtale af virksomhedens service, hvilket lige så vel burde benyttes til at bedømme kundetilfredsheden.\nVores side er finansieret af annonceindtægter. Vi har samarbejder med en række online virksomheder eftersom vi markedsfører firmaernes tilbud, og tjener godtgørelse for så vidt en af de besøgende på vores hjemmeside foretager en transaktion.\nAnvisninger omkring unisa sko og internet outlets ajourføres nu og da, men det er ikke muligt for os at give garantier imod ændringer der eventuelt er iværksat siden vi sidste gang opdaterede de anvendte oplysninger.


Du er her: Forside/Borger/Miljø, natur & klima/Naturområder og naturprojekter/Naturprojekter/Åben Ådal/Hvorfor skal vi sikre den åbne ådal?\nGå til: Åben Ådal\nLas os afgræsse ådalen for vores egen skyld, for den gode histories skyld og for naturens...\nLysåbne arealer er i dag i høj grad kulturbetinget\nStore dele af Danmark vil under naturlige upåvirkede forhold være dækket af løvskov. Dele af naturen ville imidlertid også naturligt være lysåben pga. meget næringsfattige forhold eller påvirkning/forstyrrelse fra vand, vind, jordskred eller dyrs aktiviteter.\nDe oprindelige overdrev var de gamle landsbyers fælles græsningsarealer. Overdrevene havde tidligere en langt større udbredelse end nu. De fleste af de tilbageværende overdrev findes på steder, hvor enten adgangsforholdene eller terrænforholdene har umuliggjort dyrkning fx langs ådalene.\nFør den systematiske dræning og udretning af vandløbene lå grundvandsspejlet mange steder højere, end det gør nu. De enge og fugtige områder, vi ser i landskabet i dag, er kun en lille del af de områder, der engang har været enge. De ferske enge er opstået, fordi man har udnyttet moser til græsning og/eller høslæt. Før i tiden spillede de en vigtig rolle i landbruget, fordi det var her, man producerede foder til husdyrene ved høslæt. I vore dage er den traditionelle udnyttelse af engene mange steder ophørt.\nHvad sker der, når et område afgræsses?\nDen naturlige tilgroning mod skov bremses\nDer skabes plads til de lyskrævende planter\nDer skabes bar jord, hvor nye planter kan spire frem\nCirkluation af næringsstoffer stimuleres\nOphobning af dødt plantemateriale modvirkes\nPotentielt dominante planter holdes i skak\nFrø spredes mellem områder\nNaturindholdet på det græssede overdrev\nPlantelivet på et græsset overdrev består af konkurrencesvage, lavtvoksende arter. Overdrevet er desuden rig på svampe, mosser og insekter, der er tæt tilkyttet til de enkelte plantearter på overdrevet.\nStørstedelen af vores mest sjældne og truede arter hører til overdrevet.\nNaturindholdet på den græssede eng\nPlantelivet på en græsset, fersk eng er lavtvoksende, lyskrævende og ofte artsrigt. Man kan finde op mod 50 forskellige arter af planter pr. m2 på en ekstensivt drevet eng. En del af engens planter er sjældne planter. Næsten 25% af alle rødlistede planter vokser på enge eller i moser.\nFå naturtyper rummer et så rigt dyreliv som den ferske eng. Engen har stor betydning for de insekter, der i løbet af deres livscyklus er knyttet specielt til nogle af enkelte planter på engen. Engenes tilbagegang betyder derfor også tilbagegang for insekterne.


Solpaneler amorfe vs polykrystallinske - iamgreatindian.com\nHvordan at sætte musik på din LG 300\n1956 Buick Super specifikationer\nHvordan man kan låse en Vodafone SIM-kort\nHvordan du ændrer sikringen for panelet Instrument i en 2001 Corolla\nHvordan man downloader BlackBerry Apps på hukommelseskort\nSådan Udskift termostaten på en 1995 Saturn SL\nHvordan du tilslutter en Canon GL2 MiniDV 3CCD videokamera til en Computer\nHvordan du udskifter brændstofindsprøjtningsenheder i en 1996 Chev Cavalier\nSolpaneler amorfe vs polykrystallinske\nProduktion forskelle mellem amorf og polykrystallinske solceller skabe forskelle i effektivitet, pris og pålidelighed. Bestemme hvilket panel er for dig, afhænger af budget, ledig plads og niveau af pålidelighed.\nPolykrystallinske paneler er lavet af mange stykker af sammenhængende silikone celler, hver især har at skære og forbundet til hinanden. Ifølge Online Solar Inc. amorfe paneler har silikone sprøjtes som maling på glas, og er forbundet med "laser mønstre."\nAmorfe solceller er langt billigere end polykrystallinske. Forskellen er i tusindvis af dollars, når du søger på et stort system.\nEfter system eksperter på Online Solar Inc., polykrystallinske paneler er fem til seks procent mere effektiv end amorf og amorfe fylder 50 procent mere plads.\nHvis du har en stor plads, er amorfe paneler et godt valg, fordi de er billigere. Polykrystallinske paneler bør anvendes, når pladsen er begrænset, eller når du ønsker at minimere panelets visuel effekt.\nFordi polykrystallinske paneler er lavet af mange sammenhængende stykker kaldet ingots, har de mere mekaniske stykker, der kan bryde ned. Amorfe paneler er hovedsagelig et stykke med mindre mulighed for fejl.\nSolpaneler til sejlbåde\nVW solpanel Specs\nSådan tilsluttes RV solpaneler\nSådan oprettes et solpanel tekstur i Cinema 4D


Christianitternes Christiania: Hvad nu? | TV 2 Lorry\nSøndagsmagasinet: Christianitternes Christiania.\nPusherne er smidt på porten af Christianitterne. Mens politikerne snakker om holdbare løsninger, går livet videre i den snart 45 år gamle fristad.\n19. sep 2016, kl. 11:46\n- Hvis I vil støtte Christiania nu, så lad være med at købe jeres hash herude, sagde Risenga Manghezi, da han som talsperson for fristaden kunne annoncere christianitternes rydning af Pusher Street fredag den 1. september.\nUdadtil, har Pusher Street været symbolet på Christiania.\nIndadtil, har det længe været den gade, christianitterne ikke går forbi med barnevognen.\n- Der er ikke mange, der kender til de her små oaser herude på Christiania, siger Barike Valta, da vi møder hende til en snak om, hvad hendes syn er på den snart 45 år gamle fristad.\nMed sine 34 berømte og berygtede christianshavnske hektar har de fleste har en holdning til den snart 45 år gamle institution Christiania.\nVi har ikke nulstillet Pusher Street for, at det bare skal opstå igen i samme form, og vi så skal vente på noget vold, for at vi igen skal have en diskussion, som ikke kjommer ud i noget\nI 28 år - Siden hun var to år - har Barike Valta selv boet på Christiania.\nHun er ked af, at turisterne på fristaden ofte bare bevæger sig i området omkring Pusher Street.\n- Det er en skam, for prøv lige at se det her. Det er det her, der er Christiania for mig, siger hun til os, mens vi går forbi blosterplantagen ved hendes barndomshjem i området 'Børneengen'.\nDer bor cirka 760 mennesker på Christiania - 130 af dem er børn.\nMed fællesmøder, fællesspisning og fælles børnepasning i den lokale børnehave kender christianitterne alle sammen hinanden ved fornavn:\n- Jeg kan huske, at det var en af de ting, da jeg mødte min kæreste, at det kunne tage en evighed, fordi jeg stopper op og siger hej til alle, siger Barike Valta til os, efter vi igen bliver stoppet af en forbipasserende, der ville hilse på hendes datter i barnevognen.\nDen larmende nabo havde vokset sig stor\nDen hidtil største politindsats mod hashhandlen i gaden blev sat ind tilbage i 2004, hvor politiet rev boderne ned.\nPå trods af en årelang politikamp vendte hashhandlen dog hurtigt tilbage.\nOg pengene til hashboderne blev ved med at fosse ind, samlet set op mod en milliard kroner om året. Ifølge christianitterne selv, blev miljøet omkring gaden fortsat mere og mere råt.\nI september 2012 iværksatte Københavns Politi så Task Force Pusher Street.\nDeres første træk var at ramme pusherne på pengepungen:\n- Ingen købere - ingen handel, sagde Poul Kjeldsen, der er Vicepolitiinspektør og Leder af Task Force Pusher Street ved Københavns Politi tilbage i 2012 til TV2 Lorry.\nSpecialendhedens Operation 'Nordlys' sendte i 2014 76 i fængsel for hash-salg på Christiania.\nOgså flere gange i løbet af 2016 har politiet været til stede på Pusher Street.\nMen lige så hurtigt politiet har trukket sig væk fra området - Lige så hurtigt kom boderne tilbage.\nBåder, der tilsammen anslås at have en daglig omsætningen på op mod 3 millioner kroner.\nPoliti: Videoovervågning på Christiania\nFolk fra området siger, at Pusher Street igen var oppe på omkring 40 boder den onsdag aften, hvor en 25-årig kriminel under en ransagning mod en hashbod skød en betjent livsfarligt i hovedet og sårede yderligere en betjent og en civil for siden selv at blive skudt af politiet.\n- Det er tydeligt for enhver, at der er sket en forråelse af forholdene i Pusher Street på Christiania, sagde Overborgmester i København, Frank Jensen, til os efter skudepisoden.\nChristianitterne holder stand\nRydningen af hashboderne fredag den første september kom som christianitternes direkte reaktion på skudepisoden. Christinaitterne ville sætte en streg i sandet:\nHashbod på museum\n- I længere tid har jeg frygtet, at sådan noget kunne ske. Der er jo ikke den første person, der er blevet skudt herude. Der har været maskingeværssalver. Jeg har set døde mennesker i Pusher Street. Og vi har haft en fornemmelse af, at det var inde i en endnu mere negativ udvikling, uden at der var noget håndgribeligt, man kunne tage fat i. Og da jeg vågnede op om morgenen der, havde jeg en fornemmelse af, at der var noget, der ikke var som det skulle være, og jeg tjekkede min telefon. På den interne SMS-kæde vi har, lå der en besked om, at to betjente og en civil var blevet skudt. Og så tænker jeg bare "åh nej", siger Risenga Manghezi til os, da vi beder ham om at reflektere over de to nok mest afgørende dage i Christianias historie.\nDe sidste 12 år er Risenga Manghezi kommet fast på Christiania - De sidste syv år har han boet, levet og arbejdet på fristaden.\n- Vi har ikke nulstillet Pusher Street for, at det bare skal opstå igen i samme form, og vi så skal vente på noget vold, for at vi igen skal have en diskussion, som der ikke kommer noget ud af, siger han.\nChristiania bliver hvert år besøgt af en halv million turister.\nSpørgsmålet er så, om rydningen af Pusher Street gør, at hele Christiania nu igen er blevet et sted for alle christianitter:\n- Jeg var nede ved bageren den anden dag og sidde i solen. Fordi nu var der åbnet op igen og jeg synes der virker meget stille og roligt. Det er første gang i i hvert fald ti år, siger Barike Valta.\nDet hele begyndte tilbage i september 1971 med et væltet plankeværk omkring en rømmet kaserne på Christianshavn\nMandag den 26. September fejrer Christiania så sin 45-års fødselsdag.\n- Så håber jeg på, at vi får en god aften og at de mennesker der kommer herud og fejrer Christianias fødselsdag respekterer de beslutninger, vi har taget de sidste dage.


Studiejobbet startede sprogkarrieren – Københavns Universitet\nStudiejobbet startede sprogkarrieren\nLektor Pia Quist havde ingen planer om at blive forsker. Men et studiejob og hendes fagkombination af dansk og samfundsfag blev vejen ind i forskningsverdenen. I dag rejser hun rundt i landet og ”tager temperaturen” på det danske sprog, og så er hun aktuel med et helt nyt forskningsprojekt. Humanist har mødt sprogforskeren til en snak om vejen fra studerende til forsker – og hvordan en veludviklet nysgerrighed er motivationen bag det hele.\nAf Camilla Tang Jensen, stud.mag.\nOmgivet af fyldte bogreoler sidder Pia Quist foran sit skrivebord på det lille, lyse kontor på KUA1 og planlægger sit næste forskningsprojekt. ’Sprog og sted’ hedder projektet, der starter op i september. Sammen med en gruppe andre forskere skal hun de næste fire år følge og sammenligne to 9.-klasser fra Bylderup i Sønderjylland og Vollsmose ved Odense.\n- Tidligere var mennesker geografisk mere bundet til ét sted, og inden for sprogvidenskaben har man derfor ofte sat lighedstegn mellem ’stedet’ og ’ét bestemt sprog’. Men det kan man ikke længere, fortæller Pia Quist. For i dag er vi mobile. Så hvordan påvirker mobiliteten og globaliseringen sproget? Og hvilken betydning har det sted, man bor, for, hvordan man bruger sproget i dag? Det er blandt andet det, hun vil undersøge i det nye forskningsprojekt.\nInteressen for sprog, menneske og samfund\nPia Quist er sociolingvist og lektor ved Nordisk Forskningsinstitut (NFI), hvor hun forsker i dansk talesprog. Bag sig har hun blandt andet en kandidatgrad i dansk og samfundsfag, to år som underviser i Japan, en ph.d. og en lang række projekter og publikationer. Og så er hun – ud over at være forsker – klummeskribent for Weekendavisen og underviser i dansk på Institut for Nordiske Studier og Sprogvidenskab (INSS).\nNår Pia Quist kigger tilbage på sin forskning, er der en klar rød tråd, der binder sløjfe om alle hendes projekter. ’Ungdomssprog’, ’sted’ og ’identitet’ er nøgleord. Ligesom hun i flere af sine projekter er meget optaget af ’multietnolekt’, dvs. sammenhænge, hvor der er mange forskellige sprog og mange etniciteter til stede, men hvor fællessproget er dansk. Mere overordnet interesserer hun sig for, hvordan og hvorfor vi taler forskelligt i det danske sprogsamfund.\n- Vores talesprog er knyttet til så mange forskellige forhold i samfundet – til magt og identitet. Sproglige forskelligheder og variationer er knyttet til muligheder for at være socialt mobil, og det, synes jeg, er rigtig spændende. Jeg vil gerne finde ud af, hvad det reelt betyder for mennesker, forklarer Pia Quist.\nPå spørgsmålet ”Hvilken bog ville du redde med ud af en brændende bygning” tager Pia Quist Penelope Eskerts ’Linguistic Variation as Social Practice’ ned fra reolen. - Bogen er en samlet fremstilling af Eckerts etnografiske undersøgelser blandt high-school-elever i USA. Hun viser, hvordan sproglig variation er en social praksis, som skaber sociale betydninger og identiteter. Tidligere havde man set sproglig variation som ’afspejlende’ det sociale, men Eckert vender det på hovedet, så man begynder at se variation som ’skabende’, altså som en social praksis. Jeg var heldig at få mulighed for at studere hos Eckert på Stanford University i 2003, fortæller hun.\nKoblingen mellem sprog, menneske og samfund har altid optaget hende, selvom hun i starten havde helt andre mål med sin uddannelse. Første gang Pia Quist trådte ind i et klasselokale på KUA, havde hun ingen planer om, at hun skulle være forsker og rejse landet rundt for at grave i den danske sprogmuld. Med flere lærere i familien var hun som nystartet studerende overbevist om, at hun også skulle undervise. Hun ville være gymnasielærer. Hun tog derfor sin bachelor i dansk med tilvalg på samfundsfag.\nHvad Pia Quist på det tidspunkt ikke vidste, var, at der var en helt anden plan med, at hun skulle læse dansk og samfundsfag. Fagkombinationen viste sig nemlig at være perfekt for en sociolingvist.\n- På kandidaten i dansk blev jeg præsenteret for teorier og metoder, hvor jeg kunne trække på den viden, jeg havde med mig fra samfundsfag. Det var rigtig spændende. Men det, der for alvor fangede min interesse, var, at jeg på kandidaten blev engageret i et stort sprogforskningsprojekt og kom til at arbejde med ”rigtige” data, forklarer hun.\nStudiejobbet åbnede døren til forskerverdenen\nSociolingvistikken blev Pia Quists store interesse. Og sammen med en gruppe andre studerende blev hun ansat som studentermedhjælper på ’Køgeprojektet’ – et forskningsprojekt, der fulgte en gruppe dansk-tyrkiske folkeskoleelever i Køge fra 1. til 9. klasse.\n- Det var simpelthen så fantastisk at få lov til at lege miniforsker og se, hvordan man laver forskning. Det var i løbet af den proces, og mens jeg skrev speciale, at jeg begyndte at tænke, at jeg måske skulle være forsker, fortæller hun.\nStudiejobbet blev indgangen til forskerverdenen. Hun skrev sit speciale som en del af Køgeprojektet, og da hun havde afleveret, blev hun ansat som forskningsassistent på Dialektforskning på NFI. Her undersøgte hun, om der var ved at opstå nye dialekter i København som en konsekvens af alle de indvandrersprog, der er kommet til de sidste årtier. Vejen mod ph.d.en var så godt som cementeret, og efter et lille afbræk, hvor hun underviste to år i Japan, vendte hun tilbage til København og fik sin ph.d.\nMan skal insistere på tid til fordybelse\nFor Pia Quist er jobbet som forsker meget mere end at sidde med næsen i tykke bøger og skrive lange afhandlinger. Som en naturlig del af forskningen er hun selv ude at lave feltarbejde og samle empiri. Men der er også mange andre opgaver forbundet med jobbet. Dagen før vores interview havde hun fx en flok elever fra dansk på INSS til eksamen, og få dage senere gik turen videre til en stor international konference i Finland. Hun lægger ikke skjul på, at hun er glad for forskerjobbet og alle de muligheder og variationer, det fører med sig, men det er også hårdt arbejde, og det kræver selvdisciplin.\nOm ’Sprog og sted’:\nLæs mere om Pia Quists nye forskningsprojekt på nfi.ku.dk\n- Man skal insistere på, at man skal have tid til at fordybe sig i sin forskning. Det kommer ikke af sig selv i den travle hverdag. En af de værste floskler er, at specialet eller ph.d.-afhandlingen skriver sig selv. Det må man som studerende ikke tro på. Der er ikke noget, der skriver sig selv. Det er hårdt at skrive. Jeg kender rigtig kloge mennesker, som ville have været dygtige, dygtige forskere, hvis de kunne finde ud af at lukke døren og få skrevet deres ting.\n- Når det så er sagt, fortsætter hun med et lille smil, så er det at være forsker jo også en masse andet. Man rejser på konferencer og til interessante faglige møder, man læser en masse spændende litteratur og møder folk fra hele verden. Jeg synes, det er et privilegeret arbejde.\nNysgerrighed er motoren, der driver projekterne frem\nDet var som studentermedhjælp på Køgeprojektet, at Pia Quist første gang mærkede det, der i dag er drivkraften bag hendes forskning; nysgerrigheden. Hun blev bidt af selv at være ude i marken, at arbejde med data fra den virkelige verden, som hun selv har været med til at indsamle, og af at undersøge og grave ny viden frem, som ingen andre har fundet.\n- Jeg prøver hele tiden at holde fast i den nysgerrighed, som jeg oplevede første gang i forbindelse med Køgeprojektet. At holde fast i nysgerrigheden i forhold til at finde ud af noget nyt. Noget, vi ikke vidste i forvejen. Det er den drivkraft, der ligger bag min forskning, fortæller hun.\n- Og noget tyder på, at Pia Quist har et godt, solidt greb om nysgerrigheden. For man mærker den tydeligt, når hun begejstret fortæller om sit nye forskningsprojekt. Og ambitionerne for projektet er store. ’Sprog og sted’ skal nemlig munde ud i intet mindre end en ny sociolingvistisk teori om den senmoderne sprogbruger, der kan sige noget om, hvordan sprog varieres, når mennesker bevæger sig socialt og geografisk.


Mads Mikkelsen: På Fyn kan alt lade sig gøre | TV 2 Fyn\nMads Mikkelsen: På Fyn kan alt lade sig gøre\nFilmstjernen Mads Mikkelsen kastede søndag aften glans over åbningen af Faaborgs nye kulturhus i det gamle Helios-teater.\n31. okt 2016, kl. 07:03\nDe Grønne Slagtere blev den første spillefilm, der rullede over lærredet i den nyrenoverede biografsal i Helios-teatret for en række indbudte gæster søndag aften.\nMads Mikkelsen var inviteret, fordi han havde hovedrollen som Sven Sved i succesfilmen, De Grønne Slagtere, der blev optaget i Faaborg i 2002.\nDet var den første film, der fik støtte fra FilmFyn, og det er holdet bag filmen meget taknemmelige for.\n- Jeg ved ikke, om der var andre, der ville have givet os penge dengang, men det blev jo en stor succes, siger Mads Mikkelsen og tilføjer, at det var en væsentlig årsag til, at en række andre - som han siger - vanvittige film blev realiseret.\nI det hele taget har Mads Mikkelsen gode erfaringer med at filme på Fyn, hvor han har været flere gange.\n- Der er lidt lejrskole over det, for vi bliver her jo, og efter optagelserne om dagen, sidder vi og snakker om aftenen om, hvordan det er gået, og hvad der skal ske næste dag. Jeg elsker, at optage film på den måde. Det er bare så sjældent, man får lov til det, siger han.\nOg så har Fyn noget helt specielt, som filmfolkene holder af:\n- Fyn virker som om lokalsamfundet er fuldstændig forankret i det her. Alle steder, man kigger hen, har de noget med det at gøre. Det vil sige, at alting er muligt. Alle er enormt hjælpsomme. Man kan godt lige få spærret en vej af eller låne et hus. Sådan er det ikke ret mange steder i verden. Det er meget unikt, siger Mads Mikkelsen.\nDe Grønne Slagtere blev optaget i en slagterbutik i Priorensgade i Faaborg i 2002. Her spillede Mads Mikkelsen Svend Sved i filmen.\nFilmen markerer også startskuddet til FilmFyns etablering i 2003. FilmFyn kører nu på 13. år og har investeret i mere 75 store film og tv-produktioner, som er optaget på Fyn, Ærø og Langeland.\nMads Mikkelsen: Uden FilmFyn var De Grønne Slagtere måske aldrig blevet til noget


Essay Edge » Kundeanmeldelser og oplevelser 2022\nSiden 1997 har Essay Edge hjulpet studerende med at komme ind på deres drømmehøjskoler og universiteter ved at skabe en imponerende adgangspakke. Hvis du ønsker at tilmelde dig den skole, du vælger, skal din skrivning være klar, overbevisende og upåklagelig. Med Essay Edge's essayredigeringsservice laver du et optagelsesessay, der får dig til at skille dig ud som ansøger.\nDokumenttyper Essay Edge kan hjælpe med\nHvert dokument har sine særegenheder, og deres essayredaktører ved, hvad de skal kigge efter for at tilpasse det og øge dine chancer for at blive optaget. De kan også hjælpe med akademiske opgaver. EssayEdge vil sørge for, at din ansøgning forklarer, hvad du har gjort for at forberede dig til programmet.\nGrundene til, at du har brug for en essayredaktør\nErfarne og dygtige redaktører kan gøre dit essay til et mesterværk. De har alle et højt niveau af ekspertise og kan spotte alle mulige fejl i et enkelt blik på dit essay. Deres redaktører er kendt for at kende mange tips og teknikker. De ved, hvordan man skriver en personlig erklæring fra universitetet, hvordan man starter en personlig erklæring, hvordan man afslutter en personlig erklæring, hvor lang en personlig erklæring skal være og mange andre nyttige indsigter.\nEssayEdges personlige erklæringseditor giver dig en anmeldelse, der rækker ud over en simpel redigering. Det kan give dig konkrete råd og indsigt. Når du husker på, at sådanne råd nemt kan forbedre din skrivekvalitet, er det værd at konsultere en redaktør.\nHvis du skriver et essay og finder ud af, at denne aktivitet ikke er din bedste side, kan det føre til tvivl og følelsen af at blive distraheret fra processen. Du tænker måske over ordene, sætningerne og sætningerne mere end hundrede tusinde gange og stadig føler, at noget ikke er helt rigtigt. I dette tilfælde er der ikke noget bedre end at henvende sig til essayredigeringstjenester.\nHvis du ikke er sikker på nogen detaljer i dit essay, er det bedre at bede om hjælp end at afslutte skriveprocessen med en mærkelig fejl.\nHvis du får tjekket dit essay hos EssayEdge, vil du have mange fordele:\nGrammatik fejlfri essay\nHvis engelsk ikke er dit modersmål, er der chancer for, at du vil forveksle tider og andre grammatiskespecifikationer. Så du har ikke råd til at lade essayet mislykkes på grund af et så almindeligt problem. En erfaren essayredigeringstjeneste kan korrekturlæse dit essay og rette de fejl, der kan plette indtrykket af dit essay.\nSkrive- og stavefejl fri tekst\nNår du har travlt og forsøger at få dine tanker ned på papiret så hurtigt som muligt, kan du stave ordene forkert. Derfor kan dit essay være fyldt med stavefejl i det øjeblik. Selv efter at have læst essayet igennem, kan du springe nogle forkert stavede ord over, fordi dit øje er så træt af at læse den samme tekst, at dit sind forsøger at undgå bevidsthed om mulige fejl. Essayredaktøren kan se på teksten med en slags "frisk" blik. På denne måde kan han også spotte sådanne fejl med det samme.\nSammenhængende og målrettet formulering\nHvis du forbinder essayets dele på en passende måde, kan kvaliteten af hele fortællingen nemt forbedres. Derfor bør du ikke gå glip af chancen for at gøre essayet til en letlæst tekst. Med eksperthjælpen fra Essay Edit Service vil du forbedre essayets tilstand til det bedre. Essayets struktur påvirker opfattelsen. Hvis du vil have læseren fanget fra første sætning til sidste ord, skal du være meget opmærksom på sammenhængen.\nDanskeAnmeldelser vil sætte rigtig stor pris på en anmeldelse om Essay Edge\nLæs anmeldelser og se Essay Edge


Akrylophæng, H: 7-8,5 cm, tykkelse 2 mm, 40stk. med PrisGaranti - kr. 242.25\nHjem / Kreativ / DIY / Pyntegenstande / Brugsgenstande / Diverse plastartikler og akrylartikler / Akrylophæng, H: 7-8,5 cm, tykkelse 2 mm, 40stk.\nVarenummer (SKU): 5707167912614 Kategorier: Diverse plastartikler og akrylartikler, Kreativ / DIY, Pyntegenstande / Brugsgenstande Tag: Diverse\nAkrylophæng, H: 7-8,5 cm, tykkelse 2 mm, 40stk. beskrivelse:\nNavn: Akrylophæng, H: 7-8,5 cm, tykkelse 2 mm, 40stk.\nLæs mere om Akrylophæng, H: 7-8,5 cm, tykkelse 2 mm, 40stk. her.\nAkrylophæng, H: 7-8,5 cm, tykkelse 2 mm, 40stk. – Garn og strik er blevet moderne\nFlere og flere er, startet på at bruge strikning og hækling som meditation- og det er ikke som mange tror, kun ældre kvinder, som før i tiden var dem, som strikkede og hæklede på livet løs. Det er faktisk den yngre generation i dag der har taget strikning og hækling til sig, som deres bedstemødre gjorde. Rito.dk har nogle rigtig gode bud på garn, strikkepinde osv. i god kvalitet. De giver dig også, prisgaranti og hele 365 dages returret, så ingen grund til ikke lige at købe Akrylophæng, H: 7-8,5 cm, tykkelse 2 mm, 40stk..\nAkrylophæng, H: 7-8,5 cm, tykkelse 2 mm, 40stk. med prisgaranti\nAkrylophæng, H: 7-8,5 cm, tykkelse 2 mm, 40stk. er ret populær blandt alle vores varer i onlineshoppen i den altid eftertragtede varekategori Kreativ / DIY > Pyntegenstande / Brugsgenstande > Diverse plastartikler og akrylartikler. Det er ret godt at du får hele 365 dages returret der giver dig en god sikkerhed, hvis du alligevel ikke skal bruge Akrylophæng, H: 7-8,5 cm, tykkelse 2 mm, 40stk.. Den gode service betyder at rigtig mange i Danmark køber deres Akrylophæng, H: 7-8,5 cm, tykkelse 2 mm, 40stk. ved den velkendte shop Rito.dk, der har alle de efterspurgte varer i deres sortiment. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg går mange på jagt efter deres mål, som jo fx kan være Akrylophæng, H: 7-8,5 cm, tykkelse 2 mm, 40stk.. Køber du varer online er priserne bedre- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.\nAkrylophæng, H: 7-8,5 cm, tykkelse 2 mm, 40stk. med 365 dages returret\nNår du svinger kortet i de danske webshops, får du nogle bedre betingelser, som du ikke nødvendigvis får i fysiske butikker. Lovgivningen dikterer min. 14 dages returret. efter dit online køb, der findes også shops, der er endnu bedre og giver mere det er slet ikke ualmindeligt, at få 30, 60 eller 90 dages returret i dag. Husk også på, at du online har et kæmpe udvalg, og det gør en prissammenligning let, i de mange webshops der er på det danske marked. Og i dag kan du uden videre sammenligne priser super hurtigt, det er bare lige at finde de shop, der sælger din vare. Mange har allerede fundet glæde ved at købe online og slippe for, at bære alle varerne fra butikkens hylder hele vejen gennem butikken og hjem til dig selv. Når du har handlet dine produkter, kommer de hjem til din adresse, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, og det giver en god fleksibilitet for dig. Det med at stå i kø i en butik er efterhånden ret gammeldags, når du køber online så det er direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så slip for de sædvanlige forkerte valg af kø – man vælger altid den langsomste.\n21 reviews for Akrylophæng, H: 7-8,5 cm, tykkelse 2 mm, 40stk.\nVær den første til at anmelde “Akrylophæng, H: 7-8,5 cm, tykkelse 2 mm, 40stk.” Annuller svar