Israels økonomi under belejring\n16 måneders intifada, high-tech branchens nedtur og koalitionsregeringens stridigheder om, hvor man skal spare, har kastet Israel ud i en økonomisk krise, der ikke er set værre siden 1953.\nDet israelske parlament Knesset har genoptaget sine forhandlinger i et forsøg på at nå til enighed om en finanslov for 2002. Målet er at nå frem til et endeligt finanslovsforslag, som kan bringes til anden og tredjebehandling onsdag i næste uge.\nOg det var ikke et øjeblik for tidligt. Den økonomiske krise er tydelig, men det gamle ordsprog om »at når krybben er tom, bides hestene« har endnu en gang vist sin sandhedsværdi. Alle med bare en smule økonomisk sans kan se, at der skal spares, men ingen af ministrene synes at kunne forstå, hvorfor det skal gå ud over lige netop deres ministerium, ligesom parlamentsmedlemmerne kæmper hårdt for deres respektive kernevælgeres mærkesager.\n»Politikerne ser ikke langt ud i fremtiden. Hvad de ser er, at der måske bliver valg snart, og de ønsker at fremvise præstationer« for deres vælgere, siger Gil Bufman, der er cheføkonom i Bank Leumi - en af Israels store banker.\nDen kortsigtede tankegang og en generel tendes til at sætte individuelle interesser højere end det, der er til landets bedste, er forklaringen på, at den nationale samlingsregering endnu ikke har kunnet vedtage en finanslov for i år til trods for, at den sidder på 80 af Knessets 120 pladser. Den nye finanslov for 2002 skulle egentlig have været godkendt inden udgangen af det gamle år, men eftersom det ikke er sket, fortsætter ministerierne på de gamle - og noget mere generøse bevillinger, selv om det koster staten dyre penge for hver eneste dag, der går.\nI december, umiddelbart før finanslovsforhandlingerne burde slutte og budgettet blive vedtaget, fremlagde premierminister Ariel Sharon og hans finansminister Silvan Shalom pludselig et sparekatalog på seks milliarder shekel (knap 12 mia. kroner).\nBesparelserne, der primært ramte sundhedsvæsnet, skolevæsnet, de fattige, de gamle og de handicappede, vakte ramaskrig og fik dem til at forsøge at finde alternative besparelser. De kommende dage og forhandlinger med en række af samlingsregeringens partier vil vise, om sparemålet kan nås uden sprækker i samlingsregeringen.\nDer er ikke megen optimisme at hente i de nationaløkonomiske nøgletal. Alle de økonomiske indikatorer er i bund. Den økonomiske vækst var minus 0,5 procent sidste år, stik imod regeringens planer, der forudsagde en vækst på hele fire procent. Sheklen styrtdykker i forhold til dollaren og har tabt knap otte procent, siden Bank of Israel 20. december sænkede renten til to procent.\nKøerne foran arbejdsløshedskontorerne vokser dramatisk, og dagbladet Ha'aretz kører for tiden en fotoserie under titlen »uden arbejde« med et dagligt billede af en arbejdsløs og en kort beskrivelse af navn, alder og sidste ansættelsesforhold. Mange af de portrætterede arbejdsløse er ofre for sammenbruddet i hightech-branchen i efteråret 2000. Men ikke alle.\nSiden begyndelsen på intifadaen for 16 måneder siden er behovet for arbejdskraft i Israel faldet med 43 procent, og ifølge en nylig offentliggjort rapport fra Arbejds- og Socialministeriet ventes den i forvejen rekordhøje arbejdsløshed at stige med ti procent i løbet af 2002.\n»Fortsat voldsomme fald i behovet for arbejdere skyldes, at sikkerhedssituationen påvirker byggebranchen og landbruget, (der plejede at hyre palæstinensisk arbejdskraft fra de besatte områder) og et ophør af de økonomiske forbindelser med palæstinenserne,« hedder det blandt andet i rapporten.\n»Enhver som tror, at sikkerhedssituationen ikke har nogen vigtig indflydelse på økonomien, har simpelthen intet forstået,« siger David Brodet, der var generaldirektør i det israelske finansministerium i starten og midten af 1990erne.\n»Måske kan vi (med støtte fra blandt andet donationer fra udenlandske jøder) bevare det nuværende bruttonationalprodukt pr. indbygger på de 17.000 dollar, som vi også havde i 1996. I mellemtiden er andre stater løbet fra os, og i dag er den europæiske standard 35.000 dollar. Det er omkostningen ved at leve under belejring,« konstaterer han.


Vejret i Aden Yemen 2022 | 14-dages vejrudsigt | Vejreti.com\nVejret i Aden\nVejret i Aden efter måned\n› Aden 14-døgns prognose › Vejret i Aden i dag › Vejret i Aden i maj › Vejret i Aden i juni\n14-dages vejrudsigt for Aden\nVejret i Aden i dag\nInformation om vejret i Aden\nEr du usikker på, om det bliver regnvejr i Aden i dag? Vil du gerne tjekke vejret i Aden efter måned? Eller bare se en hurtig vejrudsigt for Aden for de næste 14 dage?\nVejret i Aden lige nu\nAden er et smukt land med masser af seværdigheder og steder at udforske. Ligegyldigt, om du bor i Aden eller blot besøger det, er det altid en god idé at være på forkant med vejret.\nTemperaturen i Aden, Yemen lige nu er ° grader. Forventet maks. temperatur er ° og min. temperatur er ° grader.\nDu har et væld af informationer til rådighed, og du vil altid være klar til alt, som Moder Natur udsætter dig for. Vejrudsigten for Aden er tilgængelig både online og på din mobiltelefon.\nVores glimrende og troværdige vejrservice kan hjælpe dig med at forberede de næste timer og dage. Det er altid rart at vide, hvad man kan forvente i et miljø, som konstant skifter. En præcis og hurtigt indlæst vejrudsigt for Aden er kun et par museklik væk med vores online vejrservices.\nVejret kan ændre sig på et øjeblik, og hvis du søger opdateret information om vejret i Aden, Yemen, er du kommet til det rette sted.\nVejrudsigten for Aden\nHvis du har store planer for de næste dage, kan vores 14-dages vejrudsigt for Aden forberede dig på alt, som vejret kan udsætte dig for.\nHvis du besøger Aden, kan du tjekke vejret i fremtiden og få en bedre fornemmelse af, hvad du kan forvente. Vi leverer ikke bare information om vejrudsigten i Aden, men kan levere vejranalyser efter måned.\nVi indsamler vejrinformationer om Aden og viser dem efter måned så du har bedre mulighed for at identificere mønstre for de forskellige årstider i Aden.\nDu kan nemt se, hvilke måneder der har milde vejrmønstre, hvilke måneder du skal bruge ekstra solcreme, og hvilke måneder du skal have ekstra tøj på for at holde dig varm. Med vores vejrservice bliver du aldrig overrasket over vejret i Aden igen.\nVejret i Aden i juni Aden 14-døgns prognose Langsigtet vejrprognose for Aden\nFind fantastiske tilbud på din næste ferie i Aden\nVejret i Aden - FAQ\nKommer det til at regne i Aden i dag?\nChancen for regn i Aden i dag er %.\nHvordan ser vejret i Aden ud – lige nu?\nVejrudsigt for Aden lige nu er med en temperatur på °C.\nHvilken måned er den varmeste i Aden?\nAdens varmeste måned er juni med en gennemsnitlig temperatur på 34°C.\nHvilken måned er den koldeste i Aden?\nDen koldeste måned i Aden er januar med en gennemsnitlig temperatur på 24°C.\nAden 14-døgns prognose Langsigtet vejrprognose for Aden Vejret i Aden i maj Vejret i Aden i juni Vejret i Aden i dag Hoteller i Aden


En del netbutikker i Danmark udlover til alt held diverse former for fragt. En yndling er for øjeblikket at få leveret til en pakkeshop, hvor du selv afhenter din bestilling på et selvvalgt tidspunkt. Leveringsmetoden er altså meget let gængelig, og desuden ydermere den billigste fragtform ved køb af .\nDu kan alternativt prøve at få varerne bragt til din bopæl eller til hvor du arbejder. Den viser sig for det meste en tand mindre prisbillig, men ydermere ret så let gængelig. Den mest betalelige leveringsmodel vil dog altid være at du selv henter varerne, men den løsning afhænger af at du bor tæt på e-butikkens arbejdslager.\nFragttiden på kan i nogle tilfælde være yderst essentiel i tilfælde af at du absolut skal bruge din ordre fluks, og derfor er det uden tvivl aktuelt at du efterser den forventede leveringstid på det relevante produkt.\nEn lang række webbutikker udlover dag-til-dag levering på mange af deres produkter, eksempelvis , som dog afhænger af at bestillingen indsendes forud for et bestemt klokkeslæt, således at de højst sandsynligt kan nå at få pakken sendt afsted inden de lageransatte tager hjem.\nFlere online outlets præsterer fragt uden omkostninger, men i mange tilfælde forudsætter det at man aftager for en præcis sum. Derudover burde du udvælge den prisbilligste fragttype, som gerne – om du opholder sig tæt på Helsingør, Kalundborg eller Tønder – vil være at få fragtmanden til at bringe bestillingen til et udleveringssted.\nDet er jo ekstremt gnidningsløst for internetbrugere at søge information om priser i blandt flere internet forhandlere i Danmark, og af den grund har de fleste butikker på nettet ikke kunne lade være med at tvinge prisniveauet på mange af deres produkter – til børn og babyer, samt også til herrer og damer – kolossalt, og endda nogle gange præstere fragt uden omkostninger.\nMen det kan til hver en tid vise sig gunstigt at studere nogle få e-firmaer efter udsalg på inden du shopper, sådan at du er skråsikker på at opnå den mest betalelige pris.\nDu må bare være årvågen med, at i tilfælde af at en shop på nettet tilbyder produkter til salg for en udsalgspris som kan ses som mystisk tiltalende, kan det ofte være et kendetegn på en uærlig webshop. Køb med kort er dog omfavnet af en orden, som skærmer dig overfor fup e-firmaer.\nVi anbefaler betalinger med kort eller MobilePay. Som et alternativ bør du anvende et afbetalingstilbud som for eksempel ViaBill, i tilfælde af at du ser en fordel i at dække pengene over et længere tidsrum.\nForud for at nogen handler på en internet shop bør man egentlig betragte e-butikkens handelsbetingelser, det er dog naturligvis ikke videre spændende.\nEn nem løsning kan derfor være at granske hvorvidt internet butikken er godkendt af e-mærket, da det er en sikkerhed for at webbutikken føjer de officielle regler, og at internet virksomheden ofte monitoreres af specialister der er meget bekendte med de gældende love. Desuden tilbydes du lejlighed til at blive hjulpet, når du udsættes for dilemmaer som følge af din bestilling.\nYderligere foreslår vi at man er påpasselig med de væsentligste forhold der har indvirkning på købet, for eksempel den byttepolitik butikken garanterer. Her er det ligeledes relevant, at man stadig gemmer ens ordremail, så man i fremtiden kan påvise sin ordre af , uanset om du søger en vare til en dame eller herre.\nTrustpilot fremskaffer helt fremragende genveje til at gennemgå en lang række nuværende konsumenters domme og af den grund slår vi et slag for, at du ser nærmere på internet virksomhedens omtaler af før du shopper.\nFacebook bringer dig ligeledes ret habile metoder til at få en idé om netbutikkens kundefokus. Foruden det er der endda online varehuse i Danmark hvor man kan nedfælde en omtale af deres købsoplevelse, hvilket tilmed kan anvendes til at tage stilling til hvor glade kunderne er.\nDenne side er finansieret af annoncer. Vi har et tæt samarbejde med nogle forskellige internet foretagender derved at vi introducerer firmaernes tilbud, og tjener betaling når en af de besøgende på vores side realiserer en transaktion.\nInformationer omkring produkter og internet handler understøttes tit, men vi tager ikke ansvar for forandringer der er blevet lavet siden vi sidst opdaterede de anvendte informationer.


Bassogog-salg fyrer op under AaB-aktier | Nordjyske.dk\nBassogog-salg fyrer op under AaB-aktier\nPæn stigning på Børsen både onsdag og torsdag ovenpå rygterne om et storsalg af angriberen til kinesisk klub\nChristian Bassogog fejrer et af sine mål i African Cup ogf Nations. Foto: Scanpix\nFodbold 16. februar 2017 10:04 - Opdateret 16. februar 2017 12:40\nAALBORG: Superligaklubben AaB belønnes på aktiemarkedet efter udmeldingen om et muligt salg af profilen Christian Bassogog, der for nylig var med til at vinde African Cup of Nations med Cameroun, og samtidig blev angriberen kåret til turneringens bedste spiller.\narrow_forward Læserne mener: Sælg Bassogog\nAaB-aktien steg allerede steg onsdag eftermiddag, da klubben i en fondsbørsmeddelelse oplyste, at den forhandler om et salg af spilleren.\nRygterne om et salg til Kina for i størrelsesorden 45 millioner kroner til AaB har ikke mindsket tendensen for AaB-aktien\nIfølge NORDJYSKEs oplysninger er der tale om den kinesiske klub Henan, der har budt 45 mio. kroner for Christian Bassogog, som snart kan være på vej mod et lægetjek i Kina.


Livø har nu fået et VisBlue batteri installeret\nVi er så glade for endelig at installere et 5kW 40kWh batteri på den lille ø Livø, der ligger i Limfjorden.\nNaturstyrelsen købte dette system af os tidligere i år, som et led i projekt "Grøn Livø".\nEn afkoblet perle i Limfjorden\nAfstanden fra fastlandet har gjort, at Livø altid har været nødsaget til at være mere eller mindre selvforsynende i mange aspekter. Livø er et lille samfund med tre familier, der bor fast på øen året rundt. På øen er der økologisk land- og skovbrug til demonstration, hvilket Miljøstyrelsen administrerer.\nDen lokale købmandsbutik og kro har deres egen forsyning af strøm fra dieselgeneratorer. Indtil nu har generatorerne forsynet bygningerne og de 30.000 årlige besøgende gæster med elektricitet og varme.\nAllerede i en tidlig fase var Livø hurtig til at tilpasse sig fremtidige initiativer. Allerede i 1920 forsynede Livø sig selv med elektricitet fra en gammel vindmølle. Med hjælp fra statsstøtte har øen været brugt til demonstration for grønne initiativer, siden 1980, da Miljøstyrelsen fik ejerskab over driften af øen.\nEt af de seneste udviklingsprojekter, som Miljøstyrelsen har indledt sammen med COWI, Aalborg Universitet, Realdania og ForskEL er projekt "Grøn Livø". Dette projekt strækker sig fra 2012 til 2024 og har et samlet budget på 64 millioner kr.\nI tre dele sigter projektet efter at sikre en udvikling af vedvarende energi på øen, inklusiv innovative energiløsninger, restaurering af bygninger, samt nye forretningskoncepter for turisme. De innovative og miljøvenlige energiløsninger vil fremgå som en del af energiforsyningen. En overgang til vedvarende energikilder vil komplementere det selvstændige energinet, som Livø har og det økologiske landbrug på øen.\nVisBlue vil bidrage med at forsyne øen med et batteri til energilagring, der er koblet til elnettet, og herved gøre det muligt med langsigtet selvforsynende energiproduktion bestående udelukkende af vedvarende energikilder.\nProjektet på Livø er et fremragende eksempel på, hvordan man etablerer et selvstændigt, frakoblet elnet på en realistisk måde.


Hvordan at ramme et skur bandagist / Shareoflancaster.com\nHvordan man installere tag Valley blinkende hvor to dale mødes\nHvordan man dyrker Snap ærter i Georgien\nSådan oprettes en Beach-tema Hide-Away badeværelse\nHvordan at rengøre en diset plast skærm\nBygge skure er mindre krævende end indramning et hus eller en bygning, fordi skure ikke kræver husejere og bygherrer at følge statslige og kommunale koder. Som et resultat, kan vægge og tag designs være enkel og effektiv. Indramning skur spær kan være den sværeste del. Stadig, indramning en stald truss er simpelthen et spørgsmål om måling af dimensionerne af skuret, skærebrætter bandagist i passende længde, skære enderne af brædderne på den korrekte vinkel og Krydsegenskaber brædderne sammen.\n•Measure bredde på skurets fodspor. Tilføje 2 fødder til måling. Skåret en 2 x 6 tommer bestyrelsen lig med længden af målingen. Afsat 2 af 6.\n•Sæt Tømrer hastighed pladsen for enden af en 2 x 4 tommer bord. Rotere pladsen, indtil det er på en 30-graders vinkel i forhold til længden af bestyrelsen. Markere en linje på bordet ved at køre blyant ned hypotenusen af pladsen (en tømrer hastighed pladsen er faktisk en retvinklet trekant). Gør det samme til en anden 2 x 4 tommer bord. Skære bestyrelser i 30-graders retning.\n•Lay cut boards på plant underlag. Butt ansigter af 30-graders nedskæringer sammen. I denne stilling udgør de to bestyrelser to ben af en trekant. Lægge de 2 x 6 tommer bord på toppen af to andre. Skub 2 af 6 ned to 2 x 4 tommer bestyrelser, indtil hverken slutningen af 2 af 6 rager ud over benene på 2 x 4 tommer bestyrelser. Med andre ord gøre en trekant.\n•Draw linjer på tværs af del af de 2 x 4 tommer bestyrelser, der stikker ud fra trekant - benene. Først, måle toppen af trekanten ned til den lange side, som er 2 af 6. Justere 2 af 6, indtil det er en lige stor afstand fra toppen af trekanten på hvert ben. Tegne streger på tværs af de 2 x 4 tommer boards med 2 af 6 som en guide. Skæres i 2 x 4 tommer bestyrelserne langs linjerne.\n•Butt ansigter af 30-graders nedskæringer på 2 x 4 tommer brædder sammen og sæt 2 x 6 tommer bestyrelsen for enden af trekanten. Lægge et vaterpas på hvert ben af truss. Placer shims under bestyrelser, indtil hvert ben er niveau. Placer aluminium stopning plader på toppen af bestyrelser, en i hvert hjørne. Hammer pladerne i ansigterne på de skrå brædder ved hjælp af en gummi hånd maul.\nHvordan at ramme et skur gulvet Over konkrete moler\nHvordan at ramme et skur fra Cement Slab


Bil kørte direkte ind i Jens’ hus: - Det er noget lort | TV2 ØST\nBil kørte direkte ind i Jens’ hus: - Det er noget lort\nMandag aften bragede en bil direkte ind i Jens hus ved Rødvig på Stevns, mens han var i huset.\n20. mar 2018, kl. 19:14\n- Jeg vil sige, jeg blev noget rystet.\nSådan lyder det fra Jens Givskov, efter en bil mandag aften bragede direkte ind i hans hus på Ærtebjergvej vest for Rødvig på Stevns, mens han var i huset.\n- Min første tanke var, hvad er der sket. Da jeg så fandt ud af det, ”er der sket noget med manden derude?” Jeg kunne jo godt se, at jeg var rimelig funktionsdygtig. Bortset fra, at jeg selvfølgelig var rystet, siger Jens Givskov.\n- Det er noget lort. Det er ikke lige det, jeg har brug for nu. Men det har man vel aldrig.\nquote Det er noget lort. Det er ikke lige det, jeg har brug for nu. Men det har man vel aldrig\nEn udfordring, man må tage\nSiden hændelsen har der ikke været vand eller strøm i huset.\n- Men det er der nu, og så kan jeg i hvert fald være her i et par dage. Og så må vi tage den herfra – om jeg kan blive i huset eller om jeg skal genhuses. Tidshorisonten er desværre nok flere måneder, siger Jens Givskov.\nSådan ser der ud inde i Jens Givskovs hus, efter en bil bragede ind i hans hus.\nHer dagen efter ulykken er Jens Givskov en træt mand.\n- Jeg er okay. Jeg glæder mig til at få ryddet op i alt det her affald, så jeg kan få et overblik over, hvad der er gået til, siger han.\n- Det er en udfordring, man må tage.\nFøreren var en 50-årig mand\nPolitiet oplyser, at føreren af bilen er en mand på omkring 50 år, der ikke stammer fra lokalområdet. Det kan være det manglende lokalkendskab, som kan være noget af årsagen til ulykken.\n- Bilen kom kørende med nok lidt for høj hastighed og overser et 90-graderssving og kører ind i husmuren, siger Henrik Olesen, vagtchef ved Midt- og Vestsjællands Politi.\nDet var her, bilen kørte ind.\nNogle glashylder blev i ulykken smadret og fløj lige omkring ørene på Jens Givskov. Men der er ikke sket ham noget.\n- Der var åbenbart ikke bud efter mig, siger Jens Givskov.\nDen 50-årige fører blev kørt til Køge Sygehus og har formentligt brækket nogle ribben. Men han har også fået taget en blodprøve, så politiet kan undersøge, om han har været påvirket, lyder det fra vagtchefen.\nPolitiet behandler sagen som et almindeligt færdselsuheld.


Interessant | Et hus og en have | June 2021\nTiny Homes: The 5 Weirdest Things (That No Talks About)\nI det meste af mit voksne liv har jeg boet i små huse, små hytter virkelig. Det har hjulpet med at holde mine ejendele minimale og mine omkostninger lave. Disse dage har jeg stadig et ry for at leve med mindre, men den 900 m² store 1-værelses suite, jeg deler med min datter, er et palæ sammenlignet med nogle af de rum, der er besat af dem i den lille hjembevægelse.\nBob Villa EdenPURE Heater Scam afsløret\nKeith Schroeder skriver bloggen The Wealthy Accountant med 30 års erfaring inden for skatteområdet. Han er skatterådgiver for Mr. Money Mustache og annoncer til EdenPURE bærbare infrarøde varmeapparater lover energibesparelser på op til 50 procent. Denne artikel vil undersøge kravene fra EdenPURE's producent og afsløre, hvad mange hævder er fidus.\n15 typer magnoliatræer og buske (med fotos)\nKay er en ivrig gåtur og lokal floraentusiast, der nyder at fange og dele billeder af de planter, hun kender bedst. Jeg ser ikke ud til at passere et blomstrende magnoliatræ uden at tage billedet. På mine gåture denne sæson stødte jeg på 15 forskellige magnolia-træer. Jeg håber du nyder følgende billeder og ledsagende information om hver enkelt.\n39 små træer (under 30 fod) til en lille gård eller have\nDolores er en ivrig gartner i over 40 år og har anlagt til private kunder og vedligeholdt en klients lille orkideesamling. Every neighborhood needs some trees, and every garden or landscape needs a tree or two. Trees take in carbon dioxide and provide us with oxygen, cleaning and freshening the air around us.\nBrug af et flokkuleringsmiddel til at rydde en overskyet pool\nRob er en professionel pooltjenesteindustri med over 20 års erfaring. Hvis du har prøvet alt og stadig kæmper med en overskyet eller grøn pool, er der noget, der måske er egnet til at prøve. En type klarerør kendt som flokkuleringsmiddel, almindeligvis kaldet & 34; drop n & 39; vac & 34; eller & 34; frafald, & 34; er en løsning, der, når den tilsættes til vand, kan rense din pool.\nSådan dræbes hus tusindben\nHvad er det der i mit hus? Ved du hvad den fremmede ting er øverst på denne side? Hvis du aldrig har set det, vil du sandsynligvis aldrig vide, hvad det er. Hvis du har set det, ved du præcis, hvad jeg taler om. Det er hvad der er kendt som et hus tusindben eller Scutigera coleoptrata i dyreverdenen.\nSådan holder du udslagsroser blomstrende gennem efteråret\nJeg elsker at skrive om emner, jeg brænder for, især havearbejde, og har dyrket Knockout-roser rundt om i mit hjem i årevis. Så du har plantet Knockout-roser, og de er begyndt at vise deres smukke blomster. Nu spekulerer du på, hvordan du holder dine roser blomstrende hele vejen igennem efteråret.\nSådan slipper du af sorte alger i din pool\nRob er en professionel pooltjenesteindustri med over 20 års erfaring. Hvad er sorte alger? Sorte alger er en trådlignende vækst, der udvikler sig på ru overflader i svømmehaller. Det ser ud som mørke sorte pletter på poolens vægge og gulv og er glatte at røre ved. Denne type alger dannes i en lagdelt struktur, hvor det yderste lag beskytter de nederste lag.\nFjernelse af læbestiftpletter\nWillow Sidhe er en naturentusiast og har erfaring med at forstå naturlige farvestoffer, & 34; tanniner, & 34; og metoder til fjernelse af farvning. Læbestift er i det væsentlige et farvestof i en olieagtig base, hvilket gør fjernelse af pletter vanskelig uden de rette teknikker. Heldigvis findes der et par hjemmemedicin, der hjælper dig med at kysse disse læbestiftpletter farvel, hovedsagelig bestående af husholdningsprodukter, du sandsynligvis allerede har til rådighed.\nEn installationsvejledning til trægulv til både konstruerede og ikke-konstruerede trægulve\nDan har været husejer i omkring 40 år og har næsten altid udført sine egne reparations- og forbedringsopgaver. Han er autoriseret elektriker. Mønstret bambusgulv Installationsvejledning til trægulve Installation af trægulve er ikke særlig vanskelig, men der er et par tip, som mange finder værdifulde, og denne vejledning vil forhåbentlig give dig de oplysninger, du har brug for for at installere sådan et gulv.\nHvordan man bygger et to-etagers skur med en masse hjælp!\nGrand-Daddy of All Projects Tilbage i sommeren 2004 havde Monique og jeg planlagt vores bryllup og prøvet at finde ud af plads. Uden at gå i detaljer, bor hun hos sin mor og kan ikke flytte væk. Så hvis jeg ville gifte mig med hende (og det gjorde jeg lidenskabeligt), var mit eneste valg at flytte ind hos dem.\nSådan designer du en hyttehave billigt\nDiana var medlem af Royal Horticultural Society. Hun og hendes familie elsker alle havearbejde. Hun nyder at fotografere og male planter også. Design af en hyttehave til det billigste Da jeg spurgte professionelle landskabsgartnere om at give min forhave en makeover, sagde de, at det ville koste omkring £ 2.000 ($ 2.430).\nSådan oprettes en lille baghavedam\nDolores er en ivrig gartner i over 40 år og har anlagt til private kunder og vedligeholdt en klients lille orkideesamling. Sådan planlægger du en DIY vandfunktion til din have En dam giver en spændende tilføjelse til enhver have, endda en lille. Populariteten af en sådan vandfunktion betyder, at de materialer og udstyr, der er nødvendige for at bygge og vedligeholde en dam, er let tilgængelige i en lang række prisklasser.\nSådan dyrkes indendørs Meyer-citrontræer\nJeg har dyrket indendørs Meyer-citrontræer i 10 år nu og har været meget tilfredse med resultaterne. Indendørs citrontræer - især Meyer-sorten - er lette at dyrke og meget tilfredsstillende. De har perfekt størrelse til at vokse i en container inde i de koldere måneder, så elsker at være udenfor i de varmere måneder på en gårdhave eller dæk.\nHvor mange penge kan du spare ved at skifte til kompakte lysstofrør (Cfls)?: Et personligt eksperiment\nJeg lærte sparsommelighedens kunst fra en overlevende fra en depressionstid. Deltag i mig for at lære at leve på mindre. Spar penge, have det sjovt og vær sikker. Energibesparelser Kompakte lysstofrør eller CFL'er er den nyeste innovation inden for belysning, hvilket viser sig at spare forbrugerne for mange penge over den ældre glødepære.\nSådan fejlfindes for at åbne sikre kombinationslåse\nSikker kombinationslåse Fra elektroniske tastaturer til biometriske fingeraftrykslæsere er der mange måder at komme ind i et pengeskab på. Når det er sagt, selv med så meget variation, foretrækker jeg stadig pålidelige gamle sikre kombinationslåse. De er ikke så hofte, ikke så snappy og tilgængelige som deres elektroniske kolleger, men med den rigtige mængde vedligeholdelse, velbevaret mekanisk sikker lås kan holde din sikkerhed tikker i generationer.\nSådan skærpes dit plæneklipperblad\nDan har været husejer i omkring 40 år og har næsten altid udført sine egne reparations- og forbedringsopgaver. Han er autoriseret elektriker. Hvorfor skærpe en plæneklipper? Et skarpt kniv er nødvendigt for at producere en godt skåret græsplæne, og det kan være en stor fordel for boligejeren at lære at slibe dine egne klipper.\nEr Knipex Cobra Tang virkelig det bedste?\nDan har været husejer i omkring 40 år og har næsten altid udført sine egne reparations- og forbedringsopgaver. Han er en autoriseret elektriker. Hvad er Knipex? Knipex er et tysk-baseret firma, der ligger i Wuppertal. De specialiserer sig i at fremstille tænger af alle slags og hævder at lave de bedste tænger i landet.\nKonvertering fra olie til elektrisk varme\nJeg er i øjeblikket en licenseret entreprenør, der udfører ombygningstjenester til privat- og erhvervskunder i Wisconsin. Ting, du har brug forKanal låse5 gallon spande Skruetrækker Med alle valgmulighederne derude kan det være svært at vælge, især hvis du har en olieovn.\nSådan fjernes vinylvægklistermærker og -mærker\nFjernelse af vinylvægklistermærkerVi ved, at vægklistermærker er lette at anvende, ikke sandt? Men er de nemme at fjerne? Nå, det korte svar er ja - men kun hvis du følger nogle enkle punkter, der er anført nedenfor. Den lette fjernelse kan afhænge af mange faktorer, herunder vægoverfladens type / tilstand og den tid, klistermærket er påført væggen.\nSådan refinish et trægulv\nI dette liv (indtil videre) har jeg haft en række oplevelser. Denne viden har været både professionel og personlig. Jeg skriver ud fra dette grundlag. Hvad er der under det tæppe? Mange ældre bygninger, især dem der blev bygget før 1960'erne, har højst sandsynligt trægulve under den grimme, farvede undskyldning for et tæppe.\nNy amerikansk soltarif for at stoppe væksten i solenergi\nGenopfinde det amerikanske strømnet\nSådan plejer du en Sago-palme (og hvorfor de er så vanskelige)\nDin guide til at overleve ferien med en fødevarebegrænsning\nSådan finder og slipper du af bedbugs i dit hjem\nOpret dine egne DIY skandinaviske designstykker\nGenbrugte punge vil komme Haitian School til gode\nCopyright 2021 \_ Et hus og en have \_ Interessant


Derudover indføres nye tiltag, bl.a. krav om skiltning om maks. antal kunder/besøgende tilladt. I detailhandlen indføres desuden krav om synligt opsynspersonale i kundeområdet. Samtidig opfordrer regeringen offentlige og private arbejdsgivere til, at ansatte arbejder hjemmefra i det omfang, det er muligt og hensigtsmæssigt i forhold til arbejdets udførelse.\nNye smitteforebyggende tiltag i detailhandlen\nVed dagens pressemøde blev der indført krav om skiltning i alle detailbutikker om maks. antal kunder tilladt i butikken samt krav om synligt opsynspersonale i kundeområdet.


Hold døren åben, men landet trygt - PDF\nHold døren åben, men landet trygt\nDownload "Hold døren åben, men landet trygt"\n1 Nr. 4 September årgang Hold døren åben, men landet trygt Pia maler for syge børn s. 7 Jens Rohde: Danskerne er navlebeskuende s. 14 DFU giver Thorning hjemmearbejde s. 24 Velkommen til DF s 16. årsmøde s\n2 Leder Nu gælder det Slaget om Danmark er i gang. Det er reelt komplet ligegyldigt, om S og SF har stjålet politiske oplæg fra regeringen eller ej. Det, der betyder noget, er, hvem der sidder i Statsministeriet efter næste valg. KLART VALG under den måske lidt bombastiske overskrift Slaget om Danmark forsøger Dansk Folkeparti at indramme præcis dét, som folketingsvalget handler om: Hvem skal lede landet de næste fire år?... og måske meget længere. Dansk Folkeparti peger entydigt på Lars Løkke Rasmussen som statsminister efter valget. Med de fejl og mangler han har (bl.a. har han jo et udviklingsområde i forhold til, hvem han vil sidde i regering med og ikke ). Lars Løkke Rasmussen er fejlene til trods uhyre kompetent han har lavet politik lokalt, regionalt, nationalt og internationalt, været indenrigs-, sundheds- og finansminister (alle tre poster tunge, krævende og overordentligt væsentlige). Han kan sine ting, og så det er mindre vigtigt, om han er lavstammet, bor i en soveby og har et par pund for meget. Heroverfor står Helle Thorning-Schmidt, som har brugt det meste af sin politiske tid på at være optaget af Europa, være super-pro- EU europæisk politiker, og som er uhyggelig inkompetent i økonomiske forhold. Det er der jo mange andre, der er. Men hun vil være statsminister i stedet for statsministeren og er helt blank på de kompetencer, der skal besiddes. Og nok så lange ben, fejende flot tøj og hundedyre tasker i pang-farver opvejer altså ikke den manglende viden. Dette er ikke nok til at ligne en statsminister. Man skal også kunne tingene. Der er et klart valg mellem to statsministerkandidater. Der er også et klart valg mellem to politikker. Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti vil fra dag ét efter folketingsvalget pantsætte nationen. Midt i den nye, globale krise gældskrisen vil det såkaldte regeringsalternativ låne penge for at sætte gang i Danmark. Det, der har gjort, at verden er i en ny, voldsom krise, er, at en række lande med USA og de sydeuropæiske Euro-lande i spidsen har for stor gæld. Og i dén situation mener de røde, at det er en blændende smart ting at låne flere penge. Man kan ikke advare nok om, at den økonomiske politik, S-SF vil føre, vil øge gælden og Damen med pisken, Margrethe Vestager, driver S og SF rundt i manegen føre til stigende renter. Det bliver væsentlig dyrere at være dansker, og der bliver, uanset hvad de påstår, færre penge til velfærd. Her oven i vil de røde partier jo helt separat hæve skatterne, øge afgifterne på bl.a. tobak og fedt, og som kronen på værket skal pendlere ind og ud af København betale det meste af en månedsløn i bompenge om året for blot at komme på arbejde! Balladen om S-SFs forslag til en betalingsring rundt om København er først lige kommet i gang. Og kommer der først en rød regering og betalingsring i København, er det kun et spørgsmål om tid, før borgerne i Århus, Odense og Aalborg kan se frem til kæmperegninger, fordi de tillader sig at køre i bil på arbejde. Alle, der kan huske 80 erne og 90 erne, har en klar erindring om, hvordan de Radikale drev først Poul Shclütter, siden Nyrup Rasmussen rundt i den udlændingepolitiske manege. Få radikale mandater dikterede bevares, med ikke helt uvillige partier fra V og K over S og SF som klakører dansk udlændingepolitik. Verdens mest liberale udlændingelov så dagens lys i 1983, og resultatet udeblev ikke: Det væltede ind i Danmark med udlændinge. Den trafik stoppede først i 2002, da Dansk Folkeparti fik afgørende indflydelse på dansk udlændingepolitik. Hvis nogen tror, at de Radikale anno 2011 vil sidde stille i en Thorning-Schmidt-regering, må de tro om igen. Og hvis nogen for alvor tror, at det ikke er de Radikales udlændingepolitik, der kommer til at dominere i en Thornings-Schmidt-regering, så har vi et Eiffeltårn, vi godt kan sælge til de pågældende. Den nye radikale selvbevidsthed, og partiets vanlige opfattelse af egne fortræffeligheder tilsiger simpelthen, at det bliver Margrethe Vestager, der koster rundt med Thorning-Schmidt og ikke omvendt i de sager. Man kan være evigt forvisset om, at på udlændinge- og retspolitikken vil de radikale ikke æde en eneste stramning, hvor nødvendig den end er. Selv Venstres og de konservatives Folketingsgrupper og den kedsommelige konservative partiformand benyttede jo for et par uger siden lejligheden til lige at slå fast, at de for resten heller ikke synes, at der kan strammes mere på udlændinge-området. Hvordan pokker kan nogen vide det? Nye uforudsete problemer opstår løbende problemer, der nogle gange skal løses ved netop at stramme reglerne. Kun Dansk Folkeparti er til at stole på, når det handler om forsvaret for det Danmark, danskerne kender. Derfor er det Slaget om Danmark, der er i gang! Sønd. Foto: Scanpix 2\n3 Nyhedsbrev Det kommende valg drejer sig ikke om personer, men om politik Mediernes kommentatorer og politiske eksperter ynder at forvandle en valgkamp til et slags hundeslagsmål eller et udspekuleret strategisk skakspil, hvor selve det politiske indhold som regel bliver nedtonet til det rene ingenting. Alt er strategi. Alt er kynisk spekulation. Når eksempelvis Lars Løkke Rasmussen lover fritagelse for tinglysning til nye boligejere, forventes det nærmest, at Helle Thorning-Schmidt kommer halsende efter og lover præcis det samme fordi der ikke findes alternativer. Dermed negligeres den afgrundsdybe forskel mellem blå og rød blok fundamentalt. I skrivende stund er valgkampen gået ind i en fase, hvor alt er strategi og meningsmålinger. Sidstnævnte gennemgås dagligt med eksperternes tættekam. Hov, er Dansk Folkeparti pludselig gået tilbage? Er der tale om en tendens, eller er det et tilfældigt udsving, der kan forklares med statistisk usikkerhed? Eller blå blok haler ind på rød blok. Hver dag har sit nye budskab, der præger medierne. Og hver dag har sin politiker, der dummer sig, så danskerne kan få sig et billigt grin. Naturligvis læser vi politikere meningsmålingerne med interesse. Alt andet ville være tåbeligt. Men samtidig har vi også samlet så meget erfaring, at vi ikke lægger for meget i en enkelt meningsmåling om den nu er positiv eller negativ. Da Dansk Folkeparti for nyligt fik 10,7 procent af stemmerne i en meningsmåling fra Megafon, kastede medierne sig straks over den. Dansk Folkeparti på tilbagetog. Vi andre trak en smule på skuldrene og kastede et blik på tidligere meningsmålinger i perioden op til et valg. Og tænk en gang; forud for folketingsvalget den 13. november 2007, hvor Dansk Folkeparti opnåede et resultat på 13,9 procent af de afgivne stemmer, var der meningsmålinger, der gav os omkring 9,5 procent. Pointen er, at en enkelt meningsmåling aldrig giver andet end et tilfældigt øjebliksbillede. For at skabe et billede af virkeligheden kræver det mange meningsmålinger, målt over et vist tidsrum. Og her ligger Dansk Folkeparti særdeles lunt i svinget. Faktisk er vores vælgere nogle af de mest loyale og stabile. Dermed ikke sagt, at vi ikke skal anstrenge os, for det skal vi, og det gør vi. Mere end nogensinde! Det kommende valg til Folketinget som måske er udskrevet, når dette blad er udkommet bliver det mest afgørende folketingsvalg i flere årtier. Modsat hvad kommentatorer og eksperter siger, når de peger på de mange fælles berøringsflader mellem blokkene, er der tale om et valg mellem to vidt forskellige modeller for, hvordan Danmark skal bringes igennem den globale finanskrise og to vidt forskelllige modeller for den værdipolitik, som skal præge Danmark i fremtiden. Derfor kan det ærgre mig godt og grundigt, at medierne ikke beskæftiger sig mere med det politiske indhold. Danskerne har nemlig krav på at få ren besked. Når valgkampen gøres til et overfladisk valg mellem Lars Løkke Rasmussen og Helle Thorning-Schmidt, nedtones den afgrundsdybe forskel mellem blå og rød blok med hensyn til den vej, Danmark skal bevæge sig i fremtiden. I Dansk Folkeparti vil vi i den kommende tid sætte alle materielle og menneskelige ressourcer ind på at forklare vælgerne denne fundamentale forskel. Vi ved godt, at danskerne måske er blevet trætte af at se på de samme ansigter, sådan som kommentatorerne ynder at fremstille virkeligheden. Men så er det netop vores opgave at forklare vælgerne, at de samme ansigter i dette tilfælde er at foretrække frem for en uklar politik og en økonomisk plan med milliardstore huller og det i en tid, hvor der mere end nogensinde er brug for en stram politisk styring af Danmarks finanser. Tiden er ikke inde til politiske og økonomiske eksperimenter eller økonomiske fantasiløsninger. Boligejere og ganske almindelige lønmodtagere har ikke brug for usikkerhed, men stabilitet og tryghed i hverdagen. Den stabilitet og tryghed kan efter vores helt klare opfattelse kun garanteres med Lars Løkke Rasmusen ved roret. Der findes ikke noget alternativ. De sidste ti års politik under en borgerlig regering med Dansk Folkeparti som parlamentarisk grundlag har på en lang række områder genoprettet Danmark, og i dag husker langt fra alle 1990 erne under Poul Nyrup Rasmussen og hans SR-regering. Det var et årti præget af masseindvandring og en fatal mangel på værdipolitik. Alle i Dansk Folkeparti er på det rene med, at den kommende valgkamp måske bliver den hårdeste, vi nogensinde har oplevet. Men vi vil gøre vores bedste for, at den kommer til at handle om det, en valgkamp skal handle om: Politik og holdninger. Og her befinder vi os i det helt rette element. Men det kræver en helt ekstraordinær indsats fra os alle. Det er vælgerne, der sammensætter Folketinget. Vi vil gøres vores for, at deres grundlag for at træffe et sundt valg bliver det bedst mulige. 3\n4 Sommergruppemøde Parat til valg Af Karsten Holt Fotos: Carsten Lundager og Karsten Holt Den kommende valgkamp var allerede på dagsordenen ved sidste års sommergruppemøde i Dansk Folkeparti, men nu er det sikkert og vist, at folketingsvalget kommer inden november. Det bar sommergruppemødet, der i år afholdtes på Hindsgavl Slot ved Middelfart, i høj grad præg af. Men også en anden begivenhed kom til at sætte sit præg på mødet; nemlig det grufulde massemord på Utøya i Norge, hvor 77 unge mennesker med koldt blod blev henrettet af en galning. Folketingsgruppen indledte således sommergruppemødet med at afsynge den norske nationalhymne Ja, vi elsker dette landet, og i slotsparken var der oprettet en mindekrans for ofrene i Norge. Pia Kjærsgaard understregede imidlertid over for pressen, at Dansk Folkeparti ikke ændrer hverken tone eller politik på baggrund af de tragiske begivenheder i Norge. Massemordet på Utøya var en psykopatisk enkeltpersons syge handling, og ansvaret er ene og alene hans. Hovedparten af sommegruppemødet blev brugt på at diskutere den kommende tids politiske tiltag, og mængden af forslag fra folketingsgruppen var stor. I forbindelse med det traditionelle pressemøde på sommergruppemødets anden dag understregede Pia Kjærsgaard, at Dansk Folkeparti også ved det kommende folketingsvalg vil pege på en VK-regering med Lars Løkke Rasmussen som statsminister simpelthen fordi der ikke er noget alternativ. Samtidig advarede hun vælgerne mod at lade sig lokke, udelukkende fordi de er blevet trætte af at se på de samme ansigter. Danskerne ved reelt ikke, hvad de vågner op til dagen efter valget, hvis Helle Thorning-Schmidt kan sætte sig til rette i statsministerstolen. Et sommergruppemøde er dog ikke udelukkende et arrangement til ære for pressen, men også en vigtig del af det politiske værksted, hvor en folketingsgruppe har lejlighed og tid til at udvikle partiets politik. For Dansk Folkepartis vedkommende betød mødet på Hindsgavl, at partiet i den kommende valgpe- riode vil arbejde for en lang række nye tiltag, hvoraf en lille del skal nævnes i det følgende: 1. At regionerne nedlægges og erstattes af professionelle hospitalsbestyrelser. Besparelsen skal komme de svageste grupper i samfundet til gavn. 2. At der i kølvandet på aftalen om grænsekontrol gennemføres en folkeafstemning om Danmarks udtræden af Schengen-aftalen. 3. At arbejde for at udlændinge, der idømmes fængselsstraf, afsoner straffen i hjemlandet. 4. At der etableres et sæt centralt definerede retningslinjer for, hvilke tilbud spiseforstyrrede skal modtage. 5. At spritbilister skal fængsles i op til 24 timer, så det sikres, at de ikke gentager deres spritkørsel. Politiet mener i øjeblikket ikke at have hjemmel til at tilbageholde dem eller beslaglægge deres køretøj. 6. At kommunerne skal have pligt til at oplyse det forventede tidsforbrug i hjemmeplejen til de ældre, så den ældre får større indsigt i, om vedkommende modtager den hjælp, pågældende har krav på. 7. At fortsætte arbejdet med regelforenkling for mindre selvstændige erhvervsdrivende. 8. At gøre det muligt for danskere, der fravælger EU-nummerpladen, at vælge en nummerplade med Dannebrog i stedet. I pauserne havde folketingsgruppen lejlighed til at besigtige det historiske Hindsgavl Slot og den smukke park, og efter pressemødet var der som altid gang i den på fodboldbanen, hvor blandt andet den inkarnerede Liverpoolfan Kristian Thulesen Dahl kunne bevise, at han ikke kun ser fodbold, men også er en aktiv udøver af sporten. Årets sommergruppemøde i Dansk Folkeparti bar præg Norge folketingsgruppen sang den norske nationalhymne, lyskrans til minde for ofrene. Så er kursen sat. Pia Kjærsgaard fik mulighed for at styre Fænøsund ved Middelfart. 4\n5 af de tragiske begivenheder i og i parken var udlagt en stor Ikke alle kastede sig med lige stor begejstring ud i kampen. Ordfører for ø- kontakt og yderområder Henrik Brodersen og arbejdsmarkedsordfører Bent Bøgsted valgte at holde sig på sidelinjen og heppe. Med Pia Kjærsgaard ved roret og Kristian Thulesen Dahl ved sejlene kan intet gå galt. Ja, hele besætningen måtte hjælpe med, da sejlene skulle sættes og efterfølgende rebes. galeasen Aventura fra 1914 sikkert gennem Det går heftigt for sig, når DF-gruppen kaster sig ud i en fodboldkamp. Sidste år endda så heftigt, at Søren Espersen forstuvede sin fod. Men så vidt meldes, var der i år ingen tilskadekomne heller ikke selv om Kristian Thulesen Dahl ligner en, der ikke er til at spøge med. Intet er bedre end en intelligent politisk diskussion. Her er det medlem af EU-Parlamentet, Morten Messerschmidt, og Søren Krarup. Organisationskonsulent Steen Thomsen og kulturordfører Karin Nødgaard i en glidende tackling på grønsværen. 5\n6 Euro-kollaps Euroen er i frit fald. Nu advarer flere økonomer om statsbankerot. Euroen er en dødssejler Jyllands Posten kunne i januar i år citere en af verdens højst estimerede økonomer og investorer, amerikanske Peter Schiff, for, at investeringsguruen mener, at Danmark helt skal droppe tilknytningen til euroen. Samme møntfod er lige nu ved at ende med et brag. Derfor skal Mor Danmark glemme alt om en flirt med den store, stygge euro. Af René Teige Peter Schiff er ikke blind for, at Danmark hører blandt de absolut højst økonomisk klassificerede lande i verden. Mens USA s kreditværdighed for nylig blev nedjusteret, beholdt Danmark sin dukseplads blandt de økonomisk mest solide nationer. Derfor siger Peter Schiff da også i interviewet i Jyllandsposten, at det ikke giver nogen mening, at kronen er bundet til euroen. Han mener, at det ville være mere fornuftigt at binde euroen til kronen. Årsagen er naturligvis det græske kollaps og de voldsomme problemer, som Spanien og Italien er kommet ud i. Problemer, der har betydet, at EU-landene (ikke blot eurolandene) har stillet med økonomisk hjælp. Han siger til JP, at Det ville faktisk give mere mening, hvis euroen var bundet op på den danske krone. Hvis man er til eksamen og vil snyde sig igennem, så kigger man jo efter hos den klogeste i klassen - ikke den dummeste, siger Peter Schiff. Og et flertal af danskerne er helt enige med den amerikanske økonomi-guru. Først sagde danskerne nej til at sælge kronen til det store EU-projekt i Det afslag blev gentaget med stor vægt i Bliver der en alle gode gange tre, ender det med endnu et NEJ! Godt 55 procent af danskerne ville ifølge de seneste meningsmålinger afvise euroen, mens eurobegejstringen er under 40 pct. Flere eurolande vil gå bankerot Og Peter Schiff er bestemt ikke alene om at advare Danmark og danskerne mod at søge tættere på euroen. Administrerende direktør i Maj Invest Jeppe Christiansen analyserer i fondsmæglerselskabets Nyhedsbrev om økonomi og investering på den meget vanskelige økonomiske situation, som først og fremmest eurolandene er ramt af og Danmark er truet af. Han mener, at vi nærmer os det tidspunkt, hvor et egentligt kollaps vil ramme flere af de gældshærgede eurozone-lande. Jeppe Christiansen skriver, at flere redningspakker kun vil udskyde smerten. På længere sigt vil flere af eurolandene gå statsbankerot. Dermed vil alle EU-landene blive svækket og væksten bremset op. Jeppe Christiansen tøver ikke med at kalde situationen for den værste siden 1940 erne. Kollapsen rammer ikke i morgen, men om fem år er der overhængende risiko for, at det går galt også selvom væksten vil nå op på mellem tre og fire procent de kommende år. Underskuddene er ganske enkelt så store, at en traditionelt pæn vækst ikke vil rokke ved, at enden er nær for en række lande. Jeppe Christiansen mener ligefrem, at en række af de sydeuropæiske lande vil gå fallit, fordi de har meldt sig blandt eurolandene. Der er ganske enkelt for stor forskel på lande som Tyskland og Frankrig og så Grækenland, Italien og Spanien. Sidstnævnte tre lande har ikke den økonomiske disciplin, der skal til. Senest er dette kommet til udtryk ved, at en meget lav rente har fået borgerne til at indlede et sandt forbrugsboom. 6\n7 Det for børn Pia maler for syge børn Pia Kjærsgaard er blandt de deltagende kunstnere, når Odense Avisen Onsdag for 9. gang afholder stor kunstudstilling og -auktion til fordel for syge børn. Tekst og foto: René Teige Hospitalsklovnen kan spejle barnets følelser såsom angst, vrede og magtesløshed og derved agere lynafledere for de ulykker, som rammer alvorligt syge børn. Derfor har Pia Kjærsgaard valgt netop klovnen som motiv til sit værk, der deltager i den 9. store kunstauktion og -konkurrence til fordel for børneafdelingen på Odense Universitetshospital/H.C. Andersen Børnehospital. Farver, pensler, svampe, lærred og staffeli og så i gang Malerier gør en forskel Udstillingen og auktionen er arrangeret af Odense Avisen Onsdag i samarbejde med en lang række butiksindehavere i Odense. Og konkurrencen blandt alskens malere har med årene groet sig så stor, at der i nævnte ni år er indsamlet i alt kroner til fordel for børneafdelingens patienter. Et beløb, der virkelig gør en forskel for de unge patienter og deres pårørende. De mange penge er kommet ind dels ved salg af de malerier, der bliver doneret af de deltagende kunstnere, og dels via salg af gavekort, som en række forretninger i Odense hvert år stiller til rådighed som støtte til konkurrencen og den efterfølgende auktion. Der er styr på teknikkerne -og så et Dannebrog i hatten Klovn til fordel for klovne Pengene bliver blandt andet anvendt til indretning af et fristed for de syge børn samt til opretholdelse af hospitalsklovneordningen og køb af elektronisk legetøj som fladskærme og spil. Der er godt og vel en snes hospitalsklovne i Danmark. De kalder smil og optimisme frem fra Esbjerg til Hjørring, Odense, Næstved, Nykøbing Falster og Rigshospitalet for blot at nævne enkelte af de steder, hvor klovnene kommer på besøg. Årets store udstilling bliver åbnet ved et VIP-arrangement den 13. oktober. Herefter har offentligheden adgang til malerierne, der bliver udstillet i rådhushallen på Odense Rådhus fra den oktober. Publikum kan i denne periode stemme på de deltagende malerier. Pia Kjærsgaard med det færdige værk, som bliver udstillet og senere bortauktioneret til fordel for børneafdelingen på Odense Universitets Hospital. 7\n8 Afrika på vrangen Voldsomme protester skabte et nyt Egypten eller gjorde de..? Det Muslimske Broderskab og det nye Egypten Af Helle Merete Brix Egypten. Et land, som mange danskere pludselig lærte at kende for andet end feriesteder og udflugtsmål som Sharm el-sheikh, Hurghada og Kongernes Dal. Først kæmpedemonstrationer på Tahrir-pladsen i Cairo, så den diktatoriske præsident Hosni Mubaraks fald. Noget af det, der siden januar har været flittigt diskuteret i medierne, er, hvilken rolle Det Muslimske Broderskab fremover vil spille i Egyptens politiske liv. Organisationen, der har som programpunkt, at islam er løsningen, har været forbudt i Egypten siden Det har dog været tilladt for individuelle medlemmer af organisationen at kandidere som uafhængige til parlamentsvalg. I 2005 fik sådanne uafhængige kandidater - i praksis altså Det Muslimske Broderskab - 20 procent af pladserne i parlamentet. En række vestlige og danske kommentatorer synes at afvise, at Egypten kan blive et land regeret efter koran og sharia. For eksempel fremhæves det ofte i medierne, at massedemonstrationerne mod Mubaraks styre blev organiseret af unge egyptere gennem facebook og twitter. Det skal give en illusion om, at Egypten er et alt for moderne samfund til nogensinde at acceptere et islamisk styre. Men det er vigtigt at vide, at Egypten er et land med over 80 millioner indbyggere, hvoraf omkring halvdelen er analfabeter, og omkring 40 procent lever for ca. to dollar om dagen. I øvrigt benytter Det Muslimske Broderskab sig selv af både facebook og twitter. Hvad der synes at forvirre ikke mindst europæiske iagttagere er, at islamiske organisationer kan benytte sig af moderne kommunikationsformer og samtidig have noget fuldstændig fortidigt på programmet: Et land regeret efter koran og sharia. Samt noget tidløst og ubehageligt: Fjendtlighed over for Vesten og Israel. Broderskab med vokseværk Ser man på Det Muslimske Broderskabs historie, er der grund til at være mistænksom over for de demokratiske erklæringer, der i dag udgår fra organisationen. Det Muslimske Broderskab blev stiftet i 1928 i byen Ismailya. Som leder af organisationen blev valgt den 22-årige skolelærer Hassan al Banna, der trods sin unge alder var kendt på egnen for sin store viden om islam og allerede havde titel af sheikh, hellig mand. De britiske koloniherrer havde været ude af Egypten siden 1923, men Egypten blev ikke regeret efter Allahs love. Byen Ismailya, hvor det fransk-britiske Suez-kompagni beskæftigede mere end en trediedel af byens arbejdere, var et godt eksempel. Islam var koncentreret til enkelte moskeer, byen havde natklubber, barer og kvinder, der gik med udslået hår. Det Muslimske Broderskab og Hassan al-banna ville lede Egypten på rette vej. Med tiden voksede organisationen til at blive en massebevægelse. I 1938 talte Det Muslimske Broderskab mere end en halv million medlemmer og havde mere end to milllioner sympatisører. Dengang som nu er organisationens budskab formuleret i disse kontante linier: Allah er vort formål, budbringeren er vor leder, Koranen er hvor lov, jihad er vor vej, døden for Allahs sag er vort højeste håb. Broderskabet fik også et emblem, der stadig findes på den arabiske udgave af organisationens hjemmeside: To krydsede sabler og neden under ordene: Og vær rede. Kigger man på Broderskabets internationale engelske hjemmeside, findes logoet dog ikke. Det passer fint med det faktum, at der ofte er forskel på, hvad der siges i en muslimsk og i en europæisk sammenhæng hvad der siges indadtil og udadtil. Mord på ministre Dengang som nu driver Det Muslimske Broderskab også lægeklinikker og udfører socialt arbejde. Det ser nobelt ud i mange europæeres øjne. Men det gør ikke organisationen til en demokrativenlig organisation. Et udmærket eksempel er afliggeren af Det Muslimske Broderskab, Hamas, der ligesom andre islamiske organisationer vinder fattige befolkningers sympati ved at levere sundhedsklinikker og lignende, hvor staten ikke slår til. Det ændrer ikke på, at de har som mål at islamisere den samme befolkning. Både grundlæggeren Hassan al-banna og Det Muslimske Broderskabs mest radikale tænker Sayyd Qutb, der begge blev myrdet af det egyptiske styre, betragtes som martyrer af tilhængerne. De var ikke demokrater. Da al- Banna følte sig stærk nok, vedkendte han sig sin inspiration i Vestens totalitære ideologier. Han beundrede Benito Mussolini og Adolf Hitler. Og det var al-bannas bror, Abd al-rahman al-banna, der allerede i 1935 tog kontakt med den pro-nazistiske og antisemitiske stormufti Haj Amin al-husseini i Jerusalem, der blev en nær allieret af det nazistiske Tyskland. Kort efter 2. verdenskrig gennemførte Det Muslimske Broderskab mord på egyptiske ministre, forretningsmænd og intellektuelle. Det Muslimske Broderskab nedbrændte hoteller, restauranter og biografer, der jo var samlingssteder for kættere og vantro. Der var også eksempler på kvinder, der blev stukket ned med knive, fordi de ikke dækkede sig til. Kvindeundertrykkelse Ikke mindst i et land, hvor kvinderne lider under stor undertrykkelse, er der grund til bekymring, hvis Det Muslimske Broderskab vinder mere magt. En af verdens mest indflydelsesrige lærde, den 84-årige egyptiskfødte retslærde Yussuf al-qaradawi, der betragtes som åndelig leder for Det Muslimske Broderskab, fløj ind fra Qatar og afholdt fredagsbøn på Tahrir-pladsen. Qaradawi støtter polygami, han har åbent udtalt, at han bifalder den mildere udgave af omskæring af kvinder, og at mænd har lov at slå deres hustruer. I dag har Det Muslimske Broderskab afdelinger i mere end 70 lande. I lande som Sudan og Iran samt med Hamas-styret i Gaza, er det kun alt for klart, hvilket regimente, Det Muslimske Broderskab og beslægtede organisationer indfører, når de vinder magt. Det Muslimske Broderskab i Egypten har forståeligt nok succés med at profilere sig på at tale pænt om demokrati og en blødere form for islamisme. Men også i Iran i 1979 blev der sagt pæne ord om demokrati, og også dér arbejdede radikale religiøse kræfter sammen med sekulære iranere. De sekulære iranere var de første til at blive henrettet, da Ayatollah Khomeini vandt magt. Det nye Egypten har ingen samlet opposition, men til gengæld mere end moskeer. Det Muslimske Broderskab er den gruppe i oppositionen, der er bedst organiseret. Det er derfor helt nødvendigt for Vesten at forstå, hvad Det Muslimske Broderskab står for. Det er ikke demokrati. Kilde: Med hensyn til beretningen om Det Muslimske Broderskabs grundlæggelse, trækker artiklen i særlig grad på kapitel 4 i den iranskfødte journalist Amir Taheris bog Holy Terror fra\n9 Fup eller fakta Superforsker er måske ikke så super endda. Hvor super er den meget omtalte indiske forsker Bipjeet Kaur egentlig? Noget tyder på, at hun ikke er helt så super, som pressen har fremstillet hende. Af Kenneth Kristensen Berth Den indiske såkaldte superforsker Bipjeet Kaur skal udvises af Danmark, har Udlændingeservice bestemt. Bipjeet Kaur opfylder ikke betingelserne for at være i landet og i lighed med tidligere sager, har et heppekor af venstrefløjspolitikere stillet sig i kø for at tage den indiske forsker i forsvar. Kaurs sag bliver ikke mindre sympatisk af, at hendes seks-årige søn tilsyneladende er syg og lider af en såkaldt autoimmun defekt og nyder godt af behandling i det danske sundhedsvæsen. Afdelingsleder på Ingeniørhøjskolen, hvor Bipjeet Kaur indtil nu har arbejdet, siger, at superforskeren er uundværlig: Hvis hun forlader os, må vi indstille forskningsprojektet, sagde Birger Andersen således i Politiken den 16. august. Bipjeet Kaur er efter sigende ekspert i såkaldt softwaredefineret radio. Bag denne noget sælsomme betegnelse gemmer sig tilsyneladende, at Kaur forsker i fremtidens mobiltelefoni såkaldt 5G og 6G-net. Net, der indtil videre kun er på tegnebrættet. I flere medier har Bipjeet Kaur gået under betegnelsen superforsker, men der kan tilsyneladende rejses berettiget tvivl om, hvor meget super, der er ved Bipjeet Kaur. I videnskabelige kredse er ens valør som forsker ofte knyttet tæt til antallet af publicerede videnskabelige artikler i relevante fagblade og her glimrer Kaur ved sit fravær. Ifølge Professionshøjskolernes hjemmeside har Bipjeet Kaur begået to 2 videnskabe- lige artikler dels med titlen Denial for Service Prevention for 5G og Denial of Service Prevention for SDR. Det er der ikke umiddelbart megen superforsker over. Udlændingeservice har ikke mulighed for at udtale sig i enkeltsager og må således ikke forklare sagen, men Bipjeet Kaur er tilsyneladende udvist, fordi hun ikke har scoret tilstrækkeligt mange point i det pointsystem, som afgør om udlændinge kan få lov til at indrejse eller opholde sig i Danmark. Den indiske superforsker har således opholdstilladelse efter pointsystemet og ikke efter forskerordningen, som ellers netop er skræddersyet til superforskere, så måske er Kaur ikke så super endda. 9\n10 Farvel og på gensyn af René Teige Men nu er det slut med at møde fætrene, der også lyder navnene Søren Krarup og Jesper Langballe, i deres egenskab af MF ere for DF. En sen mandag eftermiddag sidder de dog som ved et lykketræf begge i deres snart fortidige politikerlukafer. Ingen af dem genopstiller ved valget. Men der er ingen beklagelse at spore hos fætrene, som stadig vil lufte deres meninger og motionere deres hvæssede penne i den samfundsmæssige debat. Dansk Folkeblad har været på fjerde sal til en snak om både for- og fremtid: Søren Krarup byder indenfor, retter på brillerne og smiler, så det gnistrer i de blågrå øjne. - Jeg lukker og slukker ikke. Jeg vil fortsat skrive og blande mig i debatten, som jeg har gjort i snart 50 år. Det har jeg tænkt mig at fortsætte med, siger Søren Krarup, der var blandt dem, der i 1986 startede udlændingedebatten i Danmark, i øvrigt sammen med fætteren Jesper Langballe. Det fik Dansk Folkepartis ledelse til at holde et møde med de to og opfordre dem til at stille op. - Jeg havde jo tænkt tanken. På et tidspunkt kan man ikke vedblive at være privat oprører, men må stille op for sine ytringer og indlede en national værnepligt, siger Søren Krarup, Det var under Nyrup regeringens udfald om, at DF ikke var stuerene, at man i virkeligheden ikke burde tage debatten om udlændinge. Fætrene De bliver ikke alene kaldt fætre. De er fætre. Man kan ligefrem supplere folkekirke. Og så sidder de dør om dør på to små kontorer allerøverst med Christiansborg og rummer politikere og ansatte på Borgen. Min største politiske sejr - Jeg havde måske nok gjort gavn som uafhængig skribent og debattør i Jyllands Posten, som jeg i øvrigt lagde mig ud med i Herefter kom jeg til Ekstra Bladet i 12 år. Det gav måske større indflydelse. Jeg håber, at jeg fik sat ting og sager i gang, siger Søren Krarup beskedent. Men medlemskabet af DF og det politiske arbejde blev ligegodt kronen på værket for Krarup. Han betegner stramningen af udlændingepolitikken i 2002 som sin største politiske sejr. Her fik DF indført 24 års reglen og tilknytningskravet med Krarup som indfødsretsordfører. Men det er også på udlændingeområdet, at han måtte lægge ryg til sit største nederlag: - Det var da 35 palæstinensere fik opholdstilladelse i kraft af en FN resolution. For mig er det jo ensbetydende med at sætte den danske grundlov ud af spillet. En MF er man kan stole på Søren Krarup udgiver sammen med Jesper Søren Krarup siger farvel med maner Langballe bladet Tidehverv. Det fortsætter de to med. I øvrigt siger Søren Krarup pænt farvel ved DF s årsmøde lørdag og søndag den september, hvor han taler over temaet I min levetid. Når DF s grand old man pakker pc en og sine mapper og forlader fjerdesalen, får han fine skudsmål med på vejen også af sine politiske modstandere, der karakteriserer Krarup som en politiker, man altid lytter til, en altid velforberedt MF er, som man kan stole på. - Afskedsreception..? Nej, Jeg fik en fornem reception, da jeg fyldte 70 år. Men jeg har da også tænkt mig at komme herind på Borgen igen, når der er anledning til det. 10\n11 s farvel med åndsfæller. Begge er de præster i den danske under taget i Proviantgården, som er bygget sammen Den unge fætter (Langballe runder 71 år den 31. august, mens Krarup er fyldt 73) kunstpauserer... - Jamen både Søren og jeg havde jo fået mere og mere at gøre med DF, før vi blev medlemmer. Jeg mente ellers nok. at præster ikke skulle være medlem af et parti. Man var præst for alle også socialdemokrater. Vi stemmer gult Men noget måtte jo gøres ved masseindvandringen, som vi skrev om i aviser og andre medier. Jeg kendte Søren fra EU-modstanderne og fulgte Pia Kjærsgaard, som jeg så som en mulig dansk Margaret Thatcher. Jeg har ellers altid betegnet partipolitik som landsskadelig virksomhed. Men pludselig var der et Dansk Folkeparti, hvor jeg kunne være helt enig. Det var især denne masseindvandring, hvor Dansk Folkeparti jo kom til orde. - Jeg husker, at Pia sagde til Søren og mig, at hun syntes, forhandlingerne med Bertel Haarder om udlændingepolitikken stod i stampe. Jeg foreslog at lade Søren og mig skifte ind, og det sagde hun ja til. Det, VK havde lavet, var jo slet ikke tilstrækkeligt. Vi kom ind i forhandligerne med et krav om at blive taget alvorligt. Vi løb så på Bertel Haarder i Folketinget og sagde til ham, at han skulle være klar over, at DF altså stemte gult til VK s udlændingestramninger. Så så han helt forfærdet ud, og så skete der noget... Vi vidste ikke, hvad vi gjorde, at det var ministeren som bestemte et forhandlingsforløb og bestemte, hvornår et møde skulle slutte. Det var nok derfor, det gik så godt, siger Langballe grinende og bakker på sin pibe. - det gør Jesper Langballe også En skamløshed Jesper Langballe retter på piben og tænder for anden gang Så får han fart i sine karakteristiske, malende armbevægelser, som både i Folketingssalen og i nærværende interview på det lille kontor på Proviantgårdens fjerde sal er med til at understrege den højt respekterede politikers udsagn. Så smiler han listigt: - Hvordan jeg blev MF er for Dansk Folkeparti..? Tja, det skyldtes til dels Søren Espersens skamløshed ved et møde, hvor Søren Krarup, Pia Kjærsgaard, Søren Espersen, Poul Nødgaard og jeg var til stede. Mødet handlede om, at Søren og jeg skulle stille op for DF. Og her var det, at Søren Espersen sagde, at vi kun behøvede at møde i Folketinget en dag om ugen. Min største sejr Det er min største sejr som politiker. Jeg var efterfølgende integrationsordfører i en periode, hvorefter jeg blev forskningsordfører. Den post har jeg haft meget glæde af. Men jeg vil også nævne oprettelsen af koldkrigscentret sammen med Kristian Thulesen Dahl, Pia Kjærsgaard og Peter Skaarup, som en stor sejr. Mit største nederlag er til gengæld, at jeg forlader Borgen og DF inden sagen om netop koldkrigscentret med Bent Jensen er blevet lukket ned. Det piner mig, siger Jesper Langballe, der lover, at han fortsat vil blande sig i debatten. - De 10 år jeg har været med, ser jeg som en gylden epoke i Danmarkshistorien, hvor DF intelligent ledet har opnået utroligt meget. 11\n12 Æresdrab Min veninde blev æresdræbt Af René Teige I denne måned er det 12 år siden, DF s næstformand i Vejle, Betina Kunckel mistede sin veninde, dansk/tyrkiske Esme Özer. Esme blev kun 20 år. Hendes højeste ønske var at blive dansk og at leve sit liv som fri, moderne kvinde i det danske samfund. Men hun fik ikke en chance. Tre uger efter at have bestået studentereksamen blev hun offer for et bestialsk æresdrab, begået af hendes fætter, som hun var blevet tvangsgift med. - Min veninde blev kvalt den 9. august Det skete i Finlandsparken i Vejle, og gerningsmanden var den jævnaldrende fætter, som hun var blevet tvangsgift med. Selvom årene er gået, og det er lang tid siden, den ulykkelige hændelse fandt sted, husker jeg årsdagene og min veninde, siger næstformand i DF-lokalforeningen i Vejle, Betina Kunckel. Hun er stadig både vred over og ked af, at drabet ikke blev forhindret. - Havde vi dog bare fået indført 24-årsreglen dengang, var det aldrig sket, siger Betina Kunckel. Nu fortæller hun historien, efter i en årrække at have tiet. Betina Kunckel blev truet og opsøgt af Esme Özers familie, mens hendes forældre modtog truende telefonopkald. Alt sammen fordi Betina Kunckel prøvede at hjælpe sin veninde. - Den tragiske sag tog sin begyndelse, da Esme var 17 år. Vi gik sammen til studievejlederen, fordi Esme havde det skidt. Hun ville ikke ud med, hvad der var galt, men et par dage efter besøget hos vejlederen kom hun frem med, at hun skulle tvangsgiftes I en opfølgende snak med studievejlederen fik denne sendt hende videre til kommunen. Jeg var med hende. Kommunen havde to muligheder: Den kunne tvangsfjerne Esme eller tage en dialog med familien og søge at rede trådene ud. Familien lovede guld og grønne skove. Min veninde skulle naturligvis ikke tvinges ind i et ægteskab. Og Esme fortalte i enrum kommunens folk, at hun troede på familiens forsikringer. Nogen tid efter rejste familien til Tyrkiet. Jeg fik senere at vide, at Esme var blevet tvangsgift med sin fætter, Mehmet Sinan Öztoprak. Betina Kunckel (tv) sammen med Stine Kvist ved Folkemødet på Bornholm tidligere i år. Min veninde ville ikke tale om rejsen. Hun sagde, at hun ikke var blevet gift. Men da hun kort tid efter fyldte 18 år, brød hun sammen, fortalte om tvangsbrylluppet og bad om at flytte på krisehjem. Esme flyttede på krisehjem i Haderslev, og det gik faktisk ganske godt. - Hendes to brødre, som drev et pizzaria, vidste, at jeg havde kendskab til, hvor Esme var. De begyndte at true mig og holdt mit hjem under opsigt. Det var meget skræmmende, mindes Betina Kunckel. Men det var værre for veninden. Hun drog på studietur med nogle klassekammerater. Her gik de unge piger i lårkorte nederdele og gav hinanden kram. Det blev der taget fotos af og dem så Esmes mand, Mehmet. - Familien havde i mellemtiden hyret en detektiv til at finde deres datter. Kommunen og jeg var i dialog og havde også kontakt til politiet, der skærpede deres opmærksomhed om min venindes bosted. Men kommunens sagsbehandlere blev truet af den tyrkiske familie. Til sidst fandt de frem til krisecentret, hvor Esme boede. De lokkede hende med hjem, lovede hende, at hun ikke var tvunget til at være sammen med sin mand, at hun kunne få sin egen bolig Esme troede på familien og flyttede hjem. Kort tid efter tog hun studentereksamen. Tre uger senere kom hendes mand til Danmark. Han så billederne fra rejsen til Istanbul, gik amok i sygelig jalousi og myrdede Esme. Han blev idømt otte års fængsel og udvisning for bestandig. - Jeg ved, at Esmes sag ikke er den eneste herhjemme. Og vi bliver simpelthen nødt til at få sagerne frem og ikke mindst give offentlige myndigheder alle de redskaber, der skal til, for at gribe ind, før det er for sent. Eneste vej til at forhindre æresdrab er oplysning, oplysning og atter oplysning. De unge piger skal have fortalt, at de har rettigheder, og er der oplysninger om tvang, skal der professionelle rådgivere til. Og så skal veninder som jeg træde frem og fortælle om piger, hvis rettigheder bliver krænket. 12\n13 Eu Plan om euroregering et flop Af Karsten Holt Mens aktiekurserne på verdens børser styrtdykker, og gælden i eurozonen vokser med raketfart, har Tyskland og Frankrig lanceret en ny redningsplan for den vingeskudte fælles valuta, euroen. Planen går ud på at etablere en fælles euroregering, som skal tæmme den aktuelle gældskrise i eurozonen. Den skal ledes af en præsident for 2,5 år ad gangen, og den tyske forbundskansler Angela Merkel og den franske præsident har udpeget den i forvejen hårdt bebyrdede EU-præsident Herman Van Rompuy som præsident. At der er hårdt brug for initiativer, hvis euroen skal overleve, kan ingen være i tvivl om. Flere lande i eurozonen er så forgældede, at det kun er et spørgsmål om tid, før det næste Grækenland dukker op. Derfor må eurolandene forpligte sig til at afbalancere deres budgetter senest i midten af Med andre ord betyder euroregeringen et farvel til medlemslandenes selvbestemmelse. Morten Messerschmidt betegner euroregeringen som et logisk skridt, der for såvidt burde have været etableret, da euroen blev introduceret, men frygten for vælgerne fik politikerne til at ignorere det forpligtende aspekt af en fælles valuta. Euroen er et typisk eksempel på, hvordan en masse ting i EU er blevet bygget op fra oven. Man indfører en fælles valuta, men man glemmer behændigt at gøre borgerne opmærksomme på, at en fælles valuta også indebærer et væsentligt tab af suverænitet og en nødvendig ensretning af en lang række forskellige forhold i medlemslandene eksempelvis den økonomiske politik og arbejdsmarkedspolitikken. Tilhængerne prøvede at bilde os ind, at euroen ville lette hverdagen, når vi kørte til Tyskland for at købe ind, og at Danmark slet ikke kunne overleve uden for eurozonen, siger Morten Messerschmidt. Han nærer ikke de store forventninger til den kommende euroregering, men understreger samtidig, at EU vil gøre alt for at redde euroen. EU s prestige står og falder med euroen, og EU vil ikke sky nogen midler for at redde euroen i dens nuværende form. Om det så indebærer, at medlemslandene i realiteten mister al selvbestemmelse, er EU komplet ligegyldigt. I virkeligheden har krisen givet EU en unik mulighed for at udhule medlemslandenes suverænitet yderligere og indføre alle de kontrolforanstaltninger, som fra begyndelsen var nødvendige. Taberne er befolkningerne i de kriseramte lande. Morten Messerschmidt betegner det som vælgerbedrag, at borgerne i Europa ikke fra første færd fik klar besked om, hvad en fælles valuta indebærer af suverænitetsafgivelse. I stedet bildte man folk ind, at euroen blot var en praktisk foranstaltning til lettelse af hverdagen. Nu går det langsomt op for befolkningerne, hvad konsekvenserne af den fælles valuta er. For Sydeuropas vedkommende betyder det en vanvittig høj gæld og et renteniveau, der reelt har nedsænket økonomierne i en istid. De sidder tilbage med en fælles valuta, som kvæler alle muligheder for at skabe vækst. Resultatet er øget social uro, som i første omgang retter sig mod de nationale regeringer, siger Morten Messerschmidt. 13\n14 Eu Hegnspælene der blev væk Foto: Scanpix Af Karsten Holt Da Venstres spidskandidat til EU-Parlamentet, Jens Rohde førte valgkamp i 2009, var der næsten ingen grænser for hans EU-skepsis. Han proklamerede blandt andet, at der skulle sættes hegnspæle op for EU, og at han skam ikke skulle repræsentere EU-Parlamentet i Danmark, men danskerne i EU-Parlamentet. Men på to år kan der ske meget, og historien om Jens Rohde er de utallige kovendingers historie. Hegnspælene blev der ikke noget af tværtimod har Venstres EU-Parlamentariker ved flere lejligheder åbenlyst kritiseret sin egen regering i Danmark, ligesom han tidligere på året pludselig så tingene i et andet perspektiv. Gang på gang har han stemt for øget magt til EU. Efter otte års tavshed og flere år som politisk ordfører for Venstre under statsminister Anders fogh Rasmussen, tog Jens Rohde bladet fra munden og kritiserede åbent den førte politik. Blandt andet udtalte han, at vi er blevet for nationalkonservative, og at Venstre har ført en politik på Dansk Folkepartis præmisser. Som forsvar angav han, at han var kommet til at se tingene i et større perspektiv. Ja, noget sker der, når man indsnuser ånden i EU-Parlamentet for Jens Rohdes vedkommende betyder det, at han nu skammer sig over Danmark. Rohde: Euroregering er et godt, logisk og naturligt skridt Og eksemplerne hober sig op: Da EU som følge af eurokrisen i de sydeuropæiske lande krævede EU-opsyn med medlemslandenes finanser, var Jens Rohde således fremme i forreste række for at udtrykke sin begejstring. Selv om en sådan kontrol reelt betyder, at EU enten kan sige ja eller nej til den danske finanslov, jubler liberalisten Jens Rohde over udsigten til mere kontrol. Men liberalisten stopper ikke her; også det seneste initiativ fra Tyskland og Frankrig om en euro-regering falder på frugtbar jord hos Venstremanden, der kalder Når jeg kommer fra Folketinget, hvor jeg har kæmpet for en strammere indvandrerpolitik, så kunne jeg da ikke drømme om at gå ned i parlamentet og give køb på det synspunkt. Jeg synes ikke, det er troværdigt at mene noget i Danmark og noget andet i parlamentet. Jeg er jo valgt af danske vælgere, så jeg skifter ikke bare holdning. Det kan man ikke være bekendt. Ja, sådan udtalte EU-konvertitten Jens Rohde sig til Politiken den 2. juni Og ingen er som bekendt mere fanatiske end konvertitter. Danmark er et lille ubetydeligt land, der ikke kan finde ud af noget som helst, og derfor er det langt bedre, at EU får så meget indflydelse som muligt. Derfor siger Jens Rohde nu ja til at lade EU overvåge den danske finanslov og nej til afskaffelse af landbrugsstøtten. det et godt, logisk og naturligt skridt. At tiltaget ikke har kunnet forhindre aktiekurserne i at styrtdykke, bekymrer mindre. Jens Rohde har også været på slingrekurs i forhold til EU s ønske om at opkræve skatter for nu at sige det mildt. Den 11. august 2010 udtalte han til Børsen, at med så stor afstand til borgerne ville det blive alt for let at hæve skatten, når politikerne i budgetforhandlingerne fattes penge til at redde verden. Det vil blive en skatteskrue, som kun får én retning. Derfor får forslaget ingen opbakning fra Venstre i Europaparlamentet. Hvorefter Jens Rohde i EU-Parlamentet sammen med sin liberale ALDE-gruppe stemte for Kommissionens forslag om at indføre nye egne indtægter. Det er eu-sprog for eu-skatter. Under dække af et opgør med nationalkonservatismen kastede Jens Rohde sig i april ud i et angreb mod de kræfter, der helt urealistisk ønsker at bruge det kommende danske EUformandskab som løftestang til et opgør med EU s milliarddyre landbrugsstøtte. Der kan kritiseres meget ved den nuværende måde at tildele støtte på, og reformer er tiltrængt, men det ville gavne Danmark og klæde de danske politikere at tage et opgør med den navlebeskuende nationalkonservatisme og en gang for alle begrave den håbløse og ubegavede kamp af EU s landbrugsstøtte skrev Jens Rohde i Jyllands-Posten den 10. april Det medførte, at statsminister Lars Løkke Rasmussen måtte præcisere over for Jens Rohde, at det er udenrigsminister Lene Espersen, der tegner Danmarks politik i denne sag, og at det fortsat er den officielle danske politik at arbejde for en afskaffelse af landbrungsstøtten. Jens Rohde havde i øvrigt glemt alt om, at han i 2009 gik til valg på en afvikling af støtten. Messerschmidt: Danskerne må tage stilling i 2014 Endnu et løsgående missil blev sendt af sted, da Jens Rohde affærdigede sin egen regerings genindførelse af grænsekontrollen som populisme. Her gik han endda så vidt, at han afkrævede EU-Kommissionen et svar på, hvorvidt grænsekontrollen er i strid med Schengen-aftalen med andre ord: Jens Rohde og EU-Kommissionen versus den danske VK-regering og Dansk Folkeparti. Morten Messerschmidt betegner det som sørgeligt og grænsende til vælgerbedrag, at Jens Rohde i dén grad er vendt på en tallerken i forhold til sine løfter over for vælgerne. Samtidig undrer han sig over, at Venstre i udpræget grad lader Jens Rohde køre sit helt personlige sololøb i EU-Parlamentet. Danskerne må glæde sig over, at de selv har sat de hegnspæle, som Jens Rohde helst ville afmontere her og nu; nemlig de fire danske forbehold. Jens Rohdes kursskifte undrer mig meget. Jeg vidste godt, at vi var uenige på en lang række områder, men set i lyset Rohdes udmeldinger under valgkampen i 2009, havde jeg troet og håbet, at vi ville have flere fælles berøringsflader og måske endda ting, som vi kunne samarbejde om. Men Jens Rohde siger stort set uden undtagelse hver gang ja til mere EU og nej til Danmarks suverænitet. Om vælgerne bryder sig om denne politik, må de tage stilling til, når vi skal sammensætte et nyt parlament i 2014, men de fortjener at få klar besked. Venstre ved man nemlig ikke, hvor man har, når det kommer til spørgsmålet om EU, siger Morten Messerschmidt. 14\n15 EFD-Study Days i København Tekst og foto Karsten Holt Med til jobbet som EU-Parlamentariker hører, at man også får besøgt de forskellige medlemslande. I EFD-Gruppen (Europæisk Frihed og Demokrati), som Dansk Folkeparti tilhører, har man indtil videre besøgt Cypern, Grækenland og Finland og i juni var turen kommet til Danmark, hvor Morten Messerschmidt havde lagt et ambitiøst program med en lang række talere og virksomhedsbesøg. Jeg er stolt over at kunne fremvise alle de ting, vi er gode til i Danmark. Ikke mindst inden for udvikling og innovation. Derfor var et besøg hos medicinalfirmaet Novozymes og Microsoft Danmark noget helt naturligt. Men ligeså vigtig var det at få en debat om noget andet, vi danskere er gode til; nemlig ytringsfrihed og demokrati samt den sunde, folkelige EU-skepsis. Den debat fik vi taget i Fællessalen på Christiansborg, siger Morten Messerschmidt. Blandt talerne var integrationsminister Søren Pind (V), Dansk Folkepartis udenrigsordfører Søren Espersen, chefjurist Jacob Mchangama (CEPOS) og professor dr.jur Mads Bryde fra Københavns Universitet. På ankomstdagen bød Dansk Folkepartis formand Pia Kjærsgaard de udenlandske gæster velkommen og understregede i sin tale de fælles interesser, som binder de EU-skeptiske partier i EU sammen. Herefter gav professor Ditlev Tamm fra Københavns Universitet en introduktion til den danske historie. Eneste minus ved studieturen var, at det danske vejr netop i slutningen af juni viste sig fra sin allerbedste side, og det mærkede deltagerne på grund af de mange indendørs møder ikke meget til dog blev det til en aftentur i Tivoli og en udflugt til Bakken. Det er min klare fornemmelse, at mine venner i EFD-Gruppen har fået mange positive indtryk og synspunkter med hjem i bagagen. Det er ting, som vi også vil kunne udnytte i vores daglige arbejde i EFD-Gruppen, og det er det, hele samarbejdet går ud på. At vi lærer af hinanden og lader os inspirere af vore lande, siger Morten Messerschmidt. Pia Kjærsgaard bød EFD-Gruppen velkommen til København og gav et oprids af Dansk Folkepartis historie. Her ses Pia Kjærsgaard i samtale med EFD-Gruppens generalsekretær Emmanuel Bordez. Professor Ditlev Tamm fortalte om Danmarks forhold til udlandet gennem historien samt den specifikke danske folkesjæl. EFD-Gruppen på besøg hos Novozymes. Dansk Folkepartis udenrigsordfører og medlem af Folketingets Præsidium, Søren Espersen, viste EFD-Gruppen rundt på Christiansborg. 15\n16 Eu Belgien: Et laboratorium for nationa Af Karsten Holt EU s fædreland Belgien har altid haft ry for at være en smule kedeligt, og kender man endelig Belgien for noget, så må det være den lækre chokolade og landets mere end 400 forskellige øltyper. Andre attraktioner er belgiernes nationalret, muslinger og pommesfrites samt de smukke byer Brugge, Gent og Antwerpen. Men sandheden er den stik modsatte: Belgien er et spændende og overset land. Ja, noget rigtigt land er Belgien nu ikke, men en kunstig konstruktion, skabt efter Napoleonskrigene og forsynet med eget kongehus. Det lille land på størrelse med Jylland har omkring 11 millioner indbyggere, hvoraf ca. seks millioner er hollandstalende flamlændere og fem millioner fransktalende vallonere. I de to regioner Vallonien og Flandern er henholdsvis fransk og hollandsk hver især eneste officielle sprog, mens fransk og hollandsk begge er officielle sprog i Belgiens hovedstad Brussel/Bruxelles, der samtidig også er hovedstad i Flandern. Herudover findes i den østligste del et tysksproget mindretal, der tæller mennesker - der vel at mærke ligeledes har deres eget parlament. Sammenlagt med de to sprogfælleskabers parlamenter, når Belgien i alt op på at have seks forskellige parlamenter (syv med EU-Parlamentet) og dermed den største politikertæthed målt pr. indbygger i hele Europa. Når Belgien stadig ikke har fået en føderal regering, skyldes det dels den ældgamle sprogstrid mellem fransk og hollandsk samt dels Som tidligere premierminister i Belgien ved EU-præsident Herman Van Rompuy måske, hvad han taler om, når han erklærer nationalstaten for død. Men Belgien har aldrig været nogen egentlig nationalstat, og trods mange forsøg mislykkedes det at skabe en fælles belgisk identitet den identitet, som skulle have været et forbillede for EU. Hovedstaden i den fransktalende region Hainault, Charleroi. Tidligere skabte områdets kulminer og stålvalseværkerne velstand og indvandring af flamsk arbejdskraft. I dag henstår de fleste fabriksbygninger som døde kulisser, mens arbejdsløshedsprocenten er tårnhøj. Byen er i dag fuldstændig afhængig af de økonomiske overførsler fra det velstående Flandern, hvis sprog dog ingen fransktalende belgiere er indstillet på at lære. det faktum, at flamlænderne ved valget i 2010 stemte separatistisk og liberalt, mens det vallonske og økonomisk tilbagestående mindretal stemte pro-belgisk og socialistisk. En fælles føderal regering skal sammensættes af de to største partier fra Flandern og Vallonien, og det er her, filmen knækker. For det første bevirker Belgiens føderale struktur, at de fem millioner vallonere har ligeså meget at skulle have sagt som de seks millioner flamlændere. Det lyder måske rimeligt, men kaster man et blik på udviklingen i de to regioner, opdager man hurtigt, at der er tale om to helt forskellige lande, der udvikler sig i hver deres vidt forskellige retning. Fransk herremandsmentalitet Traditionelt var fransk det dominerende sprog i Belgien, også selv om kun et mindretal havde sproget som modersmål. Det fransktalende Vallonien udgjorde med sine kulminer og stålproduktion den økonomisk stærke del af landet, mens Flandern var præget af landbrug. En omfattende strøm af flamlændere havde i det 19.århundrede intet andet valg end at søge efter arbejde i Vallonien og naturligvis lære fransk. I dag findes i Vallonien og Bruxelles i tusindvis af frankofone flamlændere, men kun deres navne minder om fortiden. De fransktalende opførte sig i vidt omfang som herrefolk, og det eneste officielle sprog i Belgien var fransk. Det betød, at flamlændere ved domstole blev dømt på et sprog, de ikke forstod, og at flamlændere i tusindvis blev ofret som kanonføde under Første Verdenskrig mange forstod end ikke ikke ordrerne fra de fransktalende befalingsmænd. Efter Anden Verdenskrig vendte den økonomiske lykke imidlertid til fordel for Flandern, og kravet om selvbestemmelse blev mere udtalt. I Flandern var en national flamsk bevægelse blevet etableret, og i takt med den økonomiske fremgang steg også den flamske selvbevidsthed. Samtidig lukkede stålvalseværker og miner i Vallonien på stribe, og i dag minder Vallonien mange steder om det tidligere Østeuropa med en arbejdsløshed på næsten 20 procent. De massive økonomiske overførs- 16\n17 lisme Den belgiske surrealist René Magrittes berømte maleri Ceci n est pas une pipe (dette er ikke en pipe) kunne nøjagtig ligeså have været et landkort over Belgien med titlen Ceci n est pas un pays (dette er ikke et land) ler fra Flandern til Vallonien koster i dag hver flamlænder ca kroner om året. Læg hertil de fransktalendes hån og latterliggørelse af de udannede flamlændere og den konsekvente mistænkeliggørelse af ønsket om selvstændighed. Det er ikke svært at gætte, hvem der holder fast i den belgiske model, og hvem der ønsker uafhængighed. Ved valget den 13. juni 2010 blev Bart De Wevers separatistiske N-VA (Nieuwe Vlaamse Allians) den store sejrherre, mens Elio Di Rupos pro-belgiske og socialistiske PS (Partie Socialiste) vandt valget i Vallonien. Premierministeren kendte ikke nationalhymnen Siden valget har Belgien været lammet på føderalt niveau, og landets siddende forretningsministerium, der er identisk med den gamle regering fra 2007 under ledelse af den kristdemokratiske flamlænder Yves Leterme, kan ikke vedtage nye love. Yves Leterme blev i øvrigt berømt, da han forud for valget i 2007 ikke kendte Belgiens nationalhymne Brabanconne. I stedet forsøgt han sig med den franske Marseillaise. Utallige forhandlinger er det blevet til hos den belgiske Kong Albert på slottet i Laeken, og adskillige mæglere er blevet slidt op undervejs. Uden at det har ført til noget resultat. En af de store streger i regningen er, at hverken vallonere eller flamlændere kan blive enige om Bruxelles status i et eventuelt fremtidigt delt Belgien. Efterhånden er byen tømt for flamlændere. Mens disse omkring det forrige århundredeskifte stadig udgjorde et flertal af hovedstadens befolkning, er deres antal i dag skrumpet til omkring 15 procent. Den fransktalende belgiske revolutionshelt Charles Rogiers (han har stadig en metrostation opkaldt efter sig) ønske om at udrydde de germansktalende elementer i Belgien, er for Bruxelles vedkommende næsten gået i opfyldelse, og i dag er flamlænderne blevet udskiftet med muslimske indvandrere, som bebor de oprindeligt flamske bydele. Korruption og splittelse Kræfter i Vallonien arbejder for en Wallo- Brux -region altså en løsrivelse af Bruxelles fra Flandern, men det afvises af såvel flamlænderne som de realistiske vallonere, der ved, at Bruxelles aldrig ville kunne overleve uden det økonomisk stærke Flandern og de pengestrømme, som udgår herfra. Tilbage står et dybt splittet land. Alle forsøg på at skabe en særskilt belgisk identitet er slået fejl, fordi tiltagene altid udelukkende kom fra de fransktalende. Så når formanden for Det Europæiske Råd, EU-præsident, for nyligt udtalte, at nationalstaternes æra er ovre, havde han ret for Belgiens vedkommende. Men kun fordi Belgien aldrig har været en nationalstat med ét folk og ét sprog. Det har også efterladt sig dybe spor i demokratiet og folkestyret i Belgien. Den belgiske Kong Leopold II Her er noget, belgierne kan blive enige om nationalretten MoulesFrites. Sammen med chokolade, Tintin, øl og surrealistisk kunst er muslinger en integreret del af Belgien. foranstaltede i sin tid som enehersker i Congo historiens første holocaust i slutningen af det 19. århundrede. Det skønnes, at op mod 10 millioner congolesere mistede livet som følge af belgiernes barbariske fremfærd og udbytning af landet. Kunne dette have ladet sig gøre i et land med demokratisk kontrol? En anden følge af manglen på en folkelig fællesskabsfølelse er, at Belgien er et af de mest korrupte og kaotiske lande i Vesteuropa, og at landet har været plaget af adskillige skandaler inden for retssystemet. Utilfredsheden kom blandt andet til udtryk, da store mængder bevismateriale i sagen mod den firdobbelte barnemorder Marc Dutroux forsvandt, fordi det angiveligt involverede personer fra førende kredse i Belgien Dutroux havde tidligere leveret unge prostituerede til lukkede luksusbordeller i Bruxelles. Skandalen førte til udbredte folkelige protester og demonstrationer, og for en kort stund var vallonere og flamlændere samlet i harmen over Dutroux-affæren. Men sårene er aldrig helet. Fallit for EU En opsplitning af Belgien vil være en kæmpe falliterklæring for EU-ideologien. En deling vil netop være bevis på, at demokrati og folkestyre ikke kan etableres på tværs af sproggrænser. I Flandern bliver modstanden mod EU mere og mere udpræget. I flamsk optik har EU ikke medført andet end med raketfart stigende boligpriser i Bruxelles og byens flamsktalende randkommuner samt en genopblomstring af det franske sporgs dominans på bekostning af hollandsk, fordi langt de fleste EU-embedsmænd orienterer sig på enten fransk eller engelsk. Fremtiden for Belgien er uvis. Forhandlerne har arbejdet ud fra forskellige modeller med øget selvstyre til regionerne, men hver gang er bestræbelserne druknet i de helt grundlæggende uenigheder mellem Flandern og Vallonien. Men på grund af den økonomiske krise, er tiden ved at rinde ud. Renten på belgiske statsobligationer er steget, fordi investorerne er nervøse over den manglende økonomiske styring af Belgien. Kun tiden vil derfor vise, om Belgiens undergang er udskudt på ubestemt tid, eller om tiden er inde. 17\n18 Ude i Danmark DF-Hovedbestyrelse Berth, Kenneth Kristensen Dahl, Kristian Thulesen Ebbesen, CC org. nfmd, Eilersen, Susanne, Elmenhoff, Preben Espersen, Søren Henriksen, Martin Kjærsgaard, Pia, fmd Kronborg, Bente Skaarup, Peter, pol. nfmd Thomsen, Steen Partisekretær: Nielsen, Poul Lindholm, DF-folketingsmedlemmer Adelsteen, Pia Blixt, Liselott, Brix, Colette, Brodersen, Henrik Bøgsted, Bent, Christensen, Anita Christensen, René Christiansen, Kim, Dahl, Kristian Th., Dalgaard, Per, Dencker, Mikkel, Dohrmann, Jørn, Espersen, Søren, Harpsøe, Marlene Henriksen, Martin, Kjærsgaard, Pia, dfpksekrt.dk Knakkergaard, Anita, Krarup, Søren, Langballe, Jesper, Nødgaard, Karin, Petersen, Tina, Poulsen, Ib Skibby, Hans Kristian, Skaarup, Peter, Dansk Folkeparti Christiansborg København K. Fax: DF-europaparlamentsmedlemmer Morten Messerschmidt, MEP Tlf.: Karsten Holt, pressechef Bruxelles Tlf.: , Dansk Folkepartis Ungdom Postbox København K Tlf.: DANSK FOLKEBLAD Tidsskrift, udgivet af Dansk Folkeparti. 15. årgang, nr. 4/2011. ISSN: Ansv. redaktør: Søren Søndergaard Redaktionschef: René Teige I redaktionen: Kenneth Kristensen Berth, Kim Eskildsen, Helene MacCormac, Lars Ohlsen, Anders Skjødt, Bo Nørgaard Nielsen og Karsten Holt. Artikler og indlæg udtrykker ikke nødvendigvis Dansk Folkepartis synspunkter. Adresse: Dansk Folkeparti, Christiansborg, 1240 København K. Tlf: Fax: // Næste nr. udkommer 30. september 2011 Deadline for kalender o.l. er 12. september Layout & tryk: KLS Grafisk Hus Forsideillustration: Apple Farm Vi ved, et fjeld kan sprænges, og tvinges kan en elv, men aldrig kan et folk forgå, som ikke vil det selv. Klummen Giv os så de svar Stilhed før stormen.. og hvem skal nu betale. Vi ved det ikke. De berømmelige 12 minutter er sammen med den påståede gevinst på 15 milliarder kroner lige så stille gledet ud af Socialdemokratiets og Socialistisk Folkepartis valgoplæg. De 10 milliarder kroner, som S og SF vil finansiere en fremrykning af offentlige anlægsarbejder med, fortoner sig i uvishedens tåger. Hvor skal pengene komme fra, skal de lånes til skade for statsfinanserne eller Og så er der lige milliarder til sundhedsvæsnet. Vi vil så gerne have svar på, hvor de mange, mange milliarder kroner, som socialisternes vil øse ud af, skal komme fra. Er det fra de mere end 30 milliarder kroner, som vi skal betale mere i skat, og som vi ikke kan få at vide, hvem der skal stå på mål for... eller er det de mange milliarder kroner, som S og SF vil hente via et afgifts-raid af hidtil uset størrelse..? Vi ved det ikke! Socialistisk Folkeparti og Socialdemokratiet fremturer fortsat med, at det er bankerne og millionærerne, der skal betale gildet. Problemet er bare, at der ikke er så mange millionærer og bankdirektører i Danmark. Dem, der er, kan højst bidrage med mellem en og to milliarder kroner. Så er der selvfølgelig boligejerne. Men boligejerne skal ikke betale mere i skat, lover Søvndal og Thorning-Schmidt. Nu er det store spørgsmål så: Tror vælgerne på det? Nej, vel! Og tror vi vælgere på, at København er eneste by, som skal have lagt en betalingsring..? Et godt gammelt mundheld lyder: Når man er ung, stemmer man med hjertet når man bliver voksen, stemmer man med hjernen. Problemet for sidstnævnte vælgerkategori er, at S og SF ikke leverer spørgsmål, vi kan tage stilling til, og tal, vi kan regne på. Hver gang, socialisterne bliver gået på klingen med spørgsmål om, hvad det er, de vil, svarer de med at sige, at de er udsat for skræmmekampagner. Én ting er sikker: Det er lykkedes S og SF at skræmme os vælgere, noget så grundigt! tei 18\n19 Nyvalgte kandidater Jan Schrøder Thorsten Larsen-Seul Palle Vejen Dansk Folkepartis Fredericia-kreds har valgt lokalformand Jan Schrøder som kredsens folketingskandidat. Jan Schrøder er et mangeårigt medlem af DF. Han er ansat i en kombineret stilling i Fredericia Kommune, hvor han både hjælper til på byens brandstation og samtidig er parkeringsvagt. Jan er meget engageret i beredskabsarbejdet og vil kæmpe for endnu bedre forhold for det danske beredskab, hvis han bliver valgt ind i Folketinget. Dansk Folkepart Køge- og Lejre lokalforeninger har valgt cand.polit. Thorsten Larsen-Seul til folketingskandidat i Køgekredsen. Den nyvalgte kandidat har været formand i DF Lyngby-Taarbæk og er nu medlem af bestyrelsen i DF-Egedal. Han har været medlem af Patientklagenævnet i 4 år og er formand for Nordsjællands Symfoniorkester, hvor han også spiller klarinet. Hans politiske mærkesager er oprydning af den offentlige sektor, erhvervspolitik, EU-politik, uddannelsespolitik og en stram udlændingepolitik. Dansk Folkeparti Brønderslev/Dronninglund og Jammerbugt lokalforeninger har ved et fælles opstillingsmøde valgt Palle Vejen til Brønderslev kredsens nye folketingskandidat. Når han opstiller nu, hænger det sammen med, at han i sit job som eksportchauffør er kommet meget tæt på den sociale dumping og truende udflagning, som skyldes unfair konkurrence fra udenlandske chauffører. Blandt sine politiske mærkesager nævner Palle arbejdsmarkedspolitik, kampen mod social dumping og sundhedspolitik. Knud Nygård Mathiesen Lokalforeningen DF Aabenraa har valgt Knud Nygård Mathiesen til folketingskandidat i Aabenraa-kredsen. Den nyvalgte kandidat er medlem af afdelingsbestyrelsen i Århus og 1. suppleant til Århus Byråd. Desuden er han bestyrelsesmedlem i Business Danmarks Århus-afdeling, A-kassen i Århus samt Borum Menighedsråd, hvor han har været formand i seks år. Knud Nygård Mathiesen er 58 år og bor med sin kone i Brabrand. Politiske mærkesager er ældreområdet og udlændingepolitikken. KALENDER EU-debatmøde DF i Vejle, Fredericia, Kolding, Haderslev og Aabenraa, inviterer til EU-debatmøde med blandt andre Morten Messerschmidt, DF, Christel Schandelmose, S og Morten Løkkegaard V. Ordstyrer er borgmester Jørn Pedersen, Kolding. Tid: Den 8. september 2011 kl Sted: Munkensdam Gymnasiums Kantine, Tøndervej 100, Kolding. 16. årsmøde Dansk Folkeparti afholder sit 16. årsmøde lørdag og søndag den 17. og 18. september i Herning Kongrescenter. Blandt programpunkterne er en hilsen fra partiet De Sande Finner i Finland v/ partiets leder Timo Soini. Indskrivningen til Dansk Folkepartis årsmøde bliver indledt kl Selve årsmødet bliver indledt præcis kl\n20 Nyt fra Borgen Af René Teige Ramadansk ramaskrig Man kan kun vende blikket mod himlen ved historien om ramadanmiddagen. Gør man det i Vandrehallen på Christiansborg, rammer blikket ovenfor viste, kloge ord. I mandags dannede Christiansborg for 3. gang ramme om en ramadanmiddag, selvom nye regler for brug af Christiansborgs lokaler rent faktisk forbyder samme arrangement. Er du forvirret..? Det bliver ikke bedre, når du læser videre! I sit oprindelige svar til de muslimske arrangører fra Folketingets administration hedder det bl.a.: at det er et privat firma, der inviterer og er vært ved arrangementet, er i modstrid med de vedtagne regler. Her kunne sagen være lukket og slukket. Men samme administration skynder sig så at tilføje, at: ønsker du fortsat at gøre brug af Fællessalen, bedes du fremsende en ansøgning med de nødvendige oplysninger til administrationen. Man siger altså i praksis nej til en ramadanmiddag, men anviser hvordan man kan ændre afvisningen med en godkendelse. Til pressen siger nemlig Hüseyin Arac, at arrangementet er fuldstændigt det samme som før. Blot er menuen udskiftet med kanapeer og middagen kaldt en reception. Dansk Folkepartis udenrigsordfører og præsidiemedlem Søren Espersen lagde da heller ikke fingrene imellem, da han kommenterede Folketingets administrations kovending: Hüseyin Arac indrømmer, at han faktisk kører med præcis det samme arrangement som før. Og så kalder han det noget andet for at snyde Folketingets administration. Det er ikke et folketingsmedlem værdigt. Sådan noget uærlig fupsnak bryder jeg mig simpelthen ikke om. Tei- Frit slag for Islam på Borgen Formand for socialudvalget, medlem af udvalget vedrørende udlændinge og integration, Martin Henriksen, DF, er vred over, at en kvindelig embedsmand insisterer på at have muslimsk tørklæde på i Folketingssalen. Martin Henriksen har derfor skriftligt kontaktet udviklings- og integrationsminister Søren Pind for at få ham til at tage initiativ til et forbud mod at man kan bære muslimsk tørklæde i Folketingssalen. Søren Pind har netop svaret på henvendelsen dog uden konkret at forholde sig til problematikken. Ministeren svarer nemlig, at dansk kultur har skabt et samfund med religionsfrihed og lige muligheder, hvor embedsmænd ansættes efter kvalifikationer. Søren Pind forholder sig således ikke til Martin Henriksens opfordring til at ulovliggøre muslimske tørklæder i Folketinget. Dermed lægger ministeren sig i slipstrømmen på den netop afholdte ramadanreception. Denne ville Folketingets administration i første omgang ikke tillade, men Martin Henriksen ændrede mening efter at have fået en ny ansøgning. Ikke nok med, at Christiansborg skal lægge lokaler til muslimske fester, nu skal det også være tilladt embedsmænd at være reklamesøjler for islam, siger Martin Henriksen. 20