Fagplan for musik 2014\nFormålet med undervisning i musik er at eleverne udvikler deres evne til at opleve musik, og til at udtrykke sig i og om musik. Undervisningen skal bibringe dem forudsætninger for livslang og aktiv deltagelse i musiklivet, og for selvstændigt at kunne forholde sig til samfundets mangeartede musiktilbud.\nGennem aktiv og skabende beskæftigelse med musik skal undervisningen medvirke til elevernes følelsesmæssige og intellektuelle udvikling, udvikling af koncentration og motorik samt øge deres forståelse af sig selv som en del af fællesskabet.\nUndervisningen skal fremme elevernes forståelse af dansk og udenlandsk musiktradition. Musikken skal behandles som den indgår i det aktuelle samfundsliv og skal ses i et historisk perspektiv.\nEleverne skal nå til en forståelse af sammenhængen mellem teknologi og musikudbud i dagens\nsamfund såvel som i andre historiske perioder. Samtidig skal eleverne nå til en erkendelse af den\nbrydning, der ligger mellem klassisk musik, pop og subkultur.\nDer arbejdes med fire hovedområde: sang, instrumentalspil, bevægelse og musiklære, som i videst\nmuligt omfang integreres i de enkelte undervisningsaktiviteter.\nI undervisningen indgår et bredt repertoire af først og fremmest danske sange af såvel ældre som\nnyere dato. I de ældre klasser arbejdes der endvidere med udenlandske sange. Til enhver sang kan\nder knyttes en god fortælling.\nI sangundervisningen indgår arbejde med flerstemmige satser. Der arbejdes med stemmen, så den teknisk og udtryksmæssigt udvikles med hensyn til smidighed, artikulation og klang.\nCentralt i arbejdet står:\nUdvikling af puls- og rytmefornemmelse, der oparbejdes gennem brug af slagtøj og bevægelse.\nUdvikling af og forståelse for melodispil gennem brug af stavspil og enkle melodiinstrumenter som\nfløjte og klaver.\nUdvikling og forståelse af harmonisk opbygning gennem brug af akustiske og elektriske strenge-og\nMed henblik på at udvikle elevernes erkendelse af musikalsk puls, form og udtryk arbejdes der med\ngamle og nye sanglege, traditionelle danske og udenlandske danse. Der arbejdes endvidere med fri\nbevægelse og dramatisering. Danse og sanglege forsøges sat ind i deres kulturhistoriske sammenhæng.\nEleverne skal gennem arbejdet med musiklære gøre erfaringer med musikkens opbygning. Derigennem kvalificeres deres oplevelser af musikken, og de får skærpet deres evne til at lytte koncentreret, aktivt og kritisk. Gennem arbejdet med både teori og samtaler om musik opbygges et fælles sprog om musik, der giver mulighed for en fælles forståelsesramme. Centralt står også sammenhængen mellem fortælling og musik, da begge udvikler både fantasien og oplevelsen af og med det musiske sprog.\nMusik og sang er en stor del af vores kultur og indtager en betydelig plads i børns og unges hverdag.\nDet er derfor naturligt, at musikundervisningen tager sit udgangspunkt i vor tids musik. Det er dog\naf stor betydning, at eleverne lærer den ældre tids musik og sange at kende, da disse er en del af\nbaggrunden for vores kultur. Det grundtvig/koldske menneske- og skolesyn finder et af sine stærkeste udtryk i traditionens sangskat. Der arbejdes endvidere med rytmiske musik i forskellige stilarter og med såvel populære som mere eksperimenterende udtryksformer.\nDa eleverne i udstrakt grad oplever, erfarer og erkender gennem kropslig aktivitet, bør bevægelsesaktiviteter indtage en fremtrædende plads i musikundervisningen.\nValg af musikalsk indfaldsvinkel skal i videst muligt omfang give eleverne den praktiske erfaring\nog teoretiske viden, som giver mulighed for at udtrykke sig i, om og til musik, og som er afgørende\nfor den kunstneriske oplevelse og glæden ved musik.\nDe musikalske aktiviteter i musikundervisningen kan sammenfattes i begreberne musikudøvelse og\nmusikforståelse, hvor hovedaktiviteterne er reproduktion af musik samt bevidstgørelse om forskellige tiders musikalske og sanglige udtryksformer og kulturbaggrund. Sang, samspil, lytning og bevægelse er hovedelementerne i musikundervisningen og kan indgå i en helhed, ofte i forbindelse med dans, drama, digtning, fortælling og anden kunstnerisk udfoldelse.\nDer arbejdes med en- og flerstemmig sang med hovedvægt på det enstemmige. Flerstemmighed\nindgår i form af enkel bordun, ostinat, ”ekko”-teknik og 2.stemmer.\nBrug af stemmen indgår i næsten alle aktiviteter i musikundervisningen: som melodistemme i fællessang og spillesatser, i sanglege, dans og andre bevægelsesaktiviteter.\nUndervisningen omfatter udvikling af smidighed, tydelig artikulation og egal klang i sang- og talestemme, og toneomfanget øges gennem brug af stemmen i både ”normale” og ”ekstreme” stemmeaktiviteter.\nEleverne skal have mulighed for at eksperimentere og improvisere.\nSangrepertoiret omfatter børnesange, rim og remser. Endvidere inddrages sange, viser og salmer fra\nforskellige tidsepoker og i forskellige musikalske stilarter. I repertoiret indgår også sange på andre\nUndervisningen skal omfatte spil på instrumenter fra forskellige instrumentgrupper, fx blæse-,\nstrenge-, tangentinstrumenter og slagtøj. Eleverne skal have kendskab til instrumenternes klanglige\nog tekniske muligheder.\nSammenspil udgør en væsentlig del af undervisningen, og eleverne skal spille sammen i både større\nValg af indhold foretages i relation til elevernes erfaringer og udvikling og på baggrund af deres\nforudsætninger for at kunne håndtere og udvikle færdigheder på de forskellige instrumenter. Repertoiret skal spænde genremæssigt bredt.\nDer arbejdes med at bevidstgøre puls- og taktfornemmelsen, som er en vigtig forudsætning for, at\nsammenspil lykkes. Dette kan ske gennem rytmeledsagelse til sange, remser og sanglege. Enkle\nrytmeinstrumenter som håndtrommer, tamburiner m.fl. er velegnede i den forbindelse.\nDer stiles mod at arbejde med varierede og komplekse rytmer i forskellige stilarter, hvor instrumenter som fx el-bas, guitar, trommesæt og congas vil give et autentisk lydbillede.\nDer arbejdes med melodispil på egnede instrumenter.\nDer arbejdes med akkompagnement i form af modstemmer og ledsagestemmer i enkle, overskuelige\nstrukturer som trinvis bevægelse, ostinat og sekvens. Instrumenter som fx keyboards inddrages for at skabe et mere komplekst og spændende lydbillede.\nDer arbejdes med akkorder og harmonisk opbygning i dur/mol-tonal musik.\nEn stor del af den musik, som børnene hører gennem de elektroniske medier, appellerer bevidst til\ndanse- og bevægelsesaktiviteter. Bevægelsesaktiviteterne kan knyttes til og inspireres af eksisterende musik.\nDer vælges repertoire og arbejdsformer, som giver et alsidigt billede af de udtryksmåder, som dans,\nbevægelse og dramatisering åbner mulighed for, og der skal være god balance mellem fastlagte bevægelsesmønstre og bunden eller fri improvisation.\nEt særligt anvendeligt repertoire udgør gamle og nye sanglege samt traditionelle danske og udenlandske danse.\nEleverne opbygger gennem musikteori og oplevelse af musik kompetencer, der virker støttende for\nden musikalske erkendelse og musikudøvelse. Det er helt centralt, at eleverne oplever en følelse af\nligeværd i det musikalske fællesskab, og at de lærer at drage ansvar for både sig selv og andre.\nGennem en musikalsk bevidstgørelse søges der mod udviklingen af et musikalsk handleberedskab,\nsom kvalificerer eleverne til at kunne forholde sig kritisk og æstetisk til en kultur, hvor musik har en fremtrædende placering.\nEleverne bevidstgøres om forskellige rytmer og deres betydning for musikkens form.\nDer arbejdes med musikkens klangfarver, hvor variationer i lydens styrke og tonernes længde og\nhøjde får betydning for musikkens udtryk, konsonans og dissonans. Her inddrages arbejdet med\nforskellige instrumenters klanglige kendetegn og udtryksmuligheder.\nEndvidere skal der skabes forståelse for akkorder akkordforbindelser og nodebilleder, hvor det er\nMusiklytning, oplevelse og samtale\nMusiklytning og musikoplevelser tager afsæt i mange forskellige genrer og udbreder derved kendskabet til disse. Fundamentet for den gode samtale om musik beror første og fremmest på, at evnen til at lytte aktivt og koncentreret udvikles allerede tidligt i skoleforløbet. Samtaler om musik skærper opmærksomheden på, at musik er et sprog, der kan læres. Eleverne begrunder og argumenterer for deres synspunkter i samtaler om musik. Derigennem udvikles deres evne til sprogligt at udtrykke deres følelser omkring og oplevelser af musik, hvorved den fælles forståelse af musikken og det musiske rum styrkes.\nDer arbejdes både med produceret og levende musik.\nFortællinger knyttes til musikken. I megen musik fornemmer man en fremadskridende fortælling,\nder bliver fortalt med instrumenternes stemmer. Der arbejdes med fantasien og visualiseringen i\ncentrum. Meddigtning og dramatisering knytter sprog, stemninger og følelser sammen, hvilket forstærker oplevelsen af musik som værende en æstetisk udtryksform. Understøttende og motiverende for dette arbejde er det, at der ikke kun er ét rigtigt facit, fordi musikken først udfolder sig i mødet med sin/sine tilhørere. Der levnes altså i disse aktiviteter stor mulighed for medskabende arbejde. Dette åbner desuden for muligheden af at inddrage andre kunstarter, hvor bl.a. digtning og billedskabende arbejde kan synes oplagte, da de også kommunikerer i et musisk sprog.\nFor at sikre kontinuitet og progression i musikundervisningen forudsættes det, at eleverne har arbejdet med følgende:\n1. – 2. – 3. klasse\n• deltage opmærksomt i legendemusikalsk udfoldelse\n• følge og holde en puls\n• synge med på et repertoire af nye og ældre danske sange og salmer med vægt på børnesange samt årstids og højtidssange\n• fremsige et udvalg af rim og remser\n• synge med god intonation i større grupper\n• synge efter anvisninger på tempo, toneleje og udtryk\n• anvende forskellige musikinstrumenter som ledsagelse til leg og sang\n• deltage i sammenspil med enkle rytmiske og melodiske figurer\n• deltage i sanglege og bevægelseslege.\n• anvende krop, stemme og forhåndenværende klangkilder\ni skabendemusikalsk arbejde\n• skabe lydillustrationer over rim, remser, eventyr eller egne fortællinger\n• udføre enkle improvisationer med ledsagelse af grundpuls\n• skabe små rim, remser og sange.\n• lytte opmærksomt til kortemusikstykker, der associerer til noget konkret\n• udtrykke oplevelse af musik i ord, billeder og bevægelse\n• udtrykke elementer i et musikstykke i leg og dramatisering\n• bedømme, hvilken af to toner der er højest, samt om en tonerække går op eller ned\n• kende forskel på puls og rytme\n• høre forskel på dur og mol\n• anvende notation til rytme og lyd\n• genkende klangen af størstedelen af musiklokalets instrumenter\n• forstå, at der er forskellige musikgenrer\n• forstå, at musik bruges i mange sammenhænge.\n• Forberedelse af sange som bruges til morgensang, så melodi og tekst får sammenhæng. Bredt udvalg af salmer, historiske og bibelske sange, årstidssange samt danske børnesange, viser, rim og remser.\n• Sange m. bevægelse.\n• Lette folkedanse.\n• Rytmeinstrumenter, klappelege til øvelse af puls- og taktfornemmelse.\n• Brug af stavspil og andre melodiinstrumenter.\n• Lytte til musik.\n• Tegne til musik.\n• Dramatisere musik.\n• deltage lyttende og medskabende i fællesmusikalsk udfoldelse\n• synge et repertoire af nye og ældre danske sange og salmer samt sange på andre sprog, først og fremmest engelsk, norsk og svensk\n• synge med god intonation og klang samt tydelig tekstudtale såvel med som uden mikrofon\n• deltage i vokal flerstemmighed med opmærksomhed på det musikalske udtryk\n• anvende et bredt udvalg af musikinstrumenter fra forskellige instrumentgrupper i sammenspil\n• betjene musiklokalets tekniske udstyr\n• deltage i sammenspil i forskellige stilarter\n• være opmærksom på det musikalske udtryk i sammenspillet\n• bruge notation som støtte for musikudøvelsen\n• deltage i fællesdanse fra forskellige kulturer.\nUndervisningen skal lede frem mod, at eleverne har tilegnets ig kundskaber og færdigheder, der sætter dem i stand til at\n• anvende krop, stemme, musikinstrumenter og andre klangkilder, i skabende musikalsk arbejde\n• skabe lydforløb med udgangspunkt i fortællinger, tekster eller billedforløb\n• udføre improvisation over en fastlagt akkordfølge\n• arrangere musik ud fra eksperimenter og drøftelser.\n• lytte opmærksomt og med forståelse til musik i forskellige genrer og stilarter\n• lytte til levende, professionelt fremført musik med forståelse for koncertsituationen\n• fortolke et stykke musik gennem selvvalgte udtryksformer\n• gøre rede for formforløb og stemning i musikstykker i forbindelse med udøvelse og lytning\n• anvende enkle akkordmønstre efter anvisning\n• anvende notation som hjælp til at få overblik over sammenhæng og formforløb i et musikstykke med flere stemmer\n• gøre rede for forskellige instrumenters virkemåde og deres rolle i sammenspilsrelationer\n• identificere vigtige træk ved musik fra udvalgte perioder i den vesterlandske musikkultur og vise kendskab til nogle centrale musikhistoriske skikkelser\n• vise kendskab til musik fra andre kulturer\n• samtale om musikkens funktion og virkning som samlende, stemningsskabende, opildnende og manipulerende\n• samtale om, hvordan musik optræder både som kunstnerisk udtryk og som vare.\nArbejdet fra indskolingen udbygges, kompleksiteten øges. Desuden tilføjes:\n• Flere instrumenter.\n• Elektriske instrumenter, keyboard, bas m.m..\n• Opmærksomhed på flerstemmighed i såvel sang som instrumentalspil.\n• Kendskab til noder og melodiforløb - at kunne orientere sig på en nodeside.\n• Kendskab til dele af den klassiske musik.\nI instrumentalspillet bør der ske en progression, så det nu fortrinsvis er de elektriske/rytmiske instrumenter, der benyttes. Flerstemmig sang udvikles.\nDer bør bruges en del tid på aktiv lytning og musikhistorie. Repertoiret er her såvel elevernes egne\nmusikvalg som musikfortællinger over større og mere komplicerede værker af både dansk og udenlandsk oprindelse.\n6. – 7. – 8. – 9. klasse\nMusik en del af linjefagsordningen. Elever fra 6. og 7. klasse er i løbet af de to skoleår et halvt år på linjefaget musik. I 8. og 9. klasse kan eleven vælge at være på musik et helt år ad gangen. Centralt i valgfagsordningen står sammenspil af musik i et bredt udvalg af forskellige genre.\n• dokumentere et intensivt og fordybende arbejde med musik i en musikalsk fremførelse\neller et musikrelateret projekt.\nPå alle klassetrin arbejdes der hen imod at fremvise færdige musikindslag i forbindelse med morgensang.\nDer synges mindst 2 sange hver dag til morgensang.\nFænøsund Friskoles årlige forestillinger/musicals indgår som en vigtig del af den musikalske dannelse. Drama, skuespil, sang, orkesterspil samt dans er en naturlig del af forestillingerne. Eleverne oplever at være en aktiv del af en større helhed og får herigennem en erkendelse af sin egen rolle set i forhold til den store sammenhæng.


Læserbrev: De konservative kridter banen op - GoVarde.dk\nDe konservative kridter banen op – til endnu 4 år med borgerlig blok\nLæserbrev indsendt af Søren Laulund, Socialdemokratiet Varde.\nI JV den 26.08.21 kridter De Konservative banen op i til det kommende kommunalvalg i Varde. Det er klar tale. Borgerligt styre – og skattestigninger er et fy- ord. I socialdemokratiet ser vi tingene anderledes.\nDer har været borgerligt styre i en årrække – i de senere år balancerende på et enkelt mandat. Det betyder at næsten halvdelen af Varde kommunes befolkning reelt sættes udenfor indflydelse. I socialdemokratiet tror vi på at kommende års store udfordringer med at fastholde velfærd, miljø og klima indsats løses bedst i bredt samarbejde ” over midten”. Blok politikken skal pakkes i skuffen og et pragmatisk tværgående samarbejde fremmes. Derfor er der stor forskel i tankegangen hos Socialdemokratiet og De Konservative.\nDet er korrekt at jeg ved flere lejligheder – har peget på skatten – frem for grønthøster reduktioner i velfærden. At det ikke er en realitet tilskriver jeg en for Varde gunstig udligningsreform. Den gav et tiltrængt økonomisk spillerum – som vi gradvist æder os ind på. I Socialdemokratiet vil vi tilkendegive; – Vi går ikke til valg på at hæve skatten, men hvis det bliver nødvendigt for at holde velfærds niveauet – så er skatten ikke en hellig ko. Vi vil foretrække at dreje på skatteskruen – hvis det er nødvendigt for at sikre gode forhold for børn, ældre – og øvrige der har et behov.\nI enkeltsager har konservative kandidater talt med et socialt hjerte – der kunne være en socialdemokrat værdig. Derfor er det godt at forskellene på vore grundholdninger bliver tydelige.\nDin Forsyning: Vores drikkevand har et lavt, naturligt indhold af kalk


Hæklet bondegårdsuro, sidste del af uroen er færdig.\nCarina - Sættekassen blog marts 31, 2017 No Comments\nSolen er lavet ved at hækle rundt, få en god guide til først den magiske ring her og så laver du seks fastmasker og samler dem med en kantmaske.\nPå næste omgang laver du to fastmasker i hver maske.\nPå næste omgang laver du to fastmasker i hver anden maske.\nPå næste omgang laver du to fastmasker i hver tredje maske.\nOg sådan fortsætter du, til solen er stor nok – du øger med seks masker på hver omgang.\nDu laver to runde og hækler dem sammen.\nStrålerne er lavet i selve sammenhæklingen, ved at med forskelligt antal maskers mellemrum, lave luftmasker og dernæst tre fastmasker i hver maske på returvejen. På den måde får man snoningerne. Mine stråler er lavet i forskellige længder.\n← Hæklet bondegårdsuro – #4 (hane)\nMere fødselsdag – om lagkagemassakren! →


Anlægsgartner i Skjoldelev - Få 3 gratis og uforpligtende tilbud her!\nfebruar 5, 2017 januar 10, 2020\nFor nogle mennesker er det nok til at placere en haveskur et sted i hjørnet af deres værftet, mens andre mennesker forsøger at komme op med de nye idéer om at skabe nogle ekstra plads til udendørs aktiviteter. De forsøger at bygge en have kontor eller et studie værksted, et pensionat eller smukke pavilloner, træ garager eller carporte, som ville blande harmonisk ind i gården. De fleste mennesker forestille dig et træhus anlægsgartner Skjoldelev, byggeri som en kompliceret og tidskrævende proces anlægsgartner Skjoldelev.\nAnlægsgartner Skjoldelev er lige hvad du behøver\nDet er ikke sandt. I dag, haveskure, bjælkehytter, træ garager som hovedregel kommer som gør det selv kits fordi alle elementer er nemme at installere og de kommer med detaljeret monteringsvejledning tilbyder en trin for trin guide til installation af strukturer. Det tager omkring 2 eller 3 dage til et par personer til at bygge en medium størrelse haven bygning. For at sikre den haven bygning står længe, er det nødvendigt at bygge det på det helt flad overflade og lægge et korrekt fundament anlægsgartner Skjoldelev.\nDet er også et par måder for foundation. Og efter fundamentet er lagt, det er tid til at installere Vinduer og døre. Fælles haven bygning design har kupler og windows til at forbedre luftkvaliteten og belysning. Vinduer og døre skal være langvarig, vandtæt og UV-resistent. I dag, kan bygge virksomheder tilbyde dig de bredeste døren poster og plads nok til de større udstyrsdele. anlægsgartner Skjoldelev Hvis du føler dig forvirret og ved ikke, hvor at begynde når om arrangere din værftet, anbefaler vi dig at bryde det op i mindre områder anlægsgartner Skjoldelev. Glem ikke at gøre området underholdende, sandkassen til dine børn, swimmingpool-området, utility område og det vegetabilske område.\nAnlægsgartner i Skjoldelev bør du ikke undervurdere\nHvis du har haveområder for et år eller mere og har fundet, at du ønsker at fortsætte denne hobby, vil du virkelig ønsker at om arrangere din have. En smuk have vil også give et bedre look til dit hjem. Der er imidlertid et problem, der kommer med havearbejde �” mere du haven anlægsgartner Skjoldelev, flere værktøjer og diverse udstyr du vil beholde. Du kan ikke gemme alle de haveredskaber og udstyr i dit hjem. En haveskur er et ideelt sted at gemme alle de haveredskaber på ét sted.\nDu skal tænke om at bygge din egen haveskur. De fleste af haven bygningerne er lavet af træ. Der er mange typer af haven bygninger og du kan vælge den, der opfylder alle dine behov. En haven bygning er nogen struktur indbygget en have eller værftet. Sådanne strukturer omfatter haveskure anlægsgartner Skjoldelev, cabana, træ garager, haven kontorer og mange flere. En have skur er en enkel struktur og for det meste bruges til at holde forskellige værktøjer og ubrugt udstyr. Undertiden haveskure bruges som værksted. Haveskure er anlægsgartner Skjoldelev forskellige i deres størrelse, opførelse metode og design. Disse bygninger er meget udbredt i industrien, fordi de kan være meget store bygninger.


Hvad er forskellen på voksefoder og æglægningsfoder?\n21 Marts , 2019, 19:49\nForfatter Emne: Hvad er forskellen på voksefoder og æglægningsfoder? (Læst 5505 gange)\n« Dato: 04 Januar , 2010, 09:58 »\nJeg har to kyller som får startfoder nu... men har ikke noget voksefoder - vil det gøre noget at gå direkte fra start til æglægningsfoder?\nIndlæg: 10 462\nSv: Hvad er forskellen på voksefoder og æglægningsfoder?\n« Svar #1 Dato: 04 Januar , 2010, 10:04 »\nTja nogen siger at det er fuldstændigt det samme og at det er lige meget om man fodre med det ene eller det andet.\nAndre siger at man først fodre med æglægnings foder, når hønsene har lagt deres første æg.\nJeg ville personligt ikke fodre kyllinger med æglægningsfoder.\nKyllinger og voksne har trods alt forskellige behov.\nJersey Kæmper, Sumatra, Engelske Araucana, løbeænder og Modena.\nEjer af 0,4 katte (Dixie, Mischa, Smilla og Billie)+ 4 akvarier med diverse fisk.\nMedl.af : www.racefjerkrae.dk , www.sydhavsoernes-fjerkrae-klub.dk , www.orpington.dk, www.frit-fjerkrae.dk, www.kamphoens.dk, www.engelsk-araucana.dk og www.dommerringen.dk\nPlacering: lige nord for kartoffelmarken i Langetved\n« Svar #2 Dato: 04 Januar , 2010, 10:32 »\nJeg bruger ikke æglægningsfoder mere, blev sq træt af at skovle alle de piller op fra gulvet hver dag, mine høns KAN ikke li dem\nMEN i min spæde start som hønseholder fik jeg jo 4 halvvoksne brahmakyller jeg fik noget kyllingefoder med da jeg fik dem, og jeg gik efter råd fra opdrætter direkte fra start til æglægning, men altså først da de var ved at nå æglægningsalder. Dvs at de fik startfoder under hele opvæksten. Ved ikke om det er smart, men de så da ud til at trives ganske udemærket, og har da stadig en af brahmadamerne\nMen altså nu får de kun korn\nPlacering: Vestjylland Tarm\n« Svar #3 Dato: 04 Januar , 2010, 10:45 »\nDen eneste forskel jeg kan konstatere på det jeg har fra DLG : iflg label på sækken er der det samme i , men start foderet er meget meget fint - mere granulat end piller.\nDet kan da godt være der er nogle procenter mere af en ting i start og omvendt i æglægning , men så skal man nok nærlæse det på DLGs hjemmeside ...\n« Svar #4 Dato: 04 Januar , 2010, 12:05 »\nmange tak for svar. Her hjemme blander jeg æglægningsfoder m korn - så kan det nok ikke gå helt galt.. mine er nemlig også pjattet med korn jeg springer voksefoderet over denne gang - orker ikke købe det til to kyller, mens alle andre får det andet..\n« Svar #5 Dato: 11 August , 2018, 12:15 »\nJeg tager lige dette emne op igen.\nMine høns er på voksefoder lige nu, men de er tæt på at lægge æg. Jeg var ude for at købe økologisk foder, men som det er når man skal have noget så eksotisk som det *suk*, skal det først bestilles hjem. Nu prøver jeg at finde ud af, hvad jeg skal tilføje til voksefoderet, så hønsene har, hvad de skal bruge, indtil æglægningsfoderet er kommet hjem.\n« Svar #6 Dato: 12 August , 2018, 20:32 »\nMine høns får aldrig voksefoder, kyllingestart, æglægningspiller. De får hvede eller byg og alt det kriple kraple de selv kan finde, da de går frit. Hertil Hønseguf så tit jeg orker at tilberede det, som samt alt mad fra husholdningen, der ikke ender i min egen mave . De får mængder af kyllinger og jeg de æg jeg skal bruge. Om foråret endda så mange at jeg kan sælge af dem.\nKyllingerne bliver bestemt ikke store på kort tid, måske heller ikke over længer tid. Men de passer mig når jeg slagter dem.\nIndlæg: 1 133\nPlacering: 6862 Tistrup\n« Svar #7 Dato: 18 August , 2018, 14:46 »\nSynes det er lidt periodisk hvad de spiser. Jeg er holdt op med at blande korn og piller. Gav et stort spild når de sorterede. Nu har de piller i fodertårn og korn får de lidt af på græsset morgen og aften. Mine rører ikke pillerne lige nu - har nok i den udendørs mad, men om vinteren tager de pænt fra.\n« Senest Redigeret: 18 August , 2018, 18:07 Fra Lene Skelmose »\nAustralorp - sort stor - plus en Sussex og en Wyandothøne. 3 katte - Prins Felix, Balou og Rosa.\nStartfoder med coccidiost... Fra Raziel\n[I dag ved 19:39]\n[I dag ved 18:33]\n[I dag ved 17:07]\nSiden oprettet på 0.677 sekunder med 37 forespørgsler.


Politiet sendte flere patruljer: 100 unge kørte bilræs i byen | dagbladet-holstebro-struer.dk\nDer har før været dækafbrænding og bilræs i andre vestjyske byer. Lørdag aften var det i Holstebro. Arkívfoto: Jørgen Kirk\nLørdag aften var der først stort bilræs i industrikvarter i Holstebro - og siden fortsatte det i Struer.\n07 jun. 2020 kl. 09:40\nHOLSTEBRO: En større gruppe unge ville åbenbart have gang i gaden lørdag aften midt i coronatiden. I hvert fald var en stor flok samlet på Joachim Wellers Vej - altså bag Færch Plast - omkring klokken 21 lørdag aften.\n- Vi sendte fire patruljer, efter vi havde fået en anmeldelse. Der var samlet omkring 100 biler til bilræs, og der var et par hundrede unge, siger Jens Claumarch, der er vagtchef ved Midt- og Vestjyllands Politi.\n- Der er stor risiko for, at tilskuere kommer til skade, hvis en bilist mister kontrollen. Desuden er det forbudt at køre bilræs på offentlig vej, og hastighedsgrænsen på 50 km/t bliver ofte ikke overholdt, siger Jens Claumarch.\nPolitiet noterede dog ikke nogen overtrædelser af færdselsloven.\n- Det kræver, at vi har beviser og ved, hvem det er. Men vi bad de unge forlade stedet, siger Jens Claumarch.\nDe fire politipatruljer var på stedet til omkring 21.45, før bilræset var opløst.\nFortsatte i Struer\nDet var dog åbenbart ikke alle, der kørte hjem fra bilræset.\nSenere på aftenen fik politiet en anmeldelse om to-tre biler, der kørte ræs omkring Energipark i Struer, og her bad politiet også de unge om at forlade stedet.\nOmkring klokken 23 fik politiet så den tredje anmeldelse om bilræs. Denne gang var det i området ved Fabriksvej og XL Byg i Struer, hvor 10-15 biler var samlet.\n- Der havde vi en patrulje oppe, som bad dem om at stoppe og køre hjem, siger Jens Claumarch.\nDet sker regelmæssigt, at der er en form for bilræs et eller andet sted i politikredsen.\n- Nogle steder er det organiseret, og de er gode til at rydde op efter sig. Andre steder efterlader de en masse affald, siger vagtchefen, som dog også erkender, at de unge er begrænset i deres udfoldelser på grund af corona.\n- Det kan være svært som ung, når man ikke må så meget andet - og måske har en bil, som man går meget op i, siger Claumarch.


Rosenkjærprisen – Podcast – Podtail\n15 Nov · Rosenkjærprisen\nÅrets P1 Rosenkjær-prismodtager Vincent F. Hendricks leverer her den sidste udsendelse i rækken af hans Rosenkjæreksperimenter.Allerede i 2013 udtalte World Economic Forum, at misinformation på nettet nu skal anses som en global udfordring på lige linie med klimaproblemet, verdensomspændende sundhed og så fremdeldes. Siden har både OECD og FN understreget det samme. Spørgsmålet bliver om videnskaben skal tage livtag med globale udfordringer og i så fald hvordan? Og ydermere er et nyt begreb ved at blive præget - videnskablig social ansvarlighed - hvad er det?Gæster er professor Flemming Besenbacher, formand for Carlsbergfondet og forsker Mads Vestergaard fra Center for Information og Boblestudier ved Københavns Universitet. Tilrettelæggelse: Kåre V. Poulsen og Mikkel Andersson.Vært: Vincent F. Hendricks.\n8 Nov · Rosenkjærprisen\nÅrets P1 Rosenkjær-prismodtager Vincent F. Hendricks tester i en række eksperimenter, i hvor høj grad vi er underlagt social påvirkning.I dagens udsendelse bliver en gymnasieklasse igen forsøgskaniner. Gennem en række digitale spil skal eleverne handle med aktier og værdiansættelse af en virksomhed. Skal man investere eller spekulere? Testen afslører om investorer og spekulanter bliver påvirket af hvad andre investorer og spekulanter har besluttet sig for at mene eller gøre.Gæst i studiet er professor David Lando, leder af Grundforskningfondens Center for Financial Frictions, Copenhagen Business School.Tilrettelæggelse: Kåre V. Poulsen og Mikkel Andersson.Vært: Vincent F. Hendricks.\n1 Nov · Rosenkjærprisen\nÅrets P1 Rosenkjær-prismodtager Vincent F. Hendricks tester i en række eksperimenter, i hvor høj grad vi er underlagt social påvirkning.I dagens udsendelse bliver en gymnasieklasse igen forsøgskaniner. Gennem en række digitale spil skal eleverne spekulere i hvad de tror, at andre tror om dem selv og hvordan denne information kan bruges til at koordinere smart - ud fra den 'fællesviden' som testen skaber. Fællesviden er typisk grundlaget for hvordan normer opstår - og normer findes overalt.I studiet fortæller Vincent F. Hendricks om baggrunden for testen og tegner de dybere perspektiver ud fra testens resultater.Gæst i studiet er Thomas Bolander, lektor i datalogi og kunstig intelligens studier på Danmarks Tekniske Universitet. Tilrettelæggelse: Kåre V. Poulsen og Mikkel Andersson.Vært: Vincent F. Hendricks.\n25 Oct · Rosenkjærprisen\nÅrets P1 Rosenkjær-prismodtager Vincent F. Hendricks tester i en række eksperimenter, i hvor høj grad vi er underlagt social påvirkning.I dagens udsendelse bliver en gymnasieklasse igen forsøgskaniner. Gennem en række digitale spil skal eleverne spekulere i hvad de tror, at andre tror.Dagens eksperiment handler blandt andet om 'flertalsmisforståelser', og belyser mekanismerne bag digital mobning.I studiet fortæller Vincent Hendricks om baggrunden for testen og tegner de dybere perspektiver ud fra testens resultater.Dagens gæst er Flemming Balvig, professor emeritus, dr.jur., Københavns Universitet. Tilrettelæggelse: Kåre V. Poulsen og Mikkel Andersson.Vært: Vincent F. Herndricks.\n18 Oct · Rosenkjærprisen\nÅrets P1 Rosenkjær-prismodtager Vincent F. Hendricks tester i en række eksperimenter, i hvor høj grad vi er underlagt social påvirkning.I dagens udsendelse bliver en gymnasieklasse forsøgskaniner. Gennem en række digitale spil bliver eleverne testet for hvor meget de stoler på deres egen information og hvor meget de stoler på den de får fra gruppen. Hvis jeg skal skrive en nyhedshistorie, hvilke kilder stoler jeg på, hvis de siger noget forskelligt? Kilden, som jeg selv tror på? Eller hopper jeg med på vognen hvis mange kilder siger noget andet?I studiet fortæller Vincent Hendricks om baggrunden for testen og tegner de dybere perspektiver ud fra testens resultater.Dagens gæst er Jette Kofoed, lektor ved DPU, Aarhus Universitet. Tilrettelæggelse: Kåre V. Poulsen og Mikkel Andersson.Vært: Vincent F. Hendricks.\n11 Oct · Rosenkjærprisen\nÅrets P1 Rosenkjær-prismodtager Vincent Hendricks tester i en række eksperimenter, i hvor høj grad vi er underlagt social påvirkning. I dagens udsendelse bliver en gymnasieklasse forsøgskaniner. Gennem en række digitale spil bliver eleverne testet for, hvor meget de stoler på deres egen dømmekraft. Hvad vejer tyren på billedet? Hvad tror du, og hvad tror de andre i klassen? Lader vi os påvirke af, hvad andres synes? Er 'flokken' klogere end individet? I studiet fortæller Vincent Hendricks om baggrunden for testen og tegner de dybere perspektiver ud fra testens resultater.Dagens gæst er Robin Engelhardt, postdoc ved Center for Information and Bubble Studies.Vært: Vincent Hendricks.Tilrettelæggelse: Kåre V. Poulsen og Mikkel Andersson.\n18 Oct 2016 · Rosenkjærprisen\nDet kan lyde mærkeligt at døden skulle være et vigtigt holdepunkt i tilværelsen, men professor i psykologi ved Aalborg Universitet, Svend Brinkmann, taler blandt andet med forfatter Josefine Klougart om hvordan døden sætter livet i perspektiv, og burde kunne binde verden sammen som vores største fælles grundvilkår. Svend Brinkmann har modtaget DR's formidlingspris, Rosenkjærprisen, og afslutter med dette program sin undersøgelse af nogle af livets vigtigste holdepunkter.Tilrettelægger: Anne Kjær.\n11 Oct 2016 · Rosenkjærprisen\nDer har aldrig været så stor fokus på selvet som i disse år, hvor man konstant skal udvikle sit selv, og måske ovenikøbet først bruge tid på at lede efter det. Professor i psykologi ved Aalborg Universitet, Svend Brinkmann, er kritisk overfor den fortolkning af selvet, og mener at vi i stedet for at se indad, bør se udad, og forholde os til andre og resten af verden. Modtageren af DR's formidlingspris, Rosenkjærprisen, undersøger Selvet som et af livets ståsteder, blandt gennem en samtale med tidligere biskop i Aarhus, Kjeld Holm.Tilrettelægger: Anne Kjær.\n5 Oct 2016 · Rosenkjærprisen\nVi er væsener der afhænger af hinanden, og fordi vores liv er filtret sammen, kan vi ikke undgå at såre hinanden ind imellem. Man kan ikke forestille sig den slags liv, vi lever uden et behov for at tilgive. Derfor mener professor i psykologi Svend Brinkmann at Tilgivelse er et vigtigt ståsted i livet. Modtageren af DR's Rosenkjærpris taler blandt andet med filminstruktør Niels Malmros om hans film, Sorg og glæde, som handler om, hvordan hans kone under en psykose slår deres lille barn ihjel.Tilrettelægger: Anne Kjær.\n27 Sep 2016 · Rosenkjærprisen\nFrihed handler ikke om at kunne gøre lige præcis, hvad man har allermest lyst til, men tværtimod om at sætte rammer for sig selv, og undgå at være slave af sine lyster. Modtager af DR's formidlingspris, Rosenkjærprisen, professor i psykologi ved Aalborg Universitet, Svend Brinkmann, undersøger begrebet Frihed som et holdepunkt i det meningsfulde liv, og taler blandt andet med forfatteren Jørgen Leth.Tilrettelægger: Anne Kjær.\n20 Sep 2016 · Rosenkjærprisen\nKærlighed er formålsløs. Hvis ikke, er der noget galt. Man skal ikke elske for at opnå noget, men fordi man ikke kan lade være. Professor i psykologi ved Aalborg Universitet, Svend Brinkmann, taler blandt andet med forfatteren Suzanne Brøgger om kærlighed som et af de ståsteder, der giver livet mening. Svend Brinkmann har modtaget DR's formidlingspris, Rosenkjærprisen, og undersøger i denne serie nogle af livets vigtigste holdepunkter for P1's lyttere.Tilrettelægger: Anne Kjær.\n13 Sep 2016 · Rosenkjærprisen\nVi bruger alt for meget tid på at diskutere, hvordan man får bikini-krop, og hvorfor fuldkornsprodukter er vejen til lykke. Til gengæld forsømmer vi den eneste væsentlige diskussion, den som bør stå over alle andre, nemlig hvad det meningsfulde liv egentlig er.Professor i psykologi ved Aalborg Universitet, Svend Brinkmann, har modtaget DR's formidlingspris, Rosenkjærprisen, og kvitterer ved at tage P1's lyttere med på en rejse gennem nogle af livets holdepunkter.Tilrettelægger: Anne Kjær.\n5 Aug 2015 · Rosenkjærprisen\nOp gennem den danske fortid har krig været et tilbagevendende fænomen, men også et fænomen der har skabt den sikre stat vi har i dag. Uden fortidens krige i jernalderen og vikingetiden havde vi ikke haft så rolig en nutid i Danmark.Medvirkende: Jeanette Varberg, Museumsinspektør på Moesgård og modtager af Rosenkjærprisen 2014.Tilrettelæggelse: Kristoffer Frøkjær.(Sendes også torsdag 19.03,lørdag 6.03 og søndag 1.03).\nRosenkjær foredrag - Jeanette Varberg 5:6 2015-07-29\n29 Jul 2015 · Rosenkjærprisen\n(Sendes også torsdag 19.03,lørdag 6.03 og 14.03og søndag 1.03).\nRosenkjær foredrag - Jeanette Varberg 4:6: Den store nedgangstid i bronzealderen 2015-07-22\n22 Jul 2015 · Rosenkjærprisen\nGlas har været langt mere almindeligt i bronzealderen end man førhen har regnet - kan man se ved at følge i fodsporene på nogle små blå glasperler fra Moesgård museum. Men ca. 1000 år før vores tidsregning går det hurtigt ned ad bakke. Vi er taget til Egypten for at finde årsagen til handlen stopper.Medvirkende: Jeanette Varberg, Museumsinspektør på Moesgård og modtager af Rosenkjærprisen 2014.Tilrettelæggelse: Kristoffer Frøkjær.(Sendes også torsdag 19.03,lørdag 6.03 og 14.03og søndag 1.03).\nRosenkjær foredrag - Jeanette Varberg 3:6: Da Egypten inspirerede Danmark 2015-07-15\n15 Jul 2015 · Rosenkjærprisen\nMange tænker bronzealderen som en afsondret tid, uden meget udsyn. Men nogle små blå glasperler fra magasinet under Moesgård museum afslører at handel og ideer kom langvejs fra. Helt fra Egtypten for 3000 år siden...Medvirkende: Jeanette Varberg, Museumsinspektør på Moesgård og modtager af Rosenkjærprisen 2014.Tilrettelæggelse: Kristoffer Frøkjær.(Sendes også torsdag 19.03,lørdag 6.03 og 14.03og søndag 1.03).\nRosenkjær foredrag - Jeanette Varberg 2:6: I perlernes fodspor i Frankrig 2015-07-08\n8 Jul 2015 · Rosenkjærprisen\nMuseumsinspektør på Moesgård museum Jeanette Varberg ved der findes glasperler i den danske bronzealder, som stammer mange tusinde kilometer væk fra. Noget tyder på at der har været drevet handel allerede for 3500 år siden med det store udland. Men hvilken rute fulgte de handlende gennem Europa sydfra til Danmark? Vi tager til et berømt fransk laboratorium for at følge i fodsporene på en håndfuld oldgamle perler. Medvirkende: Jeanette Varberg, Museumsinspektør på Moesgård og modtager af Rosenkjærprisen 2014.Tilrettelæggelse: Kristoffer Frøkjær.(Sendes også torsdag 19.03,lørdag 6.03 og 14.03og søndag 1.03).\nRosenkjær foredrag - Jeanette Varberg 1:6: Jeanette og fortidens perler 2015-07-01\n1 Jul 2015 · Rosenkjærprisen\nDa museumsinspektør på Moesgård museum Jeanette Varberg ved et tilfælde finder nogle små blå glasperler i magasinerne under museet, bliver det startskuddet til en helt ny forståelse af hvordan folk i den danske bronzealder levede og handlede.Medvirkende: Jeanette Varberg, Museumsinspektør på Moesgård og modtager af Rosenkjærprisen 2014.Tilrettelæggelse: Kristoffer Frøkjær.(Sendes også torsdag 19.03,lørdag 6.03 og 14.03og søndag 1.03).\nRosenkjær foredrag Minik Rosing 6:6 Kunstneren og videnskabsmanden 2014-09-25\n25 Sep 2014 · Rosenkjærprisen\nRosenkjær foredrag Minik Rosing 5:6 Grønland som vindue til viden 2014-09-18\n18 Sep 2014 · Rosenkjærprisen\nGrønland har været arnested for store videnskabelige erkendelser. Da August Krogh fx i 1906 var i Grønland for at måle proteinoptagelse hos eskimoer, fandt han ud af at CO2 kunne skabe en temperaturstigning, længe før global opvarmning nogensinde blev opfundet, og allerede dengang mente han, det ville være godt at holde øje med CO2 udledningen fra end industrielle revolution. Og ikke mange tog notits af det. Da Wegener nogle år senere fandt ud af at kontinenterne bevæger sig rundt på store plader, skete det i Grønland - og de andre forskere grinede. På podiet står professor Minik Rosing klar til at fortælle om hvordan udforskningen af Grønland gennem tiden har givet os en bedre forståelse af hele den vide verden.Tilrettelæggelse: Kristoffer Frøkjær.(Sendes også 00.30, fredag 18.25, lørdag 19.30, søndag 16.30og mandag 2.03).


Københavns Professionshøjskole | aktionslaering.dk\nHvad er aktionslæring - action learning (AL)?\nAktører i AL-netværket\nUCL: Erhvervsakademi og Professionshøjskole\nLæringsfællesskaber der virker! Brug af specialviden i almenpædagogisk didaktik. Kompetenceudvikling af ledere, lærere og pædagoger i to fynske kommuner.\nLOKE-programmet i Aarhus Kommune, Børn og Unge\nAktionslæring og borgerinddragelse\nLedelsesteamudvikling i Vejlby dagtilbud\nMålstyret undervisning, læringsmål og aktionslæring som metode til udvikling af pædagogisk praksis\nUdviklingsAgenter – et aktionslæringsforløb som kompetenceudvikling\nUnge, mentorer og aktionslæring\nSkabelon for beskrivelse af Netværksaktiviteter\nDen gode skoledag – udvikling vha. aktionslæring\nOpkvalificering af aktionslærings-konsulent\nInspirationsarrangement om aktionslæring\nAktionslæring i Nordjyllands Musikskole\nMødeindkaldelser og dagsordener\nMøde og beslutningsreferater\nKøbenhavns Professionshøjskole arbejder både med forskning og udvikling, med efter- og videreuddannelse samt med grunduddannelse. Aktionslæring kan indgå i alle de nævnte områder.\nDer arbejdes med aktionslæring på forskellige måder - både som et strategisk anliggende og som en systematisk, eksperimenterende og reflekterende praksis. Der arbejdes med det i forbindelse med uddannelser og projekter, der retter sig mod såvel folkeskolen som mod erhvervsuddannelserne.\nHans Jørgen Knudsen, HDR, HDO, cand. psych., MBA (Education), Master (Educational Management), chefkonsulent hos Nationalt Center for Erhvervsuddannelse (NCE).\nHans Jørgen har arbejdet med aktionslæring siden 1989 – først og fremmest som strategisk aktionslæring. I de senere år har arbejdet med aktionslæring også været et led i lærerkompetenceudvikling i form af en eksperimenterende tilgang.\nHans Jørgen arbejder primært med AL i forbindelse med lederes og læreres kompetenceudvikling og har skrevet flere artikler om aktionslæring og er medforfatter til bogen:\nPædagogisk ledelse på erhvervsskolerne (2014). Odense: Praxis\nMaria Nyborg Matthiesen, cand.mag. i Læring og Forandringsprocesser og lærer, freelance grafisk facilitator.\nAdjunkt i Skole, Undervisning og Læring, Videreuddannelse\nMaria arbejder med aktionslæringsforløb med særligt fokus på ledelsens aktive rolle, som afsæt for at understøtte medarbejdernes kompetenceudviklingsproces og den organisatoriske læring i aktionslæringsprocesser.\nMaria er medforfatter til bogen "Strategisk aktionslæring - når medarbejdere og ledelse udvikler organisationen sammen" og arbejder med aktionslæring for ledelse og medarbejdere på skoleområdet og i andre velfærdsprofessioner.\nSe mere om bogen her:\nStrategisk aktionslæring - når medarbejdere og ledelse udvikler organisationen gennem praksis\nTlf. 5163 2675\nRené Nordin Bloch, folkeskolelærer, Hovedfag i Kommunikation, Master i Adult Education and Human Ressource Development. Lektor på Nationalt Center for Erhvervsuddannelse (NCE).\nRené Nordin Bloch har arbejdet med aktionslæring siden 2013 både som et led i lærerkompetenceudvikling i forbindelse med specielt rekvireret undervisning på ”Diplom i erhvervspædagogik”. René har også arbejdet med aktionslæring i form af en eksperimenterende tilgang i forbindelse med udvikling af nye samarbejdsformer mellem ledere og lærere på en række erhvervsskoler. https://www.phmetropol.dk/forskning/institutter/det+samfundsfaglige+og+paedagogiske+fakultet/institut+for+paedagogisk+evu/foumiljoe+-+nce/kulturforandring+paa+erhvervsuddannelserne\nRené arbejder primært med AL i forbindelse med lederes og læreres kompetenceudvikling.\nRené var projektleder på ”Udvikling af pædagogisk ledelse på erhvervsskoler”, UVM-rapport fra 2014\nNanna Koefoed-Melson - Hvilende medlem


DBU er blevet helt høje af fælles træningstur - politiken.dk\nScoring. Christian Nørgaard stodfor det første mål, da U21-landsholdetslog Wolfsburgs U23-hold med 4-1.\nScoring. Christian Nørgaard stodfor det første mål, da U21-landsholdetslog Wolfsburgs U23-hold med 4-1. Foto: Anders Kjærbye/fodboldbilleder.dk\n26. jan. 2016 kl. 11.11\nDBU er blevet helt høje af fælles træningstur\nDet har givet et unikt overblik over talentmassen, at fire ungdomslandshold har været af sted sammen.\nTræningslejren var bare et par dage gammel, da Flemming Berg tog sig selv i at blive »helt høj«.\nTalentudviklingschefen i Dansk Boldspil-Union (DBU) stod i det sydlige Tyrkiet, på en dybgrøn bane med bjerge i det fjerne og omgivet af en mild luft, da han kiggede sig omkring. Fra sin plads i midten af det hele kunne han se tre af Danmarks fire sydlandsfarende ungdomslandshold træne samtidig, og da blev han så begejstret, at han måtte skrive sin glæde ud på Twitter:\nNu - 3 ungdomslandshold - 3 baner - 3 træninger - mange talenter. U16-U17-U19. #EnDelafNogetStørre #ManBliverHeltHøj pic.twitter.com/6w4XEFx1Bi— Flemming Berg (@Berg_DBU) 19. januar 2016\n»Sådan var følelsen virkelig«, siger talentudviklingschefen nu, hvor træningsturen nærmer sig sin ende.\n»Jeg stod der og kunne se det gode arbejde, spillerne og trænerne lagde i det. Og se pryden af dansk ungdom. For mig var det ren fryd, og det var jo et historisk øjeblik, i og med at vi ikke er taget på den slags fælles træningstur før. Nu skal vi selvfølgelig hjem og evaluere, om vi kan gøre noget bedre, men det vil overraske mig meget, hvis ikke det er noget, vi gør igen. For det har helt sikkert været succesfuldt«, siger Flemming Berg.\nDer rører sig noget særligt i AaB:\nDer rører sig noget særligt i AaB: Det er fedt, at der ikke bare bliver købt fire-fem spillere fra udlandet\nI går så han turens fjerde ungdomslandshold, U21, spille Tyrkiet-rejsens sidste venskabskamp. Den vandt Danmark med 4-1 over Wolfsburgs U23-mandskab i sikker og til tider ganske flot stil, så også i forhold til resultaterne sluttede færden fint. Men det er nu ikke så meget kampcifre og enkelte opgør, talentudviklingschefen hæfter sig ved. Han glæder sig mere over, at han har haft en unik mulighed for at se nærmere på 80 talenter inden for meget kort tid, så han får et grundigt indtryk af bredden i dansk fodbold.\n»Det giver et godt overblik over talentmassen. For eksempel får jeg mulighed for at se, hvor U16 står i forhold til U17, og hvor godt vi er dækket ind på forskellige positioner, sådan mere bredt set. Samtidig har en række af vores absolut største profiler på ungdomssiden ikke været med, så vi har kunnet se næste række an, og det er vigtigt at have den indsigt«, siger Flemming Berg, der også fremhæver, at turen har styrket samarbejdet i trænergruppen, ligesom de f.eks. har kunnet udnytte fællesturen til at lade Jakob Blåbjerg fra U21-landsholdet fortælle de unge U16- og U17-knægte om, hvordan man kan kombinere elitefodbold med et studie.\nFodboldklanen fra Vejle:\nFodboldklanen fra Vejle: Mads er seneste skud på stammen\nFor de enkelte landstrænere har udbyttet af turen til Tyrkiet også været stort, siger de. Tag nu for eksempel Niels Frederiksen fra U21-landsholdet:\n»Jeg har fået set flere spillere an, og det er jo vigtigt, at jeg ved, hvad der af muligheder i tilfælde af skader og formdyk. Derudover har vi på vores hold fået trænet nogle af de ting, der skal være en del af vores spillemæssige udtryk, blandt andet at spille mere fremad, løbe dybt, kombinere i længderetningen, være aggressive i omstillingerne og i presset«, siger Niels Frederiksen, der efter den sikre 4-1-sejr i går erklærede sit hold »godt rustet« til forårets to vigtige EM-kvalifikationskampe mod Armenien og Luxembourg.\nBlandt de bedste mod Wolfsburgs U23-hold var den centrale midtbanestrateg Christian Nørgaard, som også sætter pris på vintertræningsturen.\n»Det handler om at få næste kuld ind, og sådan en tur er god til at ryste det hele sammen. Så har vi også haft gode muligheder for at træne de ting, Niels nu gerne vil arbejde med. Jeg synes, at han har fået det med at spille mere fremad implementeret rigtig flot – det har vi måske manglet lidt tidligere. Det kan godt være, vi risikerer bolden lidt oftere, men når det lykkes, får vi mere ud af det og skaber flere chancer«, siger Brøndby-spilleren.\nFodbolddynastiet fra Vejle:\nMads er seneste skud på stammen\nMåske gemmer Danmarks rekordholder på en landstræner\nDansk fodbold justerer spillestil\nLandstræner har ny idé til at løse OL-problemet\nVM-holdet skifter Helsingør ud med München\nZlatan skriver endnu en klassiker på sit vilde scorekort\nFerrarien trækker dybe spor i engelsk græs\nStridigheder, konflikter og faneflugt er fortsat dagligdag i afrikansk fodbold\nFCK henter tidligere AaB-profil hjem fra Frankrig\nTysklands øverste retsinstans:\nHøjreradikalt parti for ubetydeligt til forbud 3 timer siden\nObama benåder Chelsea Manning og skærer 28 år af straf\nPolitiken mener: God sprog\nSkat lyntjekker 40.000 boligejere, der skylder ejendomsskat\nGaden som galleri\nStøjberg »retter ind«: Alle sager om tålt ophold skal granskes 4 timer siden\nObama benåder omstridt whistleblower og skærer 28 år af straf\nOpfordring til folket:\nKæmp for en kornfed offentlig sektor i stedet for at overfuse de ansatte Danmark\nHøjreradikalt parti er for ubetydeligt til forbud Annonce


Regeringen lukker to asylcentre | Herning Folkeblad\n28. september 2020, 15.51\nFlere asylcentre bliver nu lukket. Blandt andet opholdscentret i Thyregod.\nKØBENHAVN Udlændinge- og Integrationsministeriet lukker to asylcentre og et beredskabscenter. Det sker grundet det faldende antal asylansøgere.\n- Vi har historisk lave asyltal for tiden. Det betyder, at vi nu kan lukke et par asylcentre.\n- De lave tal betyder også, at vi kan bruge penge på at hjælpe flere flygtninge tættere på konflikterne. Og på vores eget velfærdssamfund, skriver udlændinge- og integrationsminister Mattias Tesfaye (S), der netop er vendt tilbage til posten efter barsel.\n- Jeg er godt tilfreds med, at færre søger asyl i Danmark. Og jeg håber, at vi kan fastholde den positive udvikling, skriver Mattias Tesfaye i meddelelsen.\nIfølge ministeriet er der 2300 personer indkvarteret i asylsystemet. Heraf er omkring halvdelen i opholdsfasen - de afventer altså behandling og afgørelse - og omkring halvdelen er afviste asylansøgere.


• Køb 24 Karat Guld Halskæde online [Se bedste tilbud] - Click Salg\nHjem• Køb 24 Karat Guld Halskæde online [Se bedste tilbud]\nRito.dk er aktuelt imellem de førende online forhandlere der sælger kreative produkter. Webbutikkens udvalg omfatter omkring 15000 produkter fra flere producenter. Webbutikkens Trustpilot-bedømmelse på 9,8 ud af 10 indikerer stærk kundeloyalitet. Ratingen er baseret på 4008 bedømmelser, hvoraf 3827 af dem giver topkarakter. På Facebook er 35104 brugere fans af Rito.dk, og herpå har netbutikken modtaget 597 bedømmelser med en middel vurdering på 4,8 af 5, hvilket tillige er ualmindeligt beundringsværdig.\nHobbyshoppen.dk er nu en af de mest populære netbutikker der sælger kreative produkter. Butikkens sortiment favner omtrent 250 varer fra flere producenter. Deres Trustpilot-rating på 8,9 af 10 tilkendegiver en høj grad af tilfredshed hos kunderne. Ratingen er baseret på 70 anmeldelser, hvoraf 63 af dem giver topkarakter. På Facebook er 5224 personer fans af Hobbyshoppen.dk, og herpå har webshoppen modtaget 86 anmeldelser med en gennemsnitlig vurdering på 4,5 ud af 5, hvilket ligeledes er super beundringsværdig.\nSymaskineTorvet.dk er nu imellem de førende e-firmaer med kreative produkter. Deres sortiment favner omtrent 800 produkter fra forskellige mærker. Virksomhedens Trustpilot-vurdering på 9,8 af 10 manifesterer en høj grad af kundetilfredshed. Bedømmelsen er baseret på 1353 vurderinger, hvoraf 1255 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 4398 brugere fans af SymaskineTorvet.dk, og herpå har netshoppen modtaget 42 vurderinger med en gennemsnitlig score på 4,9 af 5, hvilket tillige er temmelig beundringsværdig.\nCCHobby.dk er i dag iblandt de bedste online varehuse inden for kreative produkter. Webshoppens udvalg indbefatter ca. 10000 varer fra flere mærker. Firmaets Trustpilot-bedømmelse på 7,3 af 10 markerer utrolig kundetilfredshed. Ratingen er baseret på 599 bedømmelser, hvoraf 383 af dem giver topkarakter. På Facebook er 28853 personer tilhængere af CCHobby.dk, og herpå har netshoppen modtaget 159 bedømmelser med en gennemsnitlig bedømmelse på 4,6 af 5, som også er vældig godt.\nHobbii.dk er aktuelt imellem de mest populære netbutikker der sælger kreative produkter. Webbutikkens sortiment består af omtrent 9000 varer fra diverse producenter. Netbutikkens Trustpilot-vurdering på 9,8 af 10 røber stor kundeloyalitet. Ratingen er baseret på 1952 bedømmelser, hvoraf 1815 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 65783 personer fans af Hobbii.dk, og herpå har firmaet modtaget 1042 evalueringer med en middel bedømmelse på 4,8 af 5, hvilket ligeledes er ekstremt overlegent.\nMange internet forhandlere tilbyder i dag et stort udvalg af leveringsmuligheder. En af de mest populære er lige nu at få leveret til et afhentningssted, og så kan du blot hente de nyindkøbte varer når der er tid til det. Fragttypen er altså rigtig let gængelig, og ofte også den mest letkøbte leveringsversion.\nDu burde lige så vel beslutte dig for at bestille varerne til levering til din privatbolig eller til din arbejdsplads. Fragtmetoden er af og til en anelse mindre prisbillig, men ydermere særligt problemfri. Den prisbilligste leveringsmodel af 24 karat guld halskæde vil dog utvivlsomt være at hente produkterne selv, som desværre beroer på at du har bopæl nær 24 karat guld halskæde e-firmaets tilholdssted.\nLeveringshastigheden kan i nogle tilfælde være virkelig central hvis man behøver ordren øjeblikkeligt, og i det øjemed er det rimelig afgørende at du gransker det anslåede leveringstidspunkt på den aktuelle vare.\nDe fleste 24 karat guld halskæde internet forretninger lover levering på næstkommende hverdag på en lang række af deres produkter, som trods alt stiller krav om at bestillingen indsendes før et nøjagtigt klokkeslæt, så at de sandsynligvis kan nå at få 24 karat guld halskæde pakket forud for at medarbejderne har fyraften.\nVisse e-firmaer frembyder portofri levering, men for det meste kræves det at der indkøbes for en fastsat sum. I øvrigt skal man tage den mest letkøbte slags levering, der i de fleste tilfælde – ligegyldigt om man bor tæt på Silkeborg, Rønne eller Grindsted – vil blive at få dem til at køre produkterne til en pakkeshop.\nDet er ultra enkelt for alle og enhver at finde information om priser på 24 karat guld halskæde i blandt flere netshops, og på grund af dette har masser af internet forretninger i Danmark været tvunget til at reducere udsalgspriserne på varerne – til børn og babyer, men ligeledes til mænd og kvinder – drastisk, og endda nogle gange præstere portofri levering.\nDet kan til hver en tid vise sig smart at sammenligne nogle forskellige e-forhandlere efter 24 karat guld halskæde tilbud forud for at du bestiller, sådan at du er usvigeligt sikker på at opnå den laveste pris.\nDu skal bare huske på, at såfremt en netshop markedsfører 24 karat guld halskæde til salg for en pris der anses for grænseløst letkøbt, kan det mange gange være et bevis på en falsk internet shop. Bestillinger med kort er i hvert fald dækket ind under en ordning, hvilket sikrer dig som køber overfor fup firmaer på nettet.\nVi går generelt ind for handler med kort eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed kan du vælge et afbetalingstilbud som eksempelvis ViaBill, såfremt du efterspørger at honorere regningen over tid.\nForud for at folk bestiller 24 karat guld halskæde hos en internet webshop kunne de sådan set gennemlæse forhandlerens handelsbetingelser, det er dog bare ikke særlig morsomt.\nEt andet alternativ kunne derfor være at finde ud af hvorvidt online forhandleren er medlem af e-mærke ordningen, fordi det typisk er et kendetegn for at internet forhandleren forsvarer de officielle regler, tillige med at internet shoppen undertiden efterses af fagmænd som har indsigt i reglementet på området. Dette er en god anledning til at få hjælp, såfremt du oplever dilemmaer i forbindelse med din handel.\nUdover dette foreslåes det at kunden er vidende om de vigtigste vilkår der kan have indvirkning på købet, for eksempel den byttepolitik på 24 karat guld halskæde e-firmaet bruger. På grund af dette er det tilmed essesentielt, at man stadig bevarer sin kvittering, så man i fremtiden vil kunne dokumentere sin bestilling, ligegyldigt om du søger efter varer til en voksen eller et barn.\nTrustpilot forærer dig relativt ønskværdige genveje til at eksaminere forskellige aktuelle kunders vurderinger og herved kan det være til hjælp, at du analyserer online forretningens 24 karat guld halskæde omtaler inden du køber.\nFacebook frembringer tilsvarende i højeste grad passelige løsninger til at få indtryk af online webshoppens troværdighed. I øvrigt ser vi en række online varehuse i Danmark som giver folk mulighed for at notere en omtale af ordreforløbet, hvilket på samme måde må bruges til at få et indtryk af hvor tilfredse kunderne er.\nWebsitet er reklamefinansieret. Vi arbejder sammen med en lang række internet varehuse hvor vi publicerer forretningernes produkter, og indkasserer betaling ifald den bruger vi sender videre gennemfører en bestilling.\nData om 24 karat guld halskæde og internet selskaber vedligeholdes løbende, men vi ønsker ikke at tage ansvar for reguleringer der måtte være foretaget efter at vi senest opdaterede vores informationer.


Ny stor ordre til Karstensens Skibsværft – Skagen Nyt\nRederiet Hargun Havfiske A/S har bestilt en ny 83,00 m kombineret snurper / trawler hos Karstensens Skibsværft A/S.\nFartøjet er planlagt til levering i marts 2025. Nederst i artiklen kan du se og læse mere om nybygningen.\nRederiet blev etableret af Jonn og Rolf Garvik i 1955. I dag ledes/ejes rederiet af næste generation; Jonny Garvik, Gunveig Seim og Rune Garvik. Og efterfølgende generation er også aktive ombord; Torgeir Seim og Jonn Garvik, der begge har lang fartstid i rederiet, er nu begge skippere på dagens ”Hargun”. Nuværende ”Hargun” blev overtaget af Rederiet som nybygning fra Eidsvik Skipsbyggeri i 1999.\nRederiet er godt struktureret med kvoter, og driver med kombineret trawl- og notfiskeri, hvor trawlfiskeriet primært består af blåhvilling (norsk: Kolmule) fiskeri vest af Irland. Øvrig fiskeri efter primært sild og makrel drives med not. Det nye fartøj skal drives efter samme principper. Fremtidsudsigterne og de senere års positive resultater gjorde det til et naturligt valg at satse på nybygning.\nDer bygges videre på det gode samarbejde\nRederi og Værft har igennem mange år arbejdet godt sammen omkring vedligeholdelsesopgaver på den nuværende ”Hargun”.\nKarstensens Skibsværft er ydmyge og glade for den loyalitet og tillid Hargun Havfiske AS, udviser ved at kontrahere deres nye skib i Skagen.\nDet samlede nybygningskoncept, er af Rederiet, vurderet som både økonomisk og ikke mindst teknisk særdeles attraktivt. Ligeledes har det været Rederiet magtpåliggende at have fuld indflydelse i hele designfasen, således projektet vil blive skræddersyet nøjagtig til de ønsker og krav, som Rederiet har.\nDesign, indretning og arrangementer er således blevet til i et meget nært samarbejde mellem Rederi og Værft. Rederiet har været optaget af innovative og optimerede løsninger. Der er lagt speciel megen vægt på at optimere arbejdsforhold, sikkerhed og komfort for besætningen.\nFokus på design, kvalitet og energioptimering\nI lighed med de øvrige pelagiske fartøjer som Værftet har under bygning til redere i Island, Norge, Sverige og Danmark, er også nye ”Hargun” af eget design.\nEn række leverandører bliver i disse dage udvalgt, alle ud fra kriterier som bæredygtighed, energioptimering, innovation, kvalitet og driftssikkerhed. Wincheanlægget er allerede kontraheret hos Karmøy Winch, Det hydrauliske anlæg er gennemprøvet og giver stor driftssikkerhed. Ligesom på nuværende ”Hargun”, vil der, på det nye skib, også at være et stort bidrag fra norske leverandører.\nHjælpemaskineri Scania, 2 x 600 kW\nSidepropellere 2 x Brunvoll, 1400 kW\nSurreal og humoristisk udstilling på Kappelborg


Klar til solen\nSpis dig til solbeskyttelse\nForkølelsessår, solforbrændinger og insektbid\nLav din egen myggeolie\n80/20 - plads til det hele\nDet er ikke for sent at forberede huden til solen\nMed mere end 11.000 produkter er Helsebixen Danmarks største udbyder af helserelaterede produkter.\nKøb online til gunstige priser.\nFå nyheder på bloggen og vind gavekort på 1.000kr.\nMød Helsam Online\nHelsam's webshop er et supplement til de fysiske helsebutikker.\nHelsam A/S beskæftiger ca. 70 medarbejdere. Virksomheden er markedsledende indenfor helse-branchen og tilbyder de bedste produkter indenfor helsekost, personlig plejeprodukter og økologiske varer.\nVejret i Danmark er på grund af landets beliggenhed, kendt for at være lettere upålideligt, og vi har derfor ikke megen tid til at slikke årets varme solstråler. Vi higer efter solens varme, går i let panik og bliver små-deprimerede når varmen lader vente på sig. Netop sådan et forår har vi haft i år. Vejret driller med et par gode solrige dage og så kommer blæst, regn og kulde tilbage.\nSå hvordan fodre vi humøret når vejret ikke er med os?\nVi sørger for at få lys og frisk luft. Og når solen får sit tag - og det kommer forhåbentligt, så skal så megen aktivitet som muligt foregå udenfor - løb og lej, skovturer og strand. Ud og sug solens stråler til dig så krop og sind kan få glæde af den humør- og immun-booster det er at opholde sig udenfor.\nOg har du stadig brug for hjælp til at holde energien oppe, eller drager du til fremmede himmelstrøg og vil gerne forebygge ferie-maven eller nyde sommers lækkerier uden vægtøgning, så brug nogle simple råd og grib natures tilbud - der er masser af dem.\nNu hvor sommeren er her, skal vi så tage ekstra D-vitamin og får man så ikke bare for meget?\nUnder normale omstændigheder, er der en større risiko for ubalancer forårsaget af mangel på D-vitamin, end ubalancer forårsaget af overdosering ved indtag af D-vitamin. Forgiftningssymptomer forårsaget af D-vitamin ses yderst sjældent. Det konkludere et 10-årigt studie fra Mayo Clinic i USA. Ud af en gruppe på 20.308 personer, havde 1.714 personer et 25-hydroxyvitamin D [25 (OH) D] niveau højere end 50 nanogram per milliliter (ng / ml). Blandt de 1.714 var der kun fire, hvor man fandt forhøjede serum calcium (en indikator for mulig toksicitet). Man konkluderede at selv de med høje niveauer af D-vitamin (over 50 ng / ml), var der ikke en øget risiko for hypercalcæmi. Hen over forsøgsperiode på 10 år, så man en stigning af personer med niveau over 50 nanogram per milliliter (ng / ml), hvilket kan skyldes den stigende fokus på D-vitamins effekt på vores helbred.Forskeren peger på at den svage stigning i dødeligheden blandt deltagerne forbundet med forhøjet 25 (OH) D niveau, nærmere bør tilskrives virkningen af den kroniske mangel, der gik forud for behandling med D-vitamin, snarere end det øgede D-vitamin niveau i sig selv.\nPå nuværende tidspunkt anses overdosering af D-vitamin som en sjælden medicinsk tilstand og skyldes typisk tilsigtet eller utilsigtet indtagelse af ekstremt høje doser af D-vitamin, konkludere forskerholdet bag dette studie.\nDet daglige anbefalede dosis af D-vitamin er i Danmark sat til 7,5 microgram for mænd og kvinder op til 60 år, og til ældre, gravide og ammende bør indtaget være 10 microgram pr. døgn.\nD-Vitamin Rådet (Vitamin D Council - oprettet af læge John Cannell) i USA, anbefaler 125 mikrogram dagligt, hvilket bakkes om af en stigende række studier.\nJohn Cannell omkring indtag af 5.000 IE /125mcg D-vitamin (video er på engelsk).\nBegrundelsen for en dosis på 125mcg i stedet for de 7,5-10mcg, er opstået på baggrund af analyse af studier; herunder blandt andet effekten af D-vitamin-niveauet hos befolkningsgrupper der udsættes for stærk sol året rundt. Samtidig har man udregnet den optimale mængde af D-vitamin, vi bør indtage i mcg per kilo legemsvægt.\nDet mest naturlige er altså at lade sig eksponere for sol. Dette er måden vores forfædre har fået deres D-vitamin og kan lade sig gøre hvis man har dagligt udendørsarbejde som håndværker, livredder eller gartner. Dog opholder de fleste af os på vores breddegrader primært indendørs i vores daglige arbejde, og solens stråler er ikke lige kraftige året rundt.\nDen hidtil bedste undersøgelse, jeg er bekendt med, undersøgte D-vitamin niveau hos forskellige befolkningsgrupper, viste at jægere-samlere, der lever omkring den afrikanske ækvator (hvor det menes at mennesket er udviklet) har et gennemsnitligt D-vitamin-niveau på 46 ng / ml. Til sammenligning har den nuværende amerikanske befolkning et gennemsnitlig niveau på 24ng/ml.\nVed forebyggelse af livsstilssygdomme sygdomme som diabetes og cancer, tyder det på at vi skal sørge for at have et konstant niveau af D-vitamin i kroppen på 75-100ng/ml.\nD-vitamin Rådet i USA udtaler at ved dagligt at indtage 125mcg D3-vitamin, vil man kunne få 97% af befolkningen op over 30 ng / ml, og se et flertal af befolkningen med en niveau på 40-50 ng / ml., og der vil ikke være nogen risiko for forgiftning.\nD-vitamin Rådet mener også at man som med andre næringsstoffer, bør indtage D-vitamin i forhold til kropsvægt. Jo mere du vejer, des mere D-vitamin skal du indtage.\nEn voksen person af normal vægt skal ifølge udregningerne indtage 5.000 i.e. / 125mcg dagligt for at kunne opretholde et niveau på 40 ng / ml. Naturligvis spiller andre faktorer som basis niveau, ophold i sol og genetik. I udgangspunkt bør man gå efter 70-80 i.e./1,75-2mcg per kg legemsvægt.\nJo mindre sol man udsættes for og jo mindre D-vitaminrig kost man indtager (fed fisk som sild, makrel, og laks, kød, mælk og æg), des højere niveau af D-vitamin bør man indtage i form af kosttilskud (D3). Danskere menes i gennemsnit at indtage 4,3mcg D-vitamin dagligt og 90% af befolkningen menes at være i underskud.\nDrincic AT, Armas LA, Van Diest EE, Heaney RP. Obesity (Silver Spring). 2012 Juli; 20 (7): 1444-8. doi: 10.1038 / oby.2011.404. Luxwolda MF, Kuipers RS, Kema IP, Dijck-Brouwer DA, Muskiet FA. Traditionally living populations in East Africa have a mean serum 25-hydroxyvitamin D concentration of 115 nmol/l. Br J Nutr. 2012 Nov 14;108(9):1557-61.\nAnbefalinger for indtag af D3-vitamin og optimalt niveau af D-vitamin (25-hydroxyvitamin D [25 (OH) D]) i blodet, variere blandt forskere, men som udgangspunkt kan følgende mål anvendes.\n0-30 ng / ml = svær underskud\n31-39 ng / ml = let underskud\n40-80 ng / ml = optimal niveau\n> 150-200 ng / ml = toksisk\nD-vitamin-niveau kan måles ved en simpel blodprøve hos en praktiserende læge.\nHvad bruger vi D-vitamin til i kroppen?\nGanske forenklet, anvendes D-vitamin i sikringen af et sundt immunforsvar, er involveret i\ninsulinproduktion, beskytter mod autoimmune sygdomme som Type 1 diabetes, har en indvirkning på vores generelle humør- og energiniveau, og har stor D-vitaminbetydning for regulering af calciumkoncentrationen i vores blod, hvilket igen har betydning for vores tænder- og knoglers sundhed.\nIgennem de senere år har et stigende antal studier også dokumenteret D-vitamins betydning for forebyggelse af og effekt på udviklingen af visse kræfttyper.\nD-vitamin beskytter mod lungekræft\nDer findes mange studier der peger på D-vitamins betydning for vores immunforsvar, herunder beskyttende effekt mod flere cancerformer. I sidste måned (Maj 2015), offentliggjorde en gruppe forskere fra Beijing, forskningsresultater, der foreslår at D-vitamin nedsætter risikoen for udvikling af lungekræft. Studiet involverede i alt 288.778 mænd og kvinder og belyste primært D-vitamins betydning (niveau i serum i forbindelse med indtag af D-vitamin) på udviklingen af lungekræft. Højere D-vitaminstatus, bestemt ved kostindtag eller målt i serum, var forbundet med en 16% lavere risiko for lungekræft sammenlignet med lav status af D-vitamin. Når undersøgelser der evaluerede niveau af D-vitamin i serum blev analyseret separat, fandt man at risikoen for at udvikle lungekræft, blandt de deltagere hvis D-vitamin niveau var blandt de højeste 20%, var 17% lavere end for personer, hvis niveauer var blandt de laveste 20%. Ved indtag af D-vitamin via kosten, var risikoen 11% lavere blandt den øverste femtedel af deltagerne.\nMan fandt også af D-vitamin har en inhiberende virkning på cancercelle-proliferation og udvikling af metastaser. Desuden så man en øget evne til at forebygge angiogenese (dannelse af nye blodkar) og migration af kræftceller, blandt de med de højeste indtag/indhold af D-vitamin.\n4. maj 2015 Cellular Physiology and Biochemistry, Liqun ZhangBeijing Military Region General Hospital of PLA\nKræft i bugspytkirtlen kan skyldes utilstrækkelig D-vitamin\nUdsættelse for sol, og dermed aktivering og udnyttelse af D-vitamin, hænger stærkt sammen med hvilke breddegrader vi befinder os på. Man ved i dag at mangel på sol giver mangel på D-vitamin og lever man i områder der kun har høj sol få måneder om året og med større skydække, har man tendens til mangel på D-vitamin og dermed en højere risiko for et nedsat immunforsvar der kan lede til udvikling af sygdom. En nyt studie har bekræftet en sammenhæng mellem udvikling af bugspytkirtel kræft og mangel på sol/D-vitamin.\nKræft i bugspytkirtlen, er en af de kræft typer der nu knyttes til et utilstrækkeligt niveau af D-vitamin. Ved en analyse af data fra 107 lande fandt man at risikoen for at udvikle kræft i bugspytkirtlen er seks gange større blandt beboere i lande med lav UVB bestråling sammenlignet med lande med høj indstråling, selv efter justering for andre risikofaktorer, herunder alkoholforbrug, overvægt og rygning. Mens andre faktorer altså også bidrager til øget risiko for udvikling af sygdom, fandt man en stærk sammenhæng mellem mangel på sol/D-vitamin og udvikling af bugspytkirtelkræft.\nApril 30, 2015 in the Journal of Steroid Biochemistry and Molecular Biology, Cedric F. Garland, DrPH, University of California San Diego. Data fra 2008 GLOBOCAN.\nD-vitamins virkning på kirurgiske procedurer\nSeneste nyt i forskningen af D-vitamin, viser en tydelig sammenhæng mellem mangel på D-vitamin og post-operative komplikationer. Ved analyse af 31 undersøgelser (16.000 operationer), viste det sig at der i de 26 var en sammenhæng mellem mangel på D-vitamin og efterfølgende udvikling af sygdom eller andre komplikationer. Én undersøgelse viste en 8% højere risiko for kræft efter nyretransplantation i forbindelse med hver enkelt nanogram per milliliter (ng / ml) reduktion af serum 25-hydroxyvitamin D [25 (OH) D]. En anden undersøgelse afdækkede risikoen for forsinket nyresvigt, der var otte gange højere hos dem med D-vitamin-mangel i forhold til patienter med højt niveau af D-vitamin. Hos lungetransplanterede patienter, var der hos de med D-vitamin mangel og som vedblev af være i underskud i op til et år efter transplantation, en fem gange højere risiko for at dø sammenlignet med modtagere, der ikke var i underskud af D-vitamin.Forskerne er ikke i tvivl om at optimale niveauer af D-vitamin har stor betydning for både heling og beskyttelse mod komplikationer i forbindelse med operation. D-vitamin kan øge patientsikkerheden og man bør sørge for at patienter med et planlagt operationsforløb, har optimale niveauer af D-vitamin inden operation.\n30 April 2015 Patient Safety in Surgery, Paul J. Iglar og Kirk J. Hogan fra University of Wisconsin School of Medicine.\nForebyggelse af "feriemave"\nFor nogle er "feriemave" ensbetydende med diarré eller forstoppelse og for andre er det en vægtøgning forårsaget af sommerens nydelser.\nBegge dele kan forebygges med et par simple råd.\nMange kan godt lide at have lidt med hjemmefra, der kan klare en omgang maveonde, diverse insektbid og en solskoldning.\nPersonligt rejser jeg så simpelt og let som muligt. Jeg tager ikke til udlandet for at spise leverpostej og rugbrød, men nyder gerne de fremmede himmelstrøgs kulinariske tilbud. Dog er mælkesyrebakterier/probiotika en del af mit rejseapotek, der suppleres med et par andre klassikere alt efter om turen byder på fremmede bakterier, varme eller kulde.\nEn simpel opskrift på en problemfri ferie, i hvert fald helbredsmæssig, kan se således ud:\nMælkesyrebakterier/probiotics sørger for balance i vores fordøjelse og kan bruges både forebyggende og helbredende mod forstoppelse og diarré. Brottrunk en brøddrik fremstillet af surdejsbrød fra økologisk dyrket korn. Som flydende drik kan du bruge Brottrunk til at duppe på insektbid, forbrændinger og til behandling af sår. Ved halsonde eller mundproblemer kan du skylle munden i Brottrunk og efterfølgende synke drikken, så den gavner fordøjelsen.\nHvis en flaske Brottrunk er for besværligt at rejse med, så medbring Fermentkorn kapsler, der er fremstillet på stort set samme måde som Brottrunk, men som findes i tørret form og med mælkesyrebakterier i en langt højere koncentration. Et godt tilskud af mælkesyrebakterier har ved at styrke tarmen, indflydelse på udvikling af mange andre sygdomme herunder allergi, astma, psoriasis, fedme, depression, stress, fibrofyalgi og mange flere.\nMaxiflor indeholder pr. kapsel 4 milliarder frysetørrede levende mælkesyrebakterier fra forskellige grupper.\nAnbefalet daglig dosis for Maxiflor er 1 kapsel daglig for tilførsel af mælkesyrebakterier til hjælp til vedligeholdelse af en normal tarmflora. 2-3 kapsler dagligt ved øget behov for tilførsel af mælkesyrebakterier til tarmen.\nMaxiflor med på rejsen\nLæs mere om Brottrunk og Fermentkorn kaspler\nLider du af oppustethed, så prøv\nCitronmelisse som te eller kapsler. Den har en næsten omgående effekt på det ubehagelige spænding i mave og tarmregion.\nAloe vera, til alle former for sår, rifter, forbrændinger, halsbrand, forkølelsessår, og insektbid.\nCitronelle olie, 8-10 dråber blandet i en lille flaske ren planteolie, som f.eks. mandel-, jojoba-, eller avocadoolie, er yderst effektiv mod insektbid. Du kan eventuelt komme et par dråber tea tree oil i også, så du samtidig har en olie med desinficerende effekt.\nDrik når du er tørstig!\nOptimalt væskeindtag kan forebygge megen ubehag ved ophold i sommervarmen.\nVi har tendens til at spise, selvom det faktisk er væske vi har brug for.\nSpørg dig selv, om du virkelig er sulten - tørst kommer før sult og må ikke ignoreres, specielt ikke når det er varmt. Drik mindst 8 glas vand dagligt og gerne mere ved ophold i stærk varme. Tilfør gerne friske eller frosne bær, agurk, ingefær eller citrusfrugt for smag og næring.\nElektriske Spormineraler er suveræne til at erstatte tabte elektrolytter i varmen.\nElektrolytter er vigtige for cellernes funktion og for opretholdelsen af den normale syre-base/(pH)-balance. Den rigtige elektrolyt-balance er bl.a. væsentlig for den korrekte væskebalance, herunder væsketrykket i cellerne samt blodtrykket. Moderne forskning har vist, at elektrolyt-mangel kan spille en vigtigere rolle for udviklingen af for højt blodtryk end forkerte spisevaner og anden negativ levevis.\n80/20 - giver plads til det hele\nFor mange er forår ensbetydende med slankekure for vi skal jo være "bikini-klar". Det sundeste for kroppen er at leve så man er "bikini-klar" (hvad det så end er for den enkelte), hele året, så man undgår den uhensigtsmæssige og ofte skadelige yoyo-vægt, forårsaget af pludselige og voldsomme slankekure.\nHvis din krop ellers er sund og stærk, så gør det bestemt ikke noget at man ikke ligner bikini-modeller, der er baseret på nogle idealer kun de færreste kan leve op til...og samtidig have det godt med rent sundhedsmæssigt.\nI min verden skal der være plads til nydelse og forkælelse. Jeg kan derfor godt lide 80/20 princippet, hvor man lever sundt 5 ud af ugens 7 dage, men giver sig selv et par dage til at "synde".\nDet er disse små justeringer i hverdagen, der kan gøre en kæmpe forskel på vores vaner, målsætning og dermed sundhed.\n- Drop drikkevarer med tomme kalorier\nVi har ofte ingen fornemmelse af hvor mange (tomme) kalorier vi indtager dagligt i form af drikkevarer. Sodavand, juice og de såkaldte energidrikke.\nDrop sodavand og juice af koncentrat...og nej, det er ikke ok at drikke light produkter. De er fyldt med kemi, vores kroppe slet ikke kan kapere og realiteten er at siden de såkaldte "light" og "diet" produkter blev introduceret, er vi kun blevet federe og mere syge!\nSkift din "cafe latte" ud med en kop kaffe af god kvalitet eller endnu bedre, te - gerne grøn te. Det er nemlig som sådan ikke kaffen i sig selv der som sådan er usund, men alt det vi hælder i af sødemidler, mælk osv.\nDer kan ikke siges nok rosende ting om den grønne tes sundhedsmæssige egenskaber, så er du ikke allerede nyder af grøn te, så er det på tide.\nEr den grønne te for "grøn" i smagen til dig, så bland urter i du kan lide, eller lav en kande grøn te og tilføj citron, ingefær, friske mynte blade eller anden smag du kan lide. Der er ikke noget så forfriskende som en grøn iste på en varm sommer dag.\nVil du gerne nyde et glas juice, så invester i en juicer så du virkelig kan udnytte naturens rene ressourcer.\n- Spis et stykke frugt eller grønt hver formiddag\nBliver du ofte sulten i tidsrummet mellem morgenmad og frokost, så snup et stykke frugt eller grønt - du skal jo alligevel op på 6 stk. dagligt!\nTag eventuelt en håndful nødder samtidig.\nDet sørger for stabilt blodsukkeret, holder sulten i skak, så du ikke overspiser til frokosten og giver en masse nyttige næringsstoffer.\n- Slut med indkøb af tomme kalorier og junk\nJeg høre ofte den der med " hvis jeg har det i huset så spiser jeg det bare" - jamen, det er da nemt - så lad være med at købe det!!\nStop indkøb af chips, kage, slik o. lign. - væk med fristelser du ikke kan modstå og brug pengene på køb af rigtig mad.\n- Kage og snackbarer? Bag dem selv! Det er hyggeligt at bage selv, og så ved du helt nøjagtigt hvad der er i.\n- Slik? Nødder, tørret - og frisk frugt og grønt er et skønt alternativ.\nDet er dog ikke forbudt at nyde når du er ude og bliver budt på de såkaldte lækkerier. Efter kort tid på sunde alternativer, vil du indse at du slet ikke kan lide de gamle vaner mere. Din smag vil ændre sig og du vil bestemt bemærke at din krop ikke længere ønsker de usunde sager.\n- Frisk fisk fra fad\nFisk er en lunken sag fordi vi nu skal bekymre os om tungmetaller, dyrevelfærd, forurening osv., men det er også en skøn nydelse og kilde til mange essentielle næringsstoffer; vitaminer, mineraler, og sunde fedtstoffer. Snak med din lokale fiskehandler om kvalitet! Det er ikke en billig nydelse, men om muligt bør fisk være en del af vores måltider mindst 2-3 gange ugentligt.\n- Spar på sukkeret!\nSom beskrevet i et tidligere nyhedsbrev, er vi fra tiderens morgen ikke udstyret til at kunne omsætte de enorme mængder sukker vi indtager i form af tilsætninger, søde drikkevarer, is, slik osv.\nSukker er snart i alle færdigvarer, og her i USA slås vi yderligere med det sygdomsfremkaldende HFCS (High Fructose Corn Syrup). Et sødemiddel vi heldigvis ikke skal slås med i Europa, og forhåbentligt aldrig kommer til.\nKvinder bør maks. få 50 g sukker om dagen, og mænd maks. 65 g sukker om dagen.\nVælg derfor morgenmadsprodukter med maks. 15 g sukker pr. 100 g af produktet. Skær ned på slik og kager og stop med at have sodavand og saftevand i huset. Lav dine egen saft. Har du en juice eller blender, kan du her i sommerperioden lave skønne is-pinde af friskpresset juice eller smoothies.\nUndgå "light" produkter - som skrevet tidligere - disse produkter indeholder måske ikke sukker, men effekten af de kemikalier der skal erstatte den søde smag fra sukker, er omend endnu værre end sukker.\nHvis du har behov for at nyde en glas købe-juice eller saft ind imellem, så bør det ikke indeholder mere end 10gram sukker pr/dl. og gå efter dem med grøntsager i og ikke kun frugt.\nLæs mere om sukkers påvirkning og de "søde" alternativer\nIndtag af rent vand er det bedste du kan gøre for din krop, når det kommer til drikkevarer.\nDrik mindst 1,5 - 2 liter vand pr. dag. Lidt mere i varmt vejr og ved fysisk aktivitet. Ved dyrkning af hård motion, skal du regne med en liter vand pr. time du motionere.\nSluk altid tørsten i vand, så kan du nyde andet ind imellem, hvis behovet er der.\nKaffe, te og andre koffein-holdige drikke, virker vanddrivende, så sørg for at drikke vand ind imellem kopperne.\nLav en kande iste på de varme dage, og ønsker du at tilsætte smag til dit vand, så lav en kande tilsat agurk, bær, ingefær, mynteblade, citrusfrugt, alt efter ønsket smag.\n- Alkohol feder!\nHvis du gerne vil smide et par kilo, eller vedligeholde en sund kropsvægt, så bør du vide at alkohol indeholder temmelig mange kalorier. Desuden nedsætter alkohol forbrændingen af den mad du eventuelt indtager sammen med alkoholen.\nNyd et godt glas vin, helst rødvin eller en cocktail, men begræns det.\nDu kan lave nogle lækre, farverige non-alkoholiske drinks, med frugt og grønt, der vil gøre alle andre misundelige lige på stedet.\n- Træt og udkørt klokken tre?\nSnup en Medova te og en pose slik? - Næh, snup en kop grøn te med en håndfuld nødder, et stykke frugt eller et stykke mørk chokolade, og du vil mærke energien vende tilbage for fuld tryk.\nLidt energi på dette tidspunkt af dagen vil forhindre dig i at overspise til aftensmad.\n- Portionsstørrelse - det er mængden der gør det!\nSelv om vi bør spise så ren mad som muligt, er det stadig tilladt at "synde" hvis det kan gøres uden skyldfølelse. Værre er det med mængden af mad vi indtager, for vi skal kunne forbrænde mere end vi indtager for at kunne holde en sund kropsvægt, og specielt hvis vi ønsker at opnå et vægttab.\nMange overfyldes i forbindelse med aftensmad. Vi har måske ikke sørget for at spise lidt mellem frokost og aftensmad, så nu er maven tom, energien flad og trangen til alt det usunde er stor. Det er meget nemt at tage en ekstra portion for mætheden tager som reglen lidt tid inden den indtræffer, og én portion synes ikke nok. Drik et stort glas vand eller te inden aftensmaden - evt. mens du laver mad, og spis eventuelt en gulerod eller et par mandler.\n- Natmad - Nej tak!\nMange har for vane at spise, inden de går i seng. Hvad enten det skyldes sult eller ren vane, så er det en dårlig idé. Hvis du ellers har spist et fornuftigt aftensmåltid, vil natmad være overflødige kalorier, du ikke har brug for. Når du sover skal kroppen ikke bruge energi på at fordøje natmad. Den skal reparere og forny sig og gøre klar til en ny dag, hvor du føler dig udhvilet. Der må gerne gå 3-4 timer fra aftensmaden til du falder i søvn.\nIgen - er du sulten, så se om en kop te eller vand kan gøre det. Et par nødder eller en håndfuld kerner/frø kan også gøre det.\nEr du til grill-mad?\nMange af os ynder at flytte sommerens menu udenfor på grillen, men er det sundt at grille?\nDet er et spørgsmål der kan diskuteres for på den ene side er grillmad og udendørs spise med familie og venner lig med sommer og det smager jo fantastisk, men samtidig er der sundhedsmæssige ved grillning, der dog kan undgås med ganske få gode råd. Madlavning på grill sker ved høj temperatur, der kan resultere i kemiske forandringer i det kød vi griller. Disse forandringer kaldes stegemutagener (polycycliske aromatiske hydrocaroner (PAH)), kan skade vores immunforsvar og arveanlæg og er dokumenteret kræftfremkaldende. Jo højere temperatur og længere tid på grillen, des større risiko for dannelse af stege mutagener. Er dit kød eller dine grønsager branket så skær det væk - det er her du med garanti kan finde de sundhedsskadelige stoffer.Hvis du gerne vil marinere dit kød med olie, så pak det ind i folie eller sørg for at olien ikke kan dryppe ned på kul og briketter. Når fedtstof rammer det varme kul, udvikles der tjæreholdig røg der øger vores risiko for kræft. Indpakning vil samtidig forhindre grill-os i at sætte sig i kødet. Det er specielt vigtigt at du vælger grillkul- og briketter der belaster både sundhed og miljø mindst muligt. Når du køber kul og briketter der er mærket SIS eller VAREFAKTA, er du sikret at der er stillet krav til indhold. Disse efterlader kun lidt aske. Hvis de også er FSC-mærkede, sikre du også at der er kontrol med skovdrift, så du ikke støtter rydning af skovområder uden at vide det. Briketter varmer længere end kul, hvilket er en fordel ved langtidsstegning, men kul har det laveste indhold af tungmetaller, hvorfor disse fortrækkes. Råt og stegt bør altid holdes adskilt, så risiko for smitte af bakterier som salmonella forhindres. Det gælder også skærebræt, grilltænger og andre køkkenredskaber - hav to sæt til henholdsvis råt og stegt, til rådighed eller vask grundig mellem håndtering. Husk at bakterier som kampylobakter og salmonella ikke kun kan overføres fra råt til stegt kød, men også sagtens kan overføres til andre fødevarer som brød, frugt og grønt. Sørg altid for at kød, fisk og fjerkræ er gennem-, men ikke overstegt! Rengør altid din grill, så der ikke sidder gamle brændte rester på risten. Dette undgås også ved at pakke fedtholdige fødevarer som kød ind i folie under tilberedelsen.\nKan du ikke leve uden den klassiske smag af grill og de fine grill-striber i dit kød, så vær ekstra opmærksom på vigtigheden af god rengøring.\nHvis du har svært ved at tolerere solen - let bliver forbrændt eller får soleksem.\nSolklar, der er en nyhed på det danske marked,består af betacaroten, et forstadie til A-vitamin (pr o A-vitamin), der omdannes til A-vitamin i det omfang kroppen har brug for det, granatæble og ellaginsyre. En super kombination af næringsstoffer og antioxidanter til styrkelse og vedligeholdelse af en sund og stærk hud, specielt ved ophold i sol, sommer som vinter.\nEt andet godt middel ved ophold i sol - til påsmøring før og efter sol, er\nNigella/sort kommen olie. Nigella olien er\nspecielt velegnet til at styrke immunforsvaret og ved hudbelastninger som f.eks. forbrændt hud efter ophold i sol, der måske endda har resulteret i skræmmende hudforandringer.\nHudforandringer som f.eks. et sår der ikke vil hele eller en knude på huden, der vokser og undertiden bryder op og væsker eller bløder, skal altid tilses af en specialist, men brug endelig Nigella olien til at styrke huden ved ophold i sol.\nI forbindelse med huden bruges Nigella også ved neurodermitis, psoriasis og acne. Desuden anvendes olien til luftvejsproblemer, ledproblemer, infektioner og allergier.\nNigella fås i flydende olie og kaspler til indvortes brug.


Finpudsning før store mesterskaber | Sport | viborg-folkeblad.dk\nFinpudsning før store mesterskaber\nPubliceret 18. juni 2017 kl. 18:32\nViborg Svømmeklub afviklede stort stævne i weekenden. Her kunne flere af klubbens svømmere finpudse formen frem mod DM-stævnerne. Foto: Viborg Svømmeklub.\nViborg Svømmeklub stod i weekenden bag et stort svømmestævne, hvor nogle af klubbens egne svømmere lavede den sidste finpudsning inden kommende store mesterskaber.\nViborg: Der er blevet pisket og plasket godt og grundigt i vandet i svømmehallen på Gymnastik og Idrætshøjskolen i den forgangne weekend.\nViborg Svømmeklub arrangerede Spar Nord Viborg Cup 2017. Et stort og omfattende stævne med deltagelse af cirka 275 svømmere fra 13 klubber, hvilket gav flere end 1500 individuelle starter.\nMen alt klappede efter planen, fortæller den stævneansvarlige Peter Dalsgaard.\n- Det er gået helt som det skulle, og rent sportsligt er det også endt med at blive ganske fornuftigt, siger Peter Dalsgaard, der blandt andet fremhævede, at hele to pigehold endte med at slå en holdkap-rekord på 4x 50 meter fri, som ellers havde stået siden 1991.\nEllers var det også lidt vemodigt at sige farvel til Rasmus Jørgensen, der nu skal studere i Aarhus, men han sluttede flot af med et par guldmedaljer.\n- Det er ikke sådan, at jeg kan fremhæve individuelle resultater, der har været helt fantastiske, men det har heller ikke været meningen. For dem, der skal til DM-stævner i den kommende tid, var det her stævne den sidste finpudsning, siger han.\nI de næste 14 dage går det løs med de danske årgangsmesterskaber og det danske seniormesterskab, og det er her, at formen virkelig skal toppe.\nAlt i alt kunne Peter Dalsgaard se tilbage på en vellykket weekend.\n- Med så mange deltagere er stævne-kapaciteten fyldt helt ud. Vi ville gerne have haft flere med, men vi kan ikke presse flere ind, hvis vi skal kunne afvikle det på fornuftig vis. Nu var det tredje gang, at vi afviklede stævnet på denne måde, og jeg er sikker på, at vi gentager det igen næste år, siger han.


Smerter til trods for ammebrikker | Forældre og fødsel\nJeg bruger suttebrikker i forbindelse med amning, da han slet ikke kan få fat ellers.\nDet har fra start gjort en smule mere ondt på den ene side end den anden. Han er nu 1 mdr og gør efterhånden ret ondt i den ene brystvorte. Det niver/river helt vild de første minutter, derefter aftager det lidt, men er nu begyndt at være ret ømt hele tiden. Det er i den ene side af vorten. Selve vorten er lidt blå/lilla bagefter. Bruger Madela brikker str L. Er ret opmærksom på at få den til at sætte lige på.\nNogle ideer til hvad der er galt?\nSmertefulde amninger er bare noget af det værste. Sejt at du holder ved!\nEn af de hyppigste årsager til smertefulde amninger, er forkert sutteteknik og forkert sutteteknik skyldes ofte forkert positionering/ammestilling.\nPrøv at ligge ham til ved hjælp af Laid Back. Laid Back er en behagelig tilbagelænet ammestilling, hvor din søn ligger oven på dig som en lille frø. På den måde stimulere du alle hans diereflekser optimalt. Hold ham under fødderne (ikke under numsen), så han kan bruge sine kravlereflkser. Læg endelig hud mod hud. Det er vigtigt at du er tilstrækkligt understøttet under nakke, ryk og arme, så du ligger helt afslappet.\nPrøv at se om det ikke forbedrer amningen og får det blå/lilla område væk fra brystvorten.\nFint, du sørger for, at suttebrikken er stor nok! Hvis du gerne vil af med suttebrikken, kan du prøve at fjerne den lidt inde i et måltid, så har vorten formet sig og måske bliver det nemmere for din dreng at fatte om den. Han udvikler sig også hele tiden mundmotrisk, så måske kan han allerede nu finde ud af at fatte om brystvorten.\nHvis det fortsætter med at gøre ondt, vil jeg anbefale dig at få dit barn tjekket enten af en professionel ammerådgiver (IBCLC) eller af kiroprakter med osteopatisk overbygning og børnetække. Det kan være, han har forstrukket nakken eller kæben unde fødslen eller i graviditet.


pasen.jordenssalt.com For Kvinder Knibeøvelser hvordan\nHvordan laver man knibeøvelser? - pasen.jordenssalt.com Knibeøvelser er hvordan vigtigt for alle. En del har bare brug for mere hjælp end det du helt automatisk gør hver frække hist og flere gange om dagen: Vi anbefaler at du læser teksten færdig for knibeøvelser er meget nyttig viden at hente om hvordan du gør knibeøvelser rigtigt, men hvis du har travlt med at komme i gang og ved at du har brug for hjælp så er der to måder du kan få det på. Bækkenbundskugler eller Apparater der gør det for dig Find bækkenbundskugler Find bækkenbundstræner hvordan. I Danmark rammes hver\nKNIBEØVELSER HVORDAN Knibeøvelser – Sådan laver du dine korrekt\nKnibeøvelser Knibeøvelser hvordan Vi anbefaler\nDer er ingen tvivl om, at det er godt at lave knibeøvelser under din graviditetmen hvordan laver man knibeøvelser? Det mærkes, som om endetarmsåbningen hvordan ind og op. Dette hvordan du ved at knibeøvelser øvelser, mens du sidder eller står, og du kan også forsøge at lave knibeøvelsen red stripe øl en bestemt side. Du vil sikkert opleve, at du kan mærke, at dette lykkedes knibeøvelser en af siderne, men at det er svært til den anden. Anbefalingerne er meget forskellige, men eftersom du ikke rigtigt kan lave for mange, så er det bare om at komme i gang. 9. nov Lær at lave de rigtige knibeøvelser og hvorfor de er så vigtige for dig. for der er meget nyttig viden at hente om hvordan du gør det rigtigt, men. 9. feb Knibeøvelser: Få tips til at komme i gang med knibeøvelser. Hvordan kan du mærke, at du skal være ekstra flittig med at træne din. Hvordan kan du mærke, at du skal være ekstra flittig med at træne din bækkenbund? Du har svært ved at holde på vandet, når du hoster eller nyser; Du prutter ufrivilligt Du har svært ved at tømme blæren helt Knibeøvelser kan forbedre dit sexliv. Du bliver ikke kun mere bevidst om din krop, når du laver knibeøvelser. Vidste du, at du får et bedre sexliv af at lave knibeøvelser? Se, hvordan du kan lave maveøvelser med "gratis" knib. Gode grunde til at lave knibeøvelser. Hvert år bliver omkring kvinder opereret og får syet deres underliv op. Enten fordi deres tarm, blære eller livmoder stikker ud af skeden, eller fordi de ikke kan holde tæt. Bækkenbunden er simpelthen blevet så løs, at den ikke længere kan holde på underlivets indhold. bøj penis behandling Knibeøvelser - Træn din bækkenbund Knibeøvelser – træn din bækkenbund er din guide til hvordan du genoptræner og styrker din bækkenbund, efter du har født. App’en er udviklet af fagspecialister, som sikrer dig den helt rigtige træning. Hvordan laver man knibeøvelser? Der er ingen tvivl om, at det er godt at lave knibeøvelser under din graviditet, men hvordan laver man knibeøvelser? Det er dét, denne lille guide vil handle om. Knibeøvelser er vigtige for kvinder efter en fødsel, knibeøvelser du kan typisk starte med knibeøvelser en lille uge efter fødslen med mindre du er blevet syet bagtil. Du hvordan ikke begynde at lave maveøvelser, før du har god kontakt med din bækkenbund — så kan hvordan gøre mere skade end gavn.\nKnibeøvelser kan effektivt styrke dine bækkenbundsmuskler og give dig et fantastisk sexliv, modvirke inkontinens, afhjælpe nedsunken livmoder og gøre dig klar til fødslen. Desværre er knibeøvelser lettere sagt end gjort. sep En slap bækkenbund kan føre til, at underlivet synker ned, at man tisser i bukserne, har svært ved at holde på afføringen, og at man har. Se denne nemme trin for trin guide til at lave gode stærke knibeøvelser. Fødslen – hvordan kan sådan et stort hoved komme ud af sådan et lille hul? Hvordan. Knibeøvelser er designet til at styrke PC-musklerne. Det er der for vigtigt at sikre dig, at du træner den rigtige muskel. Kroppen knibeøvelser belastet af en graviditet, det er der vist ingen tvivl om. Nogle kvinder kan fx opleve, at de hvordan urininkontinens lang tid efter, de har født. Og det er blandt meget andet derfor, det er vigtigt at lave knibeøvelser efter og før en fødsel, for i de fleste tilfælde handler sådan hvordan urinkontinens "bare" in, at bækkenbunden ikke er blevet ordentligt knibeøvelser med knibeøvelser.\nKnibeøvelser er vigtige - både før og efter fødsel. Her kan du læse om hvordan, du udfører dem på den rigtige måde. sep En slap bækkenbund kan føre til, at underlivet synker ned, at man tisser i bukserne, har svært ved at holde på afføringen, og at man har. Se denne nemme trin for trin guide til at lave gode stærke knibeøvelser. Fødslen – hvordan kan sådan et stort hoved komme ud af sådan et lille hul? Hvordan. Mor, hold på prutten: Sådan laver du knibeøvelser Her får du en kort gennemgang af vigtigheden af knibeøvelse og en guide til, hvordan du kommer i gang med den usynlige styrketræning Alle ved, hvordan man holder på en prut, . Lær at lave de rigtige knibeøvelser og hvorfor de er Vi anbefaler at du læser teksten færdig for der er meget nyttig viden at hente om hvordan du gør. Knibeøvelser er ikke en del af din daglige rutine Det kan lyde fjollet, men den største fejl, mange kvinder begår, er ikke at sætte tid af til træningen. Knibeøvelser er ikke noget, du bare kan gøre engang imellem, så længe du ikke har opnået fuld styrke.\nHvordan laver man knibeøvelser? knibeøvelser hvordan Knibeøvelser Den muskelgruppe, der lukker kroppen nedadtil, er bækkenbunden. Mandens bækkenbund Hvordan tester man, at der lukkes i bækkenbunden?\nKnibeøvelser er designet til at styrke PC-musklerne. Det er der for vigtigt at sikre dig, at du træner den rigtige muskel. jul Vidste du, at du får et bedre sexliv af at lave knibeøvelser? Se, hvordan du kan lave maveøvelser med "gratis" knib. Alder, graviditet og børnefødsler er alle faktorer, som kan medvirke til, at din bækkenbund bliver slap. Bækkenbundsmusklerne sørger for at holde dit underliv på plads og sikrer, at din blære, livmoder og tarme holdes oppe i kroppen.\nDin internetbrowser er desværre uddateret. Denne knibeøvelser understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner. Under en klassisk mavebøjning kan det ske således: Knib, træk navlen ind grundspændingløft skuldrene fri af gulvet, og løft overkroppen yderligere op i små vip gange, mens grundspændingen hvordan. Bækkenbunden er en lille muskelgruppe, der hæfter på halebenet, siden af bækkenet hvordan kønsbenet. Hvert år bliver omkring 4. Enten fordi deres tarm, blære knibeøvelser livmoder stikker ud af skeden, eller fordi de ikke kan holde tæt. 10 fejl, kvinder begår, når de laver knibeøvelser\nDen manglende forståelse for de skjulte muskler i kroppen, og hvordan de trænes er den største årsag til, at knibeøvelser ikke giver den store effekt for mange. Ved en korrekt knibeøvelse med bækkenbunden skal du ikke for- søge at suge eller trække dit underliv op. Man kommer nemlig ofte til at suge maven ind og. mar En stærk bækkenbund giver dig fladere mave, bedre sex og mere energi. Se, hvordan du styrker din bækkenbund med knibeøvelser her.\nBækkenbunden er en lille muskelgruppe, der hæfter på halebenet, siden af bækkenet og kønsbenet. Hvert år bliver omkring 4. Enten fordi deres tarm, blære eller livmoder stikker ud af skeden, eller fordi de ikke kan holde tæt. Bækkenbunden er simpelthen blevet så løs, at den ikke længere kan holde på underlivets indhold. nøgen fyr lille pik\n9. feb Knibeøvelser: Få tips til at komme i gang med knibeøvelser. Hvordan kan du mærke, at du skal være ekstra flittig med at træne din. Knibeøvelser er vigtige - både før og efter fødsel. Her kan du læse om hvordan, du udfører dem på den rigtige måde.\nEn del har bare brug for mere hjælp end det du helt automatisk gør hver dag og flere gange om dagen: Vi anbefaler at du læser teksten færdig for der er meget nyttig viden at hente om hvordan du gør det rigtigt, men hvis du har travlt med at komme i gang og ved at du har brug for hjælp så er der to måder du kan få det på.\nøvelse: Dag 1\nKnibeøvelser hvordan En del har bare brug for mere hjælp end det du helt automatisk gør hver dag og flere gange om dagen: Vi anbefaler at du læser teksten færdig for der er meget nyttig viden at hente om hvordan du gør det rigtigt, men hvis du har travlt med at komme i gang og ved at du har brug for hjælp så er der to måder du kan få det på. Sådan laver du en knibeøvelse\nKnibeøvelser: Sådan kniber du (på den rigtige måde) Knibeøvelser - Træn din bækkenbund\nGode grunde til at lave knibeøvelser. Hvert år bliver omkring kvinder opereret og får syet deres underliv op. Enten fordi deres tarm, blære eller livmoder stikker ud af skeden, eller fordi de ikke kan holde tæt. Bækkenbunden er simpelthen blevet så løs, at den ikke længere kan holde på underlivets indhold. Knibeøvelser - Træn din bækkenbund Knibeøvelser – træn din bækkenbund er din guide til hvordan du genoptræner og styrker din bækkenbund, efter du har født. App’en er udviklet af fagspecialister, som sikrer dig den helt rigtige træning.\nHaver og parker fyn\nFølge: Mads holgers mor » »\nTidligere: « « Tekst i fødselsdagskort\nPenisaksel tør hud\nHvordan man kan slippe af med impotens naturligt\nMænd penis eksamen\nMotorcykel til salg