Vi ringer ofte bare for at høre, hvordan det går - Dansk Socialrådgiverforening\nDansk Socialrådgiverforening / Artikler / Vi ringer ofte bare for at høre, hvordan det går\nNår socialrådgiver Mette Andersen fra Handicapcentret for Børn ringer til en forælder, er det ofte blot for at spørge: Hvordan går det hos jer?\nDet samme gør hendes kollega Gitte Skrydstrup. Og når de har snakket med forældrene, så plotter de familierne ind i kalenderen seks uger senere. Så de husker at ringe igen.\nDen kontinuerlige kontakt er blot en af mange bevidste måder at skabe en god relation til familierne på – og dermed undgå konflikter og misforståelser, som der tidligere har været en del af.\n– Flere af ”mine” familier siger: Jamen, du kender os jo. Og det gør jeg. Det tætte kendskab er bare ikke altid en selvfølge, når man sidder på handicapområdet, siger Mette Andersen.\nMen en tæt relation og god kommunikation er nogle af de vigtige omdrejningspunkter i det treårige projekt ”Tættere på familien” i Aarhus Kommune. Projektet er et af de første herhjemme på handicapområdet, der er inspireret af den såkaldte Sverigesmodel – og det har også krævet tilpasning. Det vender vi tilbage til.\nFærre sager – mere fordybelse\nFørst tilbage til centret i det sydlige Aarhus, hvor det krævede en måneds hårdt arbejde for de elleve socialrådgivere i projektet at sætte sig ind i de metoder og ikke mindst få det fælles mindset, som projektet hviler på. Der blev talt Signs of Safety, årshjul og løsningsfokuserede spørgsmål – og meget mere:\n– Nogen vil måske med rette sige, at meget af det, vi gør, er noget, man har en bevidsthed om i forvejen. Men vi gør det i en klar ramme og med et bevidst valg af metoder. Det giver en systematik, som vi tror på, er gavnlig, siger afdelingsleder Rikke Wonsyld, der er uddannet socialrådgiver.\nBåde Mette Andersen og Gitte Skrydstrup har været ansat på handicapområdet i flere år, før de kom med i projektet. Og de lægger ikke skjul på, at det har krævet en stor ændring af vaner og rutiner.\n– Vi har stort set fået halveret vores sagsstamme, så vi har omkring 22 sager. De 22 sager følger vi så til gengæld langt tættere. For eksempel ved opfølgningssamtalerne, ved at have samtaler med alle børnene, være på hjemmebesøg, besøge skoler og efterskoler – jeg tror aldrig, jeg har været ude på så mange skoler som nu, siger Mette Andersen.\nGitte Skrydstrup er enig.\n– Jeg har kørt til Nordjylland for at holde børnesamtale med en ung fyr på efterskolen, og det giver en anden fornemmelse af ham og af, hvor jeg har det unge menneske anbragt. Vi er i det hele taget meget mere synlige gennem vores store netværksmøder, de mange korte og længere telefonsnakke, en kort mail – der er mange små kontakter, som bidrager til større helhedsbillede af den unge og familien.\nSynligheden bliver også konkret gennem de metoder, projektet benytter sig af. En af de gennemgående metoder er SOS – Signs of Safety – som rådgiverne både bruger til mødet hjemme hos familierne, men også til netværksmøder.\nEn del af metoden er at strukturere samtalen ved at tage udgangspunkt i tre kolonner med overskrifterne: Hvad bekymrer? Hvad fungerer? Hvad skal ske?\nPå netværksmøderne betyder det, at socialrådgiverne står ved en tavle og skriver i kolonnerne, så deltagerne på den måde får et fælles, visuelt udgangspunkt.\n– Det føltes grænseoverskridende i starten at tage styringen på den måde, men det fungerer godt. Det ændrer hele samtalen, at vi begynder med at tale om det, der fungerer. Jeg plejer kun at høre om det, der ikke fungerer – blandt andet også, fordi forældrene naturligt er bange for at miste en bevilling, hvis de fortæller om det, der faktisk fungerer. Men de ender med at blive glade for det.\nOg samarbejdspartnerne på for eksempel skolerne er meget glade for den måde at tale om barnet på, siger Gitte Skrydstrup.\n– Når du sidder i et forum med dem, der kender barnet bedst, og taler om det, der fungerer – så ser du også et andet barn: Det drejer sig om Josefine, der har problemer med sociale relationer – men hun er jo også en anden, når hun trives. Hun trives måske ikke i alle arenaer, men hun trives som oftest i mindst en. Så der sidder måske nogen rundt om bordet og får et mere positivt og nuanceret billede af hende, siger Gitte Skrydstrup.\nLettere at begrunde afgørelser\nMette Andersens samarbejdspartnere er også glade for metoden, og det samme er familierne.\n– Jeg tager et stykke A3-papir med og så skriver eller tegner jeg, alt efter barnets funktionsniveau. Og når vi først kommer i gang, så er der jo mange ting, der fungerer supergodt. Og det giver fælles fokus og ejerskab, for det er familiens ord, der står på papiret. På den måde kommer det også til at fungere som et referat af mødet.\nMette Andersen oplever også, at den tætte relation til familierne skaber bedre indsigt og forståelse for de afgørelser, der træffes.\n– Det giver bedre forudsætning for at begrunde vores afgørelser, når vi har en god relation, fordi de ved, at jeg kender dem. Samtidig betyder vores tilgang i projektet også, at vi altid har haft en grundig snak med forældrene om, hvad de forestiller sig der skal til, for at gøre barnet eller den unge mest mulig selvhjulpen – så de er meget mere med i processen frem mod en løsning.\nEn central del af den såkaldte Sverigesmodel er fokus på den mindst indgribende foranstaltning – visualiseret i en indsatstrappe. I projektet i Aarhus arbejder de med at oversætte den til handicapområdet. Det er ikke helt på plads endnu, men arbejdet betyder en større bevidsthed på målet og omfanget af indsatser.\n– Vi prøver at se rundt om hele familien. Og har for eksempel også fokus på, hvad det har af konsekvenser, hvis mor eller far kommer for langt væk fra arbejdsmarkedet, hvis de skal passe barnet hjemme. For det kan jo faktisk være ret indgribende for den forælder. Men økonomi kan jo også være at se på, om en ekstra indsats for at hjælpe en familie med at blive en hel familie måske kan være den rigtigt investering på længere sigt, siger Rikke Wonsyld.\nMåske er det i første omgang dyrere med færre sager og mere kontakt. Men på sigt tror de på, at det giver færre alvorlige underretninger og akutte og dyre foranstaltninger.\n– Jeg tror på, at vi får taget fat i tingene, før de udvikler sig. Jeg ved det meget hurtigere nu, hvis for eksempel et barn holder op med at komme i skole. Så kan vi tage fat om det, før det bliver for svært at få vendt billedet, siger Gitte Skrydstrup.\nAfdelingen får stadig underretninger, men som regel ved socialrådgiverne nu, at de er på vej.\n– Vi har så god kontakt til netværket rundt om barnet, at vi nu får besked, hvis der er en underretning på vej, så vi kan tage fat, før den kommer. Det er sjældent, at tingene eskalerer, siger Mette Andersen.\nDe er glade for måden at arbejde på, men afdelingsleder Rikke Wonsyld er også klar over, at socialrådgiverne indimellem er på hårdt arbejde.\n– De har nok færre sager, men de er ude i nye arenaer, og de sætter sig selv meget i spil. Det er hårdt arbejde. Så jeg er optaget af, hvordan jeg kan passe på dem, siger hun.\nOg Mette Andersen tilføjer:\n– Det kan indimellem være hårdt, at vi er i proces hele tiden. Vi arbejder hele tiden med at justere, ændre og forbedre det, vi laver. Der er ikke noget, der er, som det plejer at være. Og man skal huske selv at sætte tid af til det administrative, siger hun.\nEnkelte familier har sagt nej til at være med i projektet, blandt andet fordi de ikke havde lyst til den tætte kontakt til en socialrådgiver. Men faktisk er det blandt andet forældre-gruppen selv, der på en række dialogmøder foreslog at prøve Sverigesmodellen.\nForeløbig har projektet kun været i gang i et halvt år, og det er for tidligt at sige noget om resultaterne, og om det fører til et fald i antallet af klager Men de foreløbige tilbagemeldinger fra socialrådgivere, samarbejdspartnere og familier er overvejende positive.\n– Mine samarbejdspartnere giver udtryk for at være glade for projektet. Metoderne og tilgangen giver rigtig god mening for dem, siger Gitte Skrydstrup.\nOg som Mette Andersen udtrykker det:\n– Jeg får nok svært ved det, hvis jeg skal vende tilbage til den anden arbejdsform igen, fordi metoderne bliver en integreret del af ens tilgang til familierne.\nKort om ”Tættere på familien”\nProjektet kører fra oktober 2016 – november 2019 og bliver fulgt af Center for Innovation og metodeudvikling.\n”Tættere på familien” er inspireret af Sverigesmodellen.\nTeamet består af elleve socialrådgivere og en afdelingsleder\nSocialrådgiverne har mellem 20 og 25 sager og dermed mere tid til den enkelte familie.\nTættere kontakt og hyppigere opfølgning end loven kræver\nFokus på størst mulig grad af selvhjulpenhed\nØkonomisk bevidsthed via indsatsskala\nDet er svært for unge med autisme og ADHD at snakke med en socialrådgiver\n5 HURTIGE: En ny antologi behandler myndighedsarbejde med børn og unge med autismespektrumforstyrrelser eller ADHD. Forsker Cecilie K. Moesby-Jensen har redigeret bogen.


Håndværker i Over Åstrup ⇒ Spar penge på 60 sekunder! | Faatilbudnu.dk\nHåndværker Over Åstrup\nFind nemt og hurtigt en håndværker Over Åstrup\nHvis du er på jagt efter en håndværker i Over Åstrup, er det heldigt, at du er landet på vores hjemmeside. Vi har nemlig et stort netværk af håndværkere i hele Danmark, det betyder, at vi også kan hjælpe dig med, at finde en håndværker i Over Åstrup. Det er faktisk super nemt, og det kræver kun, at du trykker på vores “indhent-tilbud-nu-knap”. Herefter vil du blive komme hen til vores indhent tilbuds side. Her får du muligheden for at beskrive din opgave. Et eksempel på dette kunne være:” Jeg søger en håndværker Over Åstrup, til at hjælpe mig med noget, som jeg ikke selv lige kan finde ud af.” Så simpelt er det, og det skal du naturligvis benytte til din fordel. Så hvad venter du på? Indhent tilbud nu og modtag dem inden for 48 timer!\nAlle kan indhente 3 tilbud på håndværker i Over Åstrup\nHåndværker Hunderup Esbjerg\nHåndværker Nellerød Gribskov\nHåndværker Vester Egesborg\nHåndværker Egå Bro Aarhus\nHåndværker Næsby Holbæk\n← Håndværker Hesselbjerg Gribskov\nMalerfirma Bybjerg →


Bryggebladet - nyheder - Mystisk sagsbehandling af husbådeprojektet\nMYSTISK SAGSBEHANDLING AF HUSBÅDEPROJEKTET\nBRYGGEBLADET 03.09.2003 - Selvom Nokken i et vist omfang kan ånde lettet op efter mødet med politikerne i sidste uge, er der stadig flere punkter, hvor især den embedsmandslige sagsbehandling virker mærkværdig.\nFor det første har kommunen (forvaltningen) konsekvent fastholdt, at man ikke har været direkte involveret i pilotprojektet  senest gentaget af Økonomiforvaltningens kontorchef Holger Bisgaard overfor Bryggebladet i det seneste nummer, der udkom den 13. august (se dette og tidligere numre på www.bryggebladet.dk).\nDa sagen var på dagsordenen til drøftelse i Bygge- og Teknikudvalget den 27. august, står der imidlertid følgende at læse i den sagsbeskrivelse, som er forfattet af forvaltningen: Københavns Havn A/S og Københavns Kommune har foreslået at etablere et pilotprojekt med husbåde for at kunne afprøve diverse praktiske forhold i »1:1«. Pilotprojektet er foreslået placeret i bydelen Vestamager ved de grønne områder, som afslutter Islands Brygge ud for H/F Nokken.\nMed andre ord: Fjorten dage efter fremgår det af de kommunale akter, at der HAR været tale om et samarbejde mellem havn og kommune.\nFor det andet har lokalbefolkningen på intet tidspunkt officielt hørt om planerne. Det var en tilfældighed, der gjorde, at beboerne blev opmærksomme på husbådsprojektet. Og selvom de landsdækkende dagblade også har skrevet om sagen, har Nokken til dags dato kun modtaget officielle informationer om projektet, når de selv har henvendt sig, oplyser Nokkens Husbådsudvalg til Bryggebladet.\nI et nyligt svar til en af beboerne på Nokken skriver overborgmesteren, at: Du (nokkeboen, red.) skriver ligeledes, at myndighederne er gået stille med dørene. Det er ikke tilfældet. Forslaget til kommuneplantillæg, hvori rammeområdet ved Nokken indgår, er efter Borgerrepræsentationens vedtagelse i juni blevet offentliggjort på kommunens hjemmeside og på bibliotekerne, og det har været annonceret i dagblade og lokalaviser over alt i København.\nMed andre ord: Ikke oplysning fra kommunen. Du skal selv finde ud af det, siger kommunen. Både Islands Brygges Lokalråd og beboerne på Nokken undrer sig dog over, at kommunen ikke tog initiativ til at informere haveforeningen om planerne, som de mener er af en sådan størrelse, at information er påkrævet. Hvad enten det falder inden for de juridiske rammer eller ej.\nI forslaget til kommunalplantillægget om husbåde står der i øvrigt kun, at området ved Nokken kan benyttes til husbåde, ikke at der er tale om et konkret pilotprojekt.\nDen manglende information om husbådsprojektet ved Nokken har også undret medlemmer af havnens såkaldte Arealudviklingsråd. Det fungerer som rådgivende organ og er høringspartner for havnen i forbindelse med afviklingen af den traditionelle havnedrift og udviklingen frem mod en ny benyttelse af havnen. Rådet blev nedsat af staten i forbindelse med etableringen af det nuværende Københavns Havn A/S. Blandt rådets medlemmer er repræsentanter for lokalrådene i København.\n Arealudviklingsrådet har ikke hørt så meget som en lyd om projektet, før Nokken selv gjorde opmærksom på det. Rådet er jo netop sat i verden for at rådgive om havnens fremtidige udvikling, så det undrer mig meget. I det hele taget undrer det mig, at man kan søsætte et så stort pilotprojekt, inden høringsperioden for kommuneplantillægget om husbåde er overstået, siger Arne Bjørn Nielsen til Bryggebladet. Han er Islands Brygges Lokalråds repræsentant i rådet. agn/tkj


Hver femte ramt af sportsskader - halvdelen får ikke behandling - Apotekerforeningen.dk\nHver femte ramt af sportsskader - halvdelen får ikke behandling\n18. marts 2015 Hver femte voksne dansker er kommet til skade ved sport eller motion inden for de seneste to år. Men kun 57 procent søgte råd om behandling af skaden. Løbetræning samt træning i motionscenter er de hyppigste kilder til skader. Det viser en ny MEGAFON-undersøgelse om sports- og motionsskader, der er udført for Apotekerforeningen blandt over 5.000 danskere i februar 2015.\nSeks ud af ti skadede personer fortsatte med at motionere, mens de stadig havde smerter fra skaden, selv om det kan forværre skaden. 28 procent af alle skadede generes stadig til hverdag af deres skade.\nOver halvdelen af alle dem, der søgte råd om behandling, fik det hos lægen eller fysioterapeuten. En fjerdedel besøgte skadestue/sygehus, mens knap hver femte søgte råd blandt venner og bekendte og på internettet. Kun hver tiende fik råd om behandling af skaden fra deres instruktør eller træner.\nDe hyppigste anbefalinger var behandling med fysioterapi, smertestillende medicin og RICEM-princippet (Ro, Is, Compression, Elevation og Mobilisering). Men næsten halvdelen af dem, der fik råd om behandling, fik slet ingen behandling.\nVærst så det ud for dem, der fik anbefalet RICEM, hvor næsten to tredjedele ikke fik den anbefalede behandling. Over halvdelen af alle, der fik behandling mod deres skade, blev behandlet med fysioterapi eller medicin. Undersøgelsen viser også, at tre ud af fire voksne danskere dyrker motion mindst en gang om ugen, og at mere end fire ud af fem voksne motionerer mindst en gang om måneden.


Se min bolig: Camille Karberg | Costume.dk\n12. december 2019 af Marie Heyman\nByliv og basketball udenfor, alverdens vintage, kunst-og loppefund indenfor. Det karakteriserer den 25-årige beklædningsdesignstuderende Camille Karbergs hjem, som hun deler med kunstneren Sophie Linnemann i hjertet af Nørrebro i København.\n“Slanger mig i stuen, som er lejlighedens mest benyttede rum. Her bruger vi mange timer på at snakke og hænge med hinanden og vores gæster. Kjolen er fra Sabine Poupinel, og støvlerne er vintage fra New York.”\n“Køkkenet er vores fælles opholdsrum, hvor Sophie og jeg drikker morgenkaffe sammen, inden vi skal i skole og på arbejde. Den lyserøde Pepsi-plakat er fundet i storskrald, og den anden er et af Sophies håndlavede værker.”\n“Vindueskarmen med skulptur formet af gamle makeup- og kosmetikprodukter, der er blevet vakuumpakket. Min veninde og roomie Sophie Linnemann har lavet den.”\n“Jeg har selv syet flæsepuderne. De er hyggelige til sofaen.”\n“Strikken er fra Ganni. En god og varm vintersag.”\n“Fælles arbejdsbord og sybord, der bliver brugt til mit skolearbejde på Margrethe-Skolen, eller når Sophie og jeg hygger og har god tid til at sy tøj eller tekstiler til vores hjem.”\n“Mit yndlingsspot i lejligheden er altanen i soveværelset, hvor vi kan sidde og kigge ned på gadelivet og en hyggelig basketballbane. Gardinerne er fundet til 10 euro i en bazar-shop på Mallorca.”\n“Jeg føler mig altid tilpas i den her strik. Den er fra et af mine favoritbrands, Icon Visions, som min veninde Cecilie Jørgensen har grundlagt. Bukserne er vintage og er fra Dolce & Gabbana.”\n“I mit soveværelse har jeg begrænset mængden af ting, hvilket giver mig ro i sindet. Sengetæppet er fra Ikea, og jeg har haft det, siden jeg var barn. Det lyserøde sengeskørt har jeg selv syet, og ligesom lampeskærmen er det fra mit interiørbrand Camille Helene.”\n“Et lyserødt hyggehjørne i stuen med Sophies kunst på væggen. Det vævede billede er lavet af min veninde Laura Starup.”\n“Endu et af Sophies værker. Jeg føler mig meget heldig at få lov at have så meget flot kunst i vores hjem. Sophies kunst bringer farve og glæde og sætter prikken over i’et i vores stue. Bukserne på billedet er mine yndlingsbukser og er et nyere vintagekøb. T-shirten er fra Icon Visions.”


Denne side findes på filen "omslag 1-98" - PDF\nDenne side findes på filen "omslag 1-98"\nDownload "Denne side findes på filen "omslag 1-98""\n1 Denne side findes på filen "omslag 1-98" MARTS Untitled :26:06\n2 9'eren Medlemsblad for: Saab Klub Danmark. Udkommer 4 gange årligt i april, juli, oktober og december. Udsendes til medlemmer, annon-cører, div. motorblade, aviser og øvrige bilklubber i ind- og udland. Redaktion: Jørgen Risom. (adresse, se bestyrelsesoversigt) Deadline til nummer 2/98 er den 1. juli. Bladet udsendes ultimo juli måned. Tryk: Kolding Trykcenter, Kolding. Oplag: 400 stk. Udsendes via avispostkontoret, Odense. Eftertryk tilladt med kildeangivelse. Ansvarsfraskrivelse: Redaktionen fraskriver sig ethvert ansvar for indholdet i de enkelte artikler. Såfremt det er muligt vil der i videst mulig omfang forsøges at få bekræftet rigtigheden af de oplysninger, som fremgår af artiklerne. Det er læsernes eget ansvar, når tips og artikler adskiller sig fra fabrikkens foreskrifter og anvisninger. Artikler fremsendes helst på diskette i PC-format (Word 6 el. 7, Word-Perfect, ASCII eller lign.). Giro: Forsidefoto: Den "nye" Saab 9-3 set bagfra. Modellen er årgang 1998 med 3 døre. Foto: Saab Automobile AB. ISSN X Bestyrelsen Formand: Ole Bendtsen Fasanvej Grenå Tlf Næstformand: Jan Nielsen Danavej Næstved Tlf Redaktør: Jørgen Risom Tudvadvej Egtved Tlf Sekretær: Torben S. Christoffersen Strynøvænget Mundelstrup Tlf Kasserer: Michael Retlef Nielsen Gormsvej Kolding Tlf Suppleant: Jakob Jensen Nordbanevej 28A, st. th Skive Tlf Suppleant: Søren Bukdahl Petersen Søndergade 11, 1. tv Vinderup Tlf Suppleant Sjælland: Svend Johansen Fredskovhellet 50, 1. tv Hillerød Tlf Medlem af De Danske Saab Klubber Indholdsfortegnelse Forord/Fra redaktionen Saab presseinformation Gæsteskribenten Saab Our History Nye medlemmer Sommrferien nærmer sig Utraditionel tænkning gennem 50 år To gruppesejre i USA-rallyet Saab introducerer turboladet dieselmotor. Aktiviteter 98 Internationalt træf 1998 Aktiviteter 98/Handelspladsen Syn(d) for Saaben! 2 9'eren Untitled :26:06\n3 Forord Af Ole Bendtsen Så er vi på banen igen, til et nyt og spændende klubår. I skrivende stund er vi ved at lægge vinteren bag os, og hvad angår saltforbruget er vore biler heldigvis sluppet for den helt store påvirkning. Vores vinteraktiviteter i klubregi startede allerede den 24. januar i Kristians garage i Billund, hvor to motorer blev adskilt. Over to lørdage i de følgende måneder blev der arbejdet på at gøre dem klar til udstillingsbrug, dette arbejde er nu afsluttet og resultatet er blevet virkelig fint. Vort foredrag den 28. februar med Carl Buus hos Saab i Randers, måtte vi desværre aflyse, grundet Carl Buus s travlhed. I skrivende stund er der ikke fundet en ny dato til erstatning herfor, hvorfor det indtil videre må udsættes nogle mådener. Den 14. marts var der historisk eftermiddag på stationsvej 1 i Gørløse. For Fra redaktionen af Jørgen Risom Et nyt blad-år står for døren, og med dette også en masse muligheder for at i aktivt kan får del i medindflydelsen på bladets indhold. At det lønner sig at sende indlæg ind til redaktionen ses af at Saabfabrikkens ugeblad for medarbejdere, Saab Idag, har omtalt Søren Bukdals artikel fra sidste nummer af 9 eren, om det at være forelsket, se til højre på siden her. Vi fik en meget rosende omtale med placering på selveste side 2, hvor nyheder normalt omtales. Redaktøren havde valgt at bringe artiklen på dansk, for herved at bibevare Sørens specielle skrivestil - et fint træk. Det er forresten tredje gang klubben omtales i dette blad. Indholdset i denne udgave har lidt islæt af efterdønningerne af sidste års jubilæum i Trolhättan, med tilbageblik på de forgangne 50 år, samt selvfølgelig noget om den nye Saab er også året hvor da af vore biler, fjerde år i træk nød Saab entusiaster godt af Dan og Kristas gæstfrihed og muligheden for at se nærmere på Dans store samling af Saab-relateret litteratur mm.. Arrangementet markerer samtidig starten på en hel række af større og mindre træf på Sjælland. I bladet er der en meget omfattende aktivitetskalender med noget for enhver smag. Jeg håber at alle vil bakke op om initiativerne, det fortjener de medlemmer som har påtaget sig opgaven med at øge aktiviteterne i det sjællandske. I maj måned arrangeres der weekend træf ved Skive, det omfatter blandt andet tilbud om køreteknisk kursus, under ledelse af en instruktør. Sidste år gennemførte vi et lignende arrangement med stor succes. Den 30. juli til den 2. august arrangeres der Internationalt Saab Træf i England. Vi har nu modtaget det færdige program (det som er over fire år gamle skal til tvungen syn. En artikel inde i bladet beskriver forhold herom. Den skarpsindige læser vil bemærke at ser spændende ud). Materialet kan rekvireres hos undertegnede. I den forbindelse vil jeg gerne være behjælpelig med en korordinering af samkørsel, således at de der ønsker at reducere udgiften til færgeoverfarten ved at tage bilen med kan tale sammen, idet denne løsning hører til i den udgiftstunge ende af skalaen, når det kun handler om et ophold på 3-4 dage. På side 22 er der derfor lavet en oversigt over forskellige muligheder for rejseform, her er et af tilbudene blandt andet at vi flyver fra Billund. En løsning har flere allerede valgt, men her gælder også førnævnt, ring og lad os få en snak, jo flere flybilletter vi kan besætte vil måske medføre en form for rabat, således at så mange som muligt kan få muligheden for at prøve det at køre i den modsatte side af vejen. denne udgave indeholder væsentlig mere tekst end billeder. Det skyldes at der hedigvis er indkommet mere stof til bladet end jeg havde forventet, så bliv endelig ved med det, og bladet vil forhåbentlig bliver mere varieret. Vi er blevet kontaktet af et medlem fra Saab klubben i Tyskland, som ønsker at købe en Saab 99 turbo med 16v motor. Der skulle efter hans udsagn være blevet produceret et antal med denne motor til nogle få lande. Han ønsker ligeledes at købe en Saab 900 convertible modelår indtil Bilerne er begge svære at få fat på i Tyskland, så er der nogle af jer der kan hjælpe med en sådan eller oplysninger om dem kan jeg kontaktes desangående. Til sidst håber jeg på at vi mødes til nogle af årets arrangmenter. God læselyst - redaktøren. Kvalitetspolitik: Saab Automobiler skal være førende i sin klasse i katerogien kundetilfrdshed. Dette skal opnås gennem: - systematisk arbejdsindsats kendetegnet ved stadig forbedring. - kundefokusering med et hundrede procents engagement fra hele organisationen. - førsteklasses produktkvalitet. MARTS Untitled :26:06\n4 Saab Presseinformation - Den nye Saab 9-3 Den nye Saab 9-3 (ni tre) er en videreudvikling af Saab s 900 serie, og er den nyeste i Saab s modelprogram. Saab 9-3 adskiller sig fra sin forgænger både hvad angår eksteriør og interiør samt en lang række tekniske nyheder. Den har en velafvejet kombination af avanceret ergonomi, sikre og forudsigelige køreegenskaber, meget høj kollisionssikkerhed og gode præstationer. Stilforandringer Saab 9-3 har fået en ny frontgrill med vingeformet midterprofil og nye indfarvede stødfangere. Den bageste nummerplade er blevet flyttet op, og er nu placeret mellem de bageste lygter, dekorationspanelet er taget væk, således at den tidligere konkave nederste del af bagklappen nu følger overkantens krumning. På 3- og 5 dørs biler er det højt placerede bremselys flyttet til bagrudens øverste kant for at gøre udsynet bedre. Saab 2,2 TiD For første gang tilbyder Saab en helt ny firecylindret, direkte indsprøjtning, turboladet 2,2 liters dieselmotor med fire ventiler pr. cylinder og dobbelte balanceaksler - Saab 2,2 TiD. Den nye 2,2 TiD har en max effekt på 115 hk ved omdr./ min. og et maximalt drejningsmoment på 260 Nm allerede ved omdr./min. Accelerationstiden fra 0 til 100 km/t. er 10,9 sekunder, og topfarten er ca. 200 km/t. Vigtigere er imidlertid motorens fleksibilitet ved f.eks. overhalinger. Accelerationstiden fra 60 til 100 km/t. i fjerde gear er 8,3 sekunder og fra 80 til 120 km/t. i femte gear er den 12,8 sekunder. Saab 9-3 leveres i øvrigt med en 2,0i motor på 130 hk, en 2,3i motor på 150 hk eller en 2,0 Turbo motor på 185 hk. Gladsaxevej Søborg Tlf.: Mandag-fredag: Lørdag-søndag: Køb og salg af brugte og nye SAAB'er Kontakt os og få et tilbud på din SAAB Eget værksted samt salg af reservedele Real-life safety Den allerede gode kollisionssikkerhed er øget yderligere i Saab 9-3, hvor indførelsen af Saab Aktive Head Restraint (SAHR) og sideairbags er standardudstyr. Sideairbaggen er af den såkaldte hovedbryst type hvilket betyder, at både brystkasse og hoved beskyttes. Sideairbaggen er monteret på forsædet for at give de kørende optimal beskyttelse uanset stolens position. Saab s aktive nakkebeskyttere Saab Active Head Restraint (SAHR) er fremstillet for at mindske risikoen for piskesmeldsskader, ved at begrænse hovedets bevægelse ved kollision bagfra. Chassis Chassiset på Saab 9-3 er blevet udviklet på en række punkter, hvilket indebærer en yderligere forbedret styrepræcision og kørekomfort. Den øverste befæstigelse af MacPherson fjederben er modificeret for at give en længere fjedervandring, hvilket øger kørekomforten og forbedrer køreegenskaberne. Hele fjederbenet, der desuden er af en stærkere konstruktion, giver øget retningsstabilitet og højere præcision i styringen. Tandstangen er blevet modificeret fra 18:1 til 16:1, hvilket har resulteret i en mere direkte styring. Cockpit Nye bredere sæderammer med længere sædepolster og dybere skålformet ryg giver bedre siddekomfort og bedre støtte samt øget fodplads til bagsædepassagerene. Sammen med speedometeret, der er komprimeret over 140 km/t. og den udbyggede Night panel funktion forbedres førerergonomien og forstærkes cockpit fornemmelsen på førersædet. Et endnu bedre klimaanlæg forbedrer interiøret for de kørende. Tyverisikringssystem Alle Saab 9-3 modeller er forsynet med en elektronisk startspære, som forhindrer at motoren kan startes, hvis ikke den rigtige nøgle anvendes. Dørlåsen er forsynet med elektrisk aktiveret tyverisikring og fritroterende låsecylinder, hvilket betyder, at dørene ikke kan lukkes op udefra uden brug af korrekt nøgle. Som fabriksmonteret ekstraudstyr tilbydes en avanceret tyverialarm med glasknusningscensor og alarmcensor i dørene, motorhjelm og bagagerumsklap. Saab 9-3 Cabriolet Kalechen på Saab 9-3 Cabriolet betjenes ved hjælp af hydraulik, og lukkes til vinduesrammen ved hjælp af et enkelt centralt placeret håndtag. Højden på bagruden er øget for et bedre udsyn bagud. Endvidere er støjisoleringen af kupeen forbedret yderligere idet bagsiden af kalechen er blevet isoleret med et 6 cm tykt isoleringsmateriale. Saab 9-3 kommer til Danmark i marts måned. Prisen starter ved kr for Saab 9-3 2,0i 5-dørs. I den pris er blandt andet sædevarme i forsæderne, forlygtevisker/vasker, bagrudevisker/vasker, kabineluftfilter, velourindtræk, night panel funktion, el betjente sideruder, metallakering, fartpilot samt udvidet kørecomputer standard. pressemeddelelser fortsættes side 'eren Untitled :26:06\n5 "Gæsteskribenten" SAAB KLUB DANMARK Følgende artikel er skrevet af vores nye kontaktperson hos Saab - svenske Gösta Jakfors.(Ham der havde den røde Sonett, Saab 94 Super Sport, med til træffet i Billund i 1996.) Artiklen er ikke oversat, da indholdet kommer mere til sin ret på originalsproget og svensk er ikke så svært at forstå på skrift, bare man læser enkelte sætninger to gange eller mere.. Trollhättan Hej på alla Saab-Club vänner! Jag heter Gösta Jakfors och är Er Club-coordinator det vill säga jag jobbar på fabrikken i Trollhättan. Detta känner ni säkert till men nu tänkte jag berätta lite om mig själv. År 1963 började jag på Saab första gången, 20 år gammal. Jag fick ett jobb som motor byggare på motorlaboratoriet. Detta innebar att man byggde experiment och test motorer som kördes i motorprovbänkar men också i bil. På den tiden fanns bara två-taktsmotorer. Efter ett år lämnade jag Saab och flyttade till en annan bilfabrik i västra Sverige. Här tillverkades fyrtaktsmotorer lämnade jag och for till USA. Men återkom en kort tid till Saab och jobbade både med V4 och 99:a motorer bar det åter av till USA, denna gång för att stanna i 5 år. Prövade på livet som mek hos olika Saab åf tredje gången, Saab igen och sedan dess har jag varit kvar, mitt jobb har varit som service techniker inom eftermarknaden. Har besökt importörer i ett antal länder under mina 16 år och arbetsuppgifterna har skiftat under årens lopp. Allt från kundbilar till veteranfordon. Själv har jag kört lite bantävling på 60-talet med 96-tvåtakt detta mestadels i Danmark, på Roskilde Ring - Ring Djursland o.s.v. Har också en gammal bil från 1956 som hjälper mig att hålla igång intresset för gammal saabar. Detta är en kort berättelse om vem jag är, hoppas vi ses framöver vid olika Saabträffar. Med bästa hälsningar Er Saab Club-coordinator Gösta Jakfors Saab Automobile AB Trollhättan Sverige Göstas Saab Sonett 94 med chassisnr. #3 MARTS Untitled :26:07\n6 Saab Our History En ting er sikker og det er at Saab bilerne er unikke. Men lige så unik er historien bag dette firma, som gennem 50 år har været besat af tanken om hele tiden at forbedre køreglæden og sikkerheden i dets produkter. Historien bag den første Saab er hørt før, men altid værd at få genfortalt. Tilbage i 1945, blev et hold flyingeniører fra den velrenommerede flyproducent Svenska Aeroplan Aktiebolaget (SAAB), bedt om at designe en bil. Det var ikke et helt normalt team. Ingen af dem havde før designet biler, og nogen havde ikke engang kørekort. Men teamet blev ledet af flyingeniør Gunnar Ljungström og naturtalentet designeren Sixten Sason, og de støttede sig til deres erfaring inden for flydesign og respekten for de aerodynamiske principper. Gunnar Ljungström, nu 92 år gammel, havde en anderledes indstilling til bildesign, da jeg startede på projektet var min holdning at denne bil ikke skulle være en kopi af en allerede eksisterende bil Vi havde generelt mange visioner om den nye bil.sikkerhed var allerede dengang en vigtig ting for os. Resultatet blev en bil med et meget aerodynamisk karrosseri, nærmest med form som en vinge i profil. Endnu mere overraskende var pladsen indvendig i forhold til det beskedne ydre. Motoren var placeret på tværs i front med træk på forhjulene. Dette gav mere plads i kabinen, samt gode køreegenskaber på de svenske vinterveje. Bilen var billig at producere og praktisk. Dengang bilen blev introduceret (juni 1947), var man ikke forvænt med disse kvaliteter. Uden at vide det, havde disse første Saab designere startet en efterhånden 50 års Saab tradition med at tænke anderledes i forhold til den ordinære bilindustri. Da de var ingeniører (og ikke reklamefolk), fik bilen navnet Saab 92. Dette navn var taget fra nummerserien for Saabs civile flyproduktion, som blev bygget på den tid. Bilen kunne kun fås i en farve mos grøn - for at forenkle lakeringsprocessen. Saab 92 gik lige ind i hjertet på en hel generation af svenskere. Bilens design og dens jordnære funktionalitet var velset. Og frem for alt, så var den sjov at køre i. HADSUND AUTOHANDEL Vandværksvej Hadsund H.C. AUTOCENTER A/S Grenåvej Randers 'eren Untitled :26:07\n7 1937 Svenska Aeroplan Aktiebolaget (Saab) blev dannet i april og skulle producere militærfly i Trollhättan. I august begyndte man at bygge fabrikshallerne og flyvepladsen ved Stallbacka og Malöga Da krigen slutter, bliver man enig om at selskabets erfaring inden for design og maskinproduktion, skal udnyttes til at producere biler. Et lille team på 15 fly ingeniører ledet af Gunnar Ljungström, som bliver udvidet med Sixten Sason, dengang teknisk tegner på Saab, senere en af Sveriges største industri designere I april begyndte arbejdet på den første kørende prototype Ursaaben er klar i november og de hemmelige prøvekørsler begynder Prototype bliver vist for den samlede presse i Linköping den 10 juni. Saab oplyser at bilen skal produceres i Trollhättan I december starter serieproduktionen med to varianter: En standard 92 og en Deluxe version. Saab deltager i en del rallyer, for at teste bilen under ekstreme forhold De første biler leveres til kunderne i Sverige. Saab vinder Rikspokalen i det nok hårdeste og mest betydningsfulde rally i Sverige. Rolf Melde, den ledende test ingeniør vandt samlet og det vindene Saab team bliver hædret frem for eksempel Porsche Greta Molander vinder Ladies Class i Monte Carlo Rallyet Saab 93 erstatter 92éren med en ny undervogn, nylig opfundet slangeløse dæk, ny front og grill og en 748cc 33hk trecylindrede motor Saab Sonett Super Sport prototype debuterer. En åben topersons sportsvogn i glasfiber med en letvægts chassisramme udviklet for at imødegå nye konkurrence regler Saab 95 stationcar versionen bliver lanceret. Den havde en treide nedfældbart bagvendt sæderække, som gjorde den til en reel syvpersoners Saab 96 bliver afsløret den 17 februar for offentligheden. Den har fået en del ændringer i eksteriøret og andre forbedringer såsom ventilation i kabinen og en større og mere kraftfuld maskine. 96éren var den mest solgte af modellerne gennem 60érne Perioden hvor Saabs rally succes starter. Erik Carlsson vinder British RAC Rally i 1960, 1961 og 1962 og Monte Carlo Rally i 1962 og Sikkerhedsseler bliver indført som standardudstyr i 1962, adskillige år før det bliver påbudt Saab bliver den første større bilproducent, som indfører diagonalt opdelt bremsesystem fortsættes... MARTS Untitled :26:07\n8 Sidespejlet med vidvinkel vinder en pris i Tyskland, som årets forbedring indenfor sikkerhed Asbestfrie bremsebelægninger. Saab er den første producent i verden, som introducerer en belægning, som ikke indeholder asbest Saab 9000 vises frem for offentligheden. Saabs nr. tre helt nye bil. Den lanceres som en praktisk 5-dørs luksusbil, men med en formgivning, som en sedan Saab fremviser Saab Direct Ignition, som er et datastyret tændingssystem. Systemet har ingen strømfordeler, bevægelige dele eller tændkabler. Saab DI er helt vedligeholdelsesfrit, og risikoen for driftsforstyrrelser på grund af snavs eller fugt er elimineret Tre standard Saab 9000 sætter to verdens- og 21 internationale fartrekorder på Talladega banen i USA. Den hurtigste bil har en gennemsnitshastighed på 213,229 km/t. over km. Den første Saab 900 cabriolet vises frem. Saab 9000 får prisen som den sikreste bil i Sverige, af det svenske forsikringsselskab Folksam Saab 9000 CS introduceres som en markant opgraderet Ny front og bagende, forstærket sikkerhedsbur og sidebeskyttelse, samt bedre køreegenskaber. Endnu engang er Saab først. Freon-fri air conditioning indføres Saab Trionic motorstyringssystem med 32 bit microprocessor lanceres i Saab Den nye Saab 900 lanceres i Trollhättan og modtager mange priser for nye sikkerhedsdetaljer, ny 2 liters turbo motor og en ny V6 motor Saab 9000 CD 4-dørs versionen vises frem i Nice i Frankrig i starten af året Den 15. december køber General Motors 50% af Saab Scania s personbilsdivision og Saab Automobile AB dannes Saab Automobile AB bliver officielt dannet den 15 marts Saab dørs Coupé og en ny Saab 900 cabriolet vises frem på Detroit Motor Show i USA Saab fremviser den unikke nakkestøtte (Active Head Restraint System) på Geneva Motor Show, som skal mind- 8 9'eren Untitled :26:07\n9 Saab 99 to dørs bliver vist frem for pressen. Den første helt nye model siden blev lanceret. Saab Sonett II vises frem. Den er lavet specielt til det amerikanske marked for at give Saab noget omtale derovre, hvor europæiske rally succeser tæller knap så meget. Den blev introduceret med den lille totakter, som dog ret hurtigt blev erstattet af V4 eren Saab fremviser 1971 modellen, som bl.a. har fået viskere på forlygterne, varme i førersædet, og selvoprettende kofangere. Saab vinder den første internationale sikkerhedspris. I februar 1970 passerer den totale produktion siden enheder Stig Blomqvist vinder to afdelinger i verdensmesterskabet; Swedish Rally og British RAC Rally Saab 99 vinder prisen Årets bil i Sverige Saab introducerer kollisionsbeskyttelse i dørene Saab 99 fås nu også som Combi Coupe. En tredørs hatchback, et koncept, som bliver Saabs kendemærke udadtil i 70érne og 80érne Saab Turbo konceptet vises frem for pressen i august og Saab bliver den første bilproducent, som tilbyder en familiebil med turbolader. Saab introducer en trevejs katalysator med lambda-sonde. Saab nr. en million forlader samlebåndet i Trollhättan Saab 99 Turbo fremvises på IAA messen i Frankfurt. ske antallet af piskesmældsskader ved påkørsler bagfra. Saab 900 sætter 40 nye hastigheds- og udholdenhedsrekorder på Talladega banen i USA inklusiv en gennemsnitshastighed på 226,450 km/t. over mil/ km. Bilerne er standardbiler taget direkte fra samlebåndet og kørt af journalister fra hele verden og Saab ansatte Saab fejrer deres 50 års jubilæum. Saab laver en jubilæumsudgave af 9000 éren, samtidig med at der laves en 900 version kaldet Talladega til minde om udholdenhedsløbene på Talladega banen i USA. Den nye Saab 9 5 vises frem på IAA Frankfurt Motor Show Den nye Saab 9-3 vises frem på Detroit Motorshow Bl.a. med en dieselmotor! Hvad mon fremtiden bringer! De næste 50 år kan begynde Ovenstående artikel er hentet fra Saab s hjemmeside på internettet Saab 900 bliver introduceret. Den er baseret på 99 platformen, men med en større hjulafstand, ny front og nyt interiør. I starten kun som tre- og femdørs hatchback. Den moderne Saabs æra begynder. Saab introducer kabine luftfilter, som fjerner pollen og andre urenheder fra Automatic Performance Control System (APC) introduceres på Turbo modellen, som hindrer tændingsbanken og gør at bilen kan køre på forskellige oktantal. MARTS Untitled :26:07\n10 Yokohama annonce F 10 9'eren Untitled :26:07\n11 Saab Klub Danmark byder velkommen til følgende nye medlemmer Tom Kristensen, tranevej 101, 8721 Daugård Jan Hass, Klostervej 100a, 8680 Ry Lars Christoffersen, Ulrikkenborg Alle 32, 2.th, 2800 Lyngby Benny Madsen, Junivej 10, Andrup, 6705 Esbjerg Ø. Finn Arnth Sørensen, Viaduktvej 9, 3450 Allerød Egon Christensen, Grøndalsvej 2, Seest, 6000 Kolding Henry Frederiksen, Vibevej 13, 6440 Augustenborg Jørgen Axelsen, Landlyststien 21, 4.th, 2635 Ishøj Freddy H. Christensen, Hyldestubben 20, 2730 Herlev Morten Pedersen, Fiskerivej 5e, 6832 Ansager Nielsens Auto, Odensevej 40, Verninge, 5690 Tommerup Jens Faber Kongsvad, Stenløkken 77, 3460 Birkerød Mogens Vesth Marker, Veggerslev Kærvej 7, 8500 Grenå Peer Rav Olesen, Spanget 1b, Nr. Lyndelse, 5792 Årslev Hermeenn Ottsen, Munkemaen 14, Andrup, 5270 Odense N Finn Arentoft Nielsen, Engvej 26, Tommerup St., 5690 Tommerup Jan Larsen, Vårager 7, 7120 Vejle Ø Frank Bugtrup, Dybrovej 11, 8270 Højbjerg Hvem er god, hvem er dårlig? Denne årtusindgamle filosofi har fået en ny dimension. Spørgsmålet er om motorkontoret gennem valget af nummerplader har ville gi sit besyv med på hvilken bil som er god eller dårlig - jeg lader læseren afgøre spørgsmålet. Kilde: Saab Idag nr. 31/1997. Sommerferien nærmer sig. Ferieoplevelse modtaget fra Per Kristiansen, Langeskov. Hvis man er til biler og andet teknisk isenkram og ferieturen i år eller senere går til det sydvestlige Tyskland, kan jeg varmt anbefale et besøg på Auto og Teknik Museum i Sinsheim. Anna-Grete og jeg besøgte muset i 92, det er godt nok 6 år siden og der kan være sket meget siden dengang, men vi blev meget imponeret over dette kæmpe store tekniske museum, som dengang var på m² med over udstillingsgenstande, fordelt på over 300 klenodier indenfor veteran biler og motorcykler, og videre kan nævnes gamle traktorer, dampmaskiner og kæmpe store damplokomotiver. Vi talte dem ikke men der skulle også være 60 flyvemaskiner nogle ophængt under lofterne andre sat op på søjler udenfor. I den ene af hallerne var der bygget et militærhistorisk afsnit op bl.a. med en masse militært isenkram fra 2. Verdenskrig med kampvogne, biler, flyvemaskiner, hvoraf nogle er samlet og andre ligger stadig som vrag efter nedskydningen. På muset i øvrigt findes der masser af ting og sager lige fra telefoner, symaskiner, radioer til verdens største mekaniske musikmaskine bygget i 1912 og det virker, for hvis man putter en mønt i en automat starter maskineriet med at spille meget højt musik. Det er et museum der skal opleves, husk også at sætte en hel dag af til besøget, og et godt råd når bilen skal parkeres. Parker ikke under flyvemaskinerne på søjler, da vi besøgte muset var der en hydraulikslange til en løftecylinder som skulle løfte flynæsen op og ned der var sprunget, bilerne under denne var oversprøjtet med olie. Vi holdt et godt stykke derfra heldigvis. Hvordan finder man så dette museum? Sinsheim ligger lige op til motorvej nr. 6 (E50) sydøst for Heidelberg. Adressen er: Sinsheim Auto og Teknik Museum Ober Au Sinsheim Vi håber nogen kan få glæde af denne lille anbefaling i planlægningen af ferie-turen. MARTS Untitled :26:07\n12 Utraditionel tænkning gennem 50 år. I et halvt århundrede har Saab haft en større indflydelse på motor industrien når man tager dens størrelse i betragtning. Mange nye dele til biler er blevet udviklet af Saab. Her viser vi blot et fåtal af dem. I 1971 blev Saab Road Accident Investigation Group bedt om at undersøge de mere alvorlige ulykker, som Saab biler var indblandet i. Teamet undersøgte bilerne, interviewede politiet, vidner, doktorer og studerede medicin rapporterne. Resultatet af studierne blev speciel designede stål bjælker indbygget i dørene, som skulle beskytte passagererne mod effekten af en sidekollision. Lignende systemer findes den dag i dag i mange andre bilmærker Turboladning til Personbiler. I 1970 erne var der bred enighed om at turboladning var uforenelige med almindelige personbiler. Saab ingeniørerne tog udfordringen op og designede en turbine/kompressor enhed som blev fodret af trykket fra udstødningsgasserne. Turboladeren på Saab 99 Turbo var revolutionerende: Den var lille, pålidelig og meget effektiv. Den var blevet anvendelig til hverdagsbrug, samtidig med at den reducerede brændstofforbruget og sænkede arbejdstemperaturen i motoren. Ved at tilslutte en Intercooler til at køle den sammenpressede luft ned, blev turboen endnu mere effektiv, idet kold luft kan indeholde mere ilt i forhold til massen. Således opnås en bedre forbrænding. Saab turboladeren satte en ny standard for hvordan man kunne udnytte en forholdsvis lille motor Saab Direct Ignition System. Med Saab Direct Ignition System har Saab ingeniørerne elimineret mange af de problemer, som kan forårsage startvanskeligheder, ujævn motorgang og høje vedligeholdelses omkostninger. Systemet består af 4 tændrør med hvert sit indkapslet tændingssystem, som er monteret lige over tændrøret og afgiver hele volt. Dette sikrer en konstant tænding, selv med et dårligt batteri eller under dårlige vejrforhold Lavtryksturbo Motor (Ecopower) Saab Turbo konceptet er under konstant udvikling for at få en endnu renere forbrænding og et lavere brændstofforbrug. Lavtryksturbo systemet er omfattende og består af et turbotryk på kun 0.4 bar maks., med en intercooler, Saab Trionic System og en avanceret 3-vejs katalysator. Resultatet er maksimal udnyttelse af drejningsmoment og hestekræfter fra en relativ lille motor Hvilket vil sige en kraftfuld motor over et bredt omdrejningsområde uden turbotøven Freon Fri Air Conditioning. 9'eren Untitled :26:07\n13 1970 Forlygte Vaske/Viske System Da Saab ingeniørerne fandt ud af at en forlygte kunne miste op til 90% af lysstyrken ved tilsmudsning, gik de i gang med at konstruere et system, som kunne forhindre dette. Systemet var egentligt ganske simpelt. Det bestod af et viskeblad, som viskede horisontalt fra den inderste del af lampen og udefter. Den blev assisteret af en sprinklerdyse, som samtidigt vaskede lygten. Dette system var integreret i frontgrillen og blev automatisk aktiveret, når forrude viskerne blev aktiveret i højeste hastighed Elopvarmet Forsæde. Undersøgelser viste at en fører, som er varm føler sig bedre tilpas og reagere derfor hurtigere i en evt. kritisk situation. Elopvarmede sæder varmer føreren hurtigt og effektivt op. Ikke alene forbedre de sikkerheden, de eliminere også en del rygproblemer. Saab ingeniørerne fandt ud af hvilken temperatur, som sikrede optimal komfort og hvor den bedste placering i sædet ville være. Det endelige produkt bestod af to netposer, som indeholdt fire sæt varmeledere på en varmereflekterende baggrund. Varmeelementerne blev styret af en termostat placeret nær sædets overflade, som skulle aktivere sædevarmen ved 14 0 C og slå den fra ved 28 0 C Selvoprettende Kofangere. Saab ingeniørerne undrede sig over, hvorfor det skulle være nødvendigt at skifte kofangerne efter selv små sammenstød og skulle det virkelig være rigtigt at passagerne i bilen skulle udsættes for G-påvirkninger ved selvsamme lave hastigheder? Løsningen på disse problemer blev introduceret på Saab 99 i form af selvoprettende kofangere. De bestod af celleopdelte plasticblokke indsvøbt i et gummihylster. Den var selvoprettende helt op til sammenstød på 8 km/t Side Kollisions Bjælker. Saab har altid været i førerpositionen, når det gjaldt opfindelser der kunne fremme sikkerheden i biler. MARTS Untitled :26:07\n14 1993 Saab Safeseat Saab ingeniørerne blev bedt om at forbedre sikkerheden for bagsædepassagerene. Saab Safeseat består af sidebeskyttelse i dørene, samt en kraftig stålbjælke under bagsædet og endnu en bag nakkestøtterne, som sikkerhedsselerne er hægtede på. De to tværgående bjælker hjælper til med at fordele trykket fra en evt. sidekollision og den øvre bjælke er samtidig med til at holde bagagen omme bagi ved en evt. kollision forfra. Bjælken under bagsædet sørger samtidig for at passagererne ikke glider ud under selerne ved en kollision forfra. Dette kaldes antidyk beskyttelse (Anti-Submarining Protection). Resultatet er nok verdens sikreste bagsæde, som desuden kan fås med to integrerede barnesæder som tilvalg Saab Sensonic Transmission Saab ingeniørerne blev inspireret af fuldautomatiske koblinger fra Formel 1 biler og var de første, som indførte det i almindelige personbiler. Saab Sensonic system overvåger motorens omdrejningstal, bilens hastighed, gasspjældet og gearstangens bevægelser og er forbundet med Saab Trionic systemet. Saab Sensonic systemet gemmer også de informationer den får om førerens kørestil og gearskifte. Når du begynder med at flytte gearstangen vil Sensonic hurtigt udkoble og når du har valgt det næste gear vil den uden ryk af nogen art indkoble det valgte gear. Resultatet er hurtigere, blidere og frem for alt mere effektive gearskift for selv den bedste billist. Mindre slitage på koblingen og bedre brændstoføkonomi og senere hen. Asymmetrisk turboladning i V6 motor, tændrør -i- stemplet tænding, vandindsprøjtning, som skal reducere temperaturen i forbrændingskammeret Saab Active Head Restraint (SAHR) introduceres i Saab9-5 Den første effektive beskyttelse mod whip-lash skader....og mange flere opfindelser er på vej fra Saab 14 9'eren Untitled :26:07\n15 Saab ingeniørerne var klar over at brugen af CFC gasser i air conditioning anlæg og andre kølesystemer medvirkende til nedbrydning af ozonlaget. Et nyt system blev taget i brug, som bestod af en hel ny kompressor: nye slanger, forseglinger og en ny smøreolie som skulle kunne håndtere det nye kølemiddel HFC134a. Det nye kølemiddel skader ikke ozonlaget og har de samme gode køleegenskaber som det gamle CFC anlæg. Det nye system var så langt fremme, at det satte standard for en masse andre lande Trionic Motor Styring. Igen var Saab først et fuldt integreret motor styrings system. Saab Trionic bestod af en kraftfuld 32-bit microprocessor (Den kan foretage 2 millioner beregninger pr. minut.), som brugte det enkelte tændrør som en slags sonde der konstant tjekkede forbrændingskvaliteten mht. blandingsforhold og tændingstidspunktet. Saab Trionic er i stand til at bestemme inden for brøkdele af et sekund om en forbrænding er færdig eller om en indstilling skal ændres og om føreren har ændret trykket på speederen. Da Saab Trionic er et bearbejdningsprogram, kan det lære forskellige kørselsmønstre og kan gemme dem til senere brug. Resultatet er forøget præstation, mindre forurening og reduceret brændstofforbrug Black Panel Instrument Display. Et firma som Saab, der som bekendt også producere fly, kan nemt finde ligheder mellem at flyve et højteknologisk fly og køre en tilsvarende højteknologisk bil. Saab Black Panel får føreren til at koncentrere sig om de få instrumenter, som er nødvendige ved kørsel i mørke. Dette system gør at føreren kan slå alle instrumenterne fra på nær speedometeret. Hvis der sker et eller andet uventet (F.eks. lav brændstofbeholdning), tændes det enkelte nødvendige display for at informere føreren. Og vil føreren igen have fuld belysning i instrumentbrættet, skal han bare trykke på Black Panel knappen igen. MARTS Untitled :26:07\n16 Syn(d) for Saaben! Af Søren Bukdal Pedersen D-Dag Du ved at det også sker for dig en dag. Men hver gang emnet bliver bragt på banen i din omgangskreds fortrænger du bevidst denne kendsgerning og her tænker jeg hverken på donorkort eller Amsterdamtraktaten. Nej det er meget være; Jeg tænker på dagen hvor du får endnu en rudekuvert ind af døren. Men denne gang kan du ikke sætte noget præcist tal på det medfølgende girokort. Nå ja, der står jo godt nok kr. 350,- på det, men hvad skal der betales inden du kan gå ned på Posthuset og betale de sølle kr. 350,-? Hvad snakker han egentlig om? Jeg snakker om den dag hvor din kære gamle Saab skal stå skoleret for den store stygge Statens Bilinspektion Den dag hvor du måske for en sikkerheds skyld bestiller en taxi, så du ikke risikerer at skulle gå hjem fra synshallen. Den dag hvor du lige slår et smut forbi cykelhandleren, bare for lige at tjekke priserne på de nye cykler. Men det kan også blive dagen hvor din bil faktisk stiger et par tusinde kroner i værdi, idet den kører direkte gennem synshallen og derved er lettere at få solgt, da den jo nu lige pludselig kan sælges som nysynet.!!! Hvad sker der i forbindelse med et syn? Kan jeg selv gøre noget for at min bil ikke bliver klippet? Disse spørgsmål og mange flere kan du få svar på ved at læse følgende artikel som venligst er lånt fra ALFA ROMEO KLUB DANMARK s bilblad ALFA ROMEO NYT 5/97" og er skrevet af Peter Dyrelund. Lovgrundlag. Indførelsen af periodisk, teknisk kontrol af personbiler følger af EF-direktiv 91/328/ EØF af 21. juni 1991 om ændring af direktiv 77/143/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om teknisk kontrol med motordrevne køretøjer og påhængsvogne. EF har fastsat, at obligatorisk syn for personbiler skal træde i kraft, senest den 1. januar 1998, i de medlemsstater, herunder Danmark, der ikke havde periodisk syn for personbiler pr. 31. december Dansk Lovgivning. I Danmark er EF-direktivet gennemført ved Lov nr. 382 af 18. maj 1994 om ændring af færdselsloven, hvorefter der indføres periodisk syn af personbiler senest fra 1. Januar Loven udmøntes i en ny bekendtgørelse fra Trafikministeriet om registrering af motorkøretøjer m.v. Bekendtgørelsen er for tiden under udarbejdelse(oktober 1997 red.), så artiklen her er baseret på foreløbige oplysninger, herunder fra et pressemøde afholdt herom. Med lovændringen vil en væsentlig del af de ejerskiftesyn, der foretages efter den nugældende ordning, bortfalde. Hvilke biler skal nu til syn? Personbiler til højest 9 personer, føreren medregnet, er underkastet periodisk syn, første gang 4 år efter førsteregistrering og derefter med 2 års mellemrum. Køretøjer registreret til veterankørsel er underkastet periodisk syn første gang 40 år efter første registrering og derefter med 8 års mellemrum. Et køretøj kan registreres som veterankøretøj, når det er registreret første gang før den 1. januar Antal Syn. Tilgangen af periodisk syn af personbiler, fra 1. januar 1998, betyder en forøgelse med syn om året, hvilket er en fordobling af den nuværende årlige synsmængde. Statens Bilinspektion indkalder. Fra 1. Januar 1998 er det Statens Bilinspektion, der indkalder alle køretøjer til syn. Denne opgave har hidtil været udført af Rigspolitiet. Indkaldelser til syn er fortsat baseret på information fra Centralregisteret for Motorkøretøjer. Synstidspunkt. En personbil bliver indkaldt til syn tidligst 2 måneder før og senest 3 måneder efter den månedsdato, der er første regi-streringsdato. Personbiler registreret i lige år vil blive indkaldt i lige år. Personbiler registreret i ulige år vil blive indkaldt i ulige år. Eksempel 1: En personbil, der er registreret første gang den 1. marts 1998, vil blive indkaldt til syn den 1. marts 1998 (minus 2/plus 3 måneder). Eksempel 2: En personbil, der er registreret første gang den 14. november 1979, vil blive indkaldt til syn den 14. november 1999 (minus 2/plus 3 måneder). Indkaldelse. Ejer eller bruger af personbilen modtager indkaldelsen til syn 4-10 uger før synstidspunktet. Med indkaldelsen følger et forslag til tidspunkt og sted for synet. Hvis tidspunktet passer ejer/bruger, skal det bekræftes inden 2 uger, hvilket kan ske via en tast selv service eller telefon til et landsdækkende bookingkontor i Avedøre. Hvis tid eller sted ikke passer, kan det ændres via telefon til bookingkontoret. På indkaldelsen er der desuden angivet en seneste dato for at møde til syn med bilen. Hvis denne dato overskrides, sender Bilinspektionen meddelelse til Centralregisteret. Ifølge det på pressemødet oplyste, vil politiet ikke hente nummerpladerne på holdende biler, men kun på biler, der antræffes kørende på vejene. Frivilligt syn. Ejer/bruger af en personbil kan stille til frivilligt syn op til 6 måneder før månedsdatoen for periodisk syn. Dette frivillige syn accepteres som gældende for det efterfølgende periodiske syn - uden tidstab. Fast flytning af syn. Ejer/bruger af en personbil kan få en fast flytning af månedsdato for periodisk syn. Den faste flytning kan kun ske til et tidligere tidspunkt, og flytningen indebærer et tidstab. Personbiler, synet i En personbil, der er synet og godkendt i 2. Halvår af 1997, og som efter de nye regler skal til periodisk syn i 1998, bliver ikke indkaldt til periodisk syn i 1998, såfremt månedsdatoen falder mindre end 6 måneder efter godkendelsen i Det vil sige, at hvis bilen f.eks. er synet den 15. Oktober 1997, og dens månedsdato er 14. April 1998, vil den ikke blive indkaldt til syn før 14 april Man vil også ved henvendelse til motorkontoret kunne få anmeldt den dato hvor man har været til syn i 1997, som ny månedsdato. Denne dato, f.eks. den 15. april 1997, vil så danne grundlag for fremtidige syn således, at bilen vil blive indkaldt til syn den 15. april 1999, 15. april 2001 o.s.v. Synssted. Synet kan gennemføres i en af Bilinspektionens synshaller eller på et værksted, 16 9'eren Untitled :26:07\n17 som er godkendt af Statens Bilinspektion (pladssynsværksted). Begge steder vil synet blive foretaget af personale fra Statens Bilinspektion. Personligt fremmøde eller ej. Ejer/bruger af personbilen kan vælge at møde frem med bilen selv, eller man kan lade et værksted sørge for, at bilen bliver bragt til syn. Betaling. Et syn vil koste 350 kr., et omsyn 175 kr. Beløbene vil blive reguleret årligt jf. lov om en satsreguleringsprocent. I modsætning til i dag, hvor man skal betale beløbet forud via et giroindbetalingskort og møde med original kvittering, skal man fra 1. Januar 1998 betale, når man møder til syn. Betalingen kan her ske kontant, med check eller med Dankort.. Synets indhold. Der er ingen ændringer i indholdet af et syn i forhold til i dag. Synspersonalet vil som hidtil kontrollere de færdselssikkerhedsmæssige og miljømæssige forhold. Af færdselssikkerhedsmæssige forhold kan nævnes kontrol af styreapparat, bremser, lygter og bærende dele, herunder hjulophæng, dæk og støddæmpere. Af miljømæssige forhold kan nævnes kontrol af dieselrøggas, kulilte, støj og oliespild. Synet sigter alene mod kontrol af forhold, der vedrører færdselssikkerhed og miljø. Synet kan ikke træde i stedet for en total bedømmelse af bilens almindelige kvalitative tilstand. Det skal bemærkes, at der, hvad angår COmåling, tidligere kun var tale om stikprøvekontrol. CO-måling skal imidlertid for fremtiden foretages konsekvent på biler, der er registreret første gang efter den 1. april Ombyggede biler. Såfremt man har lavet konstruktive ændringer af motor, styretøj eller bærende elementer, siden bilen sidst blev godkendt ved syn skal der oplyses herom ved synet I stedt for tilsigelsen til det periodiske syn, skal man udfylde en normal anmeldelsesblanket til syn, og her krydser man af i rubrikken for, at man har lavet konstruktive ændringer. Husk at det er yderst begrænset, hvad der kan godkendes af ændringer på bilen. Enhver ændring af motoren er i praksis ulovlig på biler, der er nyere end 1. April På ældre biler tillades effektforøgelse på op til 20% I visse situationer er det Toldvæsenet, der sætter grænser for, hvilke ændringer man kan lave uden, at det får konsekvenser i form af betaling af fornyet registreringsafgift Hvis Bilinspektionen opdager ting, der ikke teknisk umiddelbart kan godkendes, vil bilen blive nægtet godkendelse, hvis man ikke inden for en 4 ugers frist kan skaffe den nødvendige dokumentation. Hvis Bilinspektionen opdager ændringer, der er - eller formodes at være - i strid med afgiftsreglerne, bliver man sendt til det lokale Toldkontor, og de sender samtidig en oplysning herom til Toldkontoret, og så fanger bordet for alvor. Synsafgørelser. Godkendt Betyder, at Bilinspektionen ikke har fundet fejl af betydning for færdselssikkerheden eller miljøet. Betinget godkendt Betyder, at bilen ikke er i lovlig stand. Den har en eller flere fejl med betydning for færdselssikkerheden eller miljøet. Fejlene skal rettes. Men det er ikke nødvendigt at møde til kontrol, da det ikke kræver teknisk indsigt at se, om fejlene er rettet korrekt. I de fleste tilfælde får bilen lov til at køre fra synsstedet for at blive repareret, men det er ulovligt at bruge den til almindelig kørsel, før den er repareret. Ikke godkendt Betyder, at bilen er ulovlig og har alvorlige fejl - med betydning for færdselssikkerheden eller miljøet.fejlene skal rettes, og Bilinspektionen skal kontrollere, at det er foretaget korrekt. Kontrollen sker enten ved omsyn inden for 4 uger eller ved et helt nyt syn, hvor der startes forfra. I de fleste tilfælde får bilen lov til at køre fra synsstedet for at blive repareret, men det er uloligt at bruge den til almindelig kørsel, før den er repareret. Synsrapport. Synets resultat bliver udskrevet i en synsrappor, som udleveres til den, der møder med bilen. Rapporten vil indeholde en beskrivelse af eventuelle fejl og mangler, som skal rettes. Servicemeddelelser. Som noget nyt, vil synspersonalet få mulighed for at supplere synsrapporten med enkle servicemeddelelser som f.eks., at dækkene er tæt på at trænge til en udskiftning. Omsyn. Hvis der ved synsresultatet ikke godkendt er givet mulighed for omsyn, kan bilen inden for en frist på 4 uger fremstilles til et eller flere omsyn. Der skal betales for hvert omsyn. Køreforbud. Synsresultaterne Betinget godkendt og Ikke godkendt er suppleret med enten en tilladelse med betingelser til den kørsel, der er nødvendig i forbindelse med personbilens reparation, dvs. fra synssted til reparatør, eller med køreforbud, der betyder, at bilen slet ikke må bruges, før de konstaterede fejl er repareret. Ved køreforbud skal bilen transporteres fra synsstedet på fejeblad/ fortsættes... MARTS Untitled :26:07\n18 trailer. Registrering. Statens Bilinspektion registrerer synsresultater i en elektronisk biljournal. Resultaterne vil være tilgængelige overalt i Bilinspektionens synshaller. Synsmærkat. Statens Bilinspektion overvejer p.t. at fremstille en synsmærkat, som kan placeres i personbilens forrude. Det vil være frivilligt at køre med mærkaten. Ansættelse af nyt personale Bilinspektionen har i løbet af 1996 og 1997 ansat og uddannet knap 200 nye bilprøveassistenter, hvis uddannelse præcis sigter mod syn af personbiler. Den samlede stab af synspersonale udgør herefter ca. 400 medarbejdere. Pladssyn. Statens Bilinspektion har tegnet kontrakt med ca. 200 værksteder om pladssyn. På disse værksteder vil Bilinspektionen i 1998 gennemføre syn ca. 350 dage om året, svarende til ca. 30% af de periodiske syn af personbiler. Procenten øges til 50% i år Værkstederne er udvalgt i områder, hvor Bilinspektionen mangler kapacitet, og ud fra et kriterium om borgernes nærhed til syn. Det er Bilinspektionen, der booker personbiler ind på Pladssynsværkstederne, og der er personale fra Bilinspektionen, der syner personbilerne. Værkstederne har mulighed for forbooking til egne kunder. Ny informationsteknologi (IT) Bilinspektionen har anskaffet edb-systemer til styring i både administration og produktion. Et system til tidsbestilling (booking), indkaldelse til syn samt planlægning af ressourcer til syn skal understøtte en central bookingfunktion, placeret i Avedøre. Et system er udviklet til støtte for synsprocessen. Synsresultater registreres enten direkte fra elektroniske måleinstrumenter eller opfanges af synsmedarbejderen med en håndscanner. Resultaterne anvendes til udskrift af synsrapport og lagres i øvrigt i en biljournal, som er tilgængelig overalt i Bilinspektionens synshaller. I løbet af kort tid efter 1998 vil Bilinspektionen på denne baggrund være i stand til at oplyse statistiske data om den del af bilparken, der møder til syn. Som rygrad lægger Bilinspektionen et landsdækkende net ud til alle regioner og synshaller. På pladssynsværksteder vil Bilinspektionens medarbejder medbringe bærbar pc, der om morgenen er ladet op med data på dagens planlagte syn. Information om periodisk syn Den ekstern indformation indledtes, den 29. Oktober 1997, med et pressemøde i København med deltagelse af Trafikministeren. I et par uger har der været annoncering i dagspressen samt på pumpepistoler og tankstationer. Der er adgang til at ringe til en voice responce telefon ( ), hvor de mest grundlæggende informationer om periodisk syn kan høres. I samme kuvert, som indkaldelsen til syn bliver udsendt i, vil der være et 12 siders magasin, der orienterer rimelig grundigt om hele forløbet. Hvordan går det så? Denne artikel blev som nævnt tidligere trykt i ALFA ROMEO NYT i oktober 1997, men indholdet er stadigvæk højaktuel her i starten af 1998, hvor der mildt sagt er kaos i af vikling af de mange syn. Sidst i februar kontaktede jeg nogle af vores Saab-forhandlere for at høre om deres erfaringer med de nye periodiske syn. Sten Jørgensen, V.Mose Biler A/S, Holstebro, har denne kommentar; Det kører i olie, men det er meget tyk olie. Der kan være op til 3 ugers ventetid på at få synet en brugt bil. Erik Thyregod i Brædstrup har også oplevet op til 3 ugers ventetid og oplever den samme træghed. På Sjælland er ventetiden kortere og den lokale synshal er rimelig fleksibel, hvis man skal have synet en brugt bil her og nu ifølge Ib Poulsen fra Saab Center i Søborg. En nær-synet Saab Hvad skal man se efter og hvad kan man selv gøre inden man kører til syn med sin Saab? Først de generelle ting som gælder alle: Bremserne skal virke optimalt på alle hjul. Bilen må ikke bremse skævt. Desuden skal håndbremsen fungere. Dækkene skal mindst have 1,6 mm mønsterdybde. Fjedre og støddæmpere må ikke være knækket eller lække olie. Forruden må ikke have større huller fra stenslag eller nævneværdige ridser. Hjulophæng og Styretøj. Slør i kugleled og defekte gummiophæng accepteres ikke. Karrosseriet må ikke være tæret i de bærende dele. Overfladerust er uden betydning. Lygterne skal lyse korrekt og i den rigtige højde. Motoren må ikke forurene mere end tilladt og heller ikke lække olie. Selerne skal stramme til kroppen og må ikke være flossede. Hvad skal man passe på hvis man har en. De førnævnte forhandlere er også blevet spurgt om de enkelte modellers svagheder. Saab 99/90 ( ) Bilerne før 1982 kan have rustproblemer. (Hvilke biler har ikke det efter 16 år eller mere på bagen?) Et af de første steder, som vedrører det sikkerhedsmæssige er rust i styretøjsophænget: (Tårne og bund). Tjek desuden for slør i kuglelejer og gummiophæng, samt bremseslangerne....saab 900 ( ) Bilen får med tiden de samme sygdomme som 99/90 mht. rust i styretøjsophænget og slør, da de to modeller jo er opbygget 18 9'eren Untitled :26:08\n19 To gruppesejre i USA-rallyet Team Saab har med de første to nationale Michelin/SCCA PRO-konkurrencer fået en fin start i årets rallysæson. Begge løb har været med sejr i gruppe 5, og med disse ligges der på en tredjeplads totalt set. Kører Sam Bryan og co-driveren Rob Walden kører en montecarlogul forhjulstrukket Saab 900, og med den har man kørt fra mange firehjulstrukne medkonkurrenter. Bilen er sponseret af Saab CArs, USA Inc. og er blevet en rigtig publikumsfavorit. Den er forsynet med en 2.3 l turbomotor med 300 heste og traction control. I begge løb er bilerne udsat for store belastninger, men her viste de deres stabilitet. "Vi kører bilerne hårdt, men forsøger at køre jævnt, Vore sejre viser at vi har en værdig udfordrer til de firehjulstrukne biler", siger Sam Bryan. Dette stod at læse i Saab Idag nr. 22, juni på samme måde. Ellers har den ikke nogle specielle skavanker. Saab 9000 (1985- ) Generelt klarer bilen sig meget godt mht. rust. De første årgange skal dog have kontrolleret bremserør og slanger. Ellers er et syn nærmest en formalitet for en De sidste gode råd Inden du kører til syn, så fjern lige plydsterningerne og de 13 brugte Wunderbaum du aldrig fik pillet af bakspejlet. Afmonter de alt for brede alu-fælge og sporviddeforøgerne, nu da du alligevel er i gang med at afmontere dine alt for lysstærke rallylygter. Skulle nogle have lyst til at fortælle om deres egen nær-synet Saab mht. forberedelser, selve synet og hvad der evt. skete bagefter, så skriv til undertegnede. Alt på papir eller diskette modtages med kyshånd. MARTS Untitled :26:08\n20 Saab introducerer turboladet dieselmotor: SAAB 2,2 TiD Saab præsenterer nu Saab 2,2 TiD - en helt ny, firecylindret, turboladet direkte indsprøjtnings dieselmotor med dobbelte balanceaksler beregnet for Saab 9-3. Saabs første dieselmotor er udviklet efter de principper, som gælder for Saabs Ecopower motorer. Den har et højt drejningsmoment ved lave omdrejninger, høj effekt, lavt brændstofforbrug, lavt udstødningsudslip/ drejningsmoment og høj komfort. Saab 2,2 TiD motoren er udviklet af GM og Saab i fællesskab og gør Saab 9-3 modellen specielt interessant i lande som Frankrig, Belgien, Italien og Spanien. I lighed med Saabs benzinmotorer i Ecopower generationen, tilbyder den nye turbodieselmotor en interessant kombination af høje præstationer, høj kørekomfort og god totaløkonomi. Max effekten er 115 hk ved omdr./ min. Det maksimale drejningsmoment på 260 Nm opnås allerede ved omdr./min. Det høje og jævne drejningsmoment indebærer, at Saab 9-3 med den nye 2,2 liters turbodieselmotor, bliver meget bekvem at køre, idet den ikke behøver nedgearing for at give bilen sikre og komfortable køreegenskaber ved overhalinger og bykørsel. Accelerationstiden fra 0 til 100 km/t. er 10,9 sekunder, og tophastigheden er ca. 200 km/t. For at modsvare Saabs karakter som interessant og sikker at køre, er imidlertid motorens fleksibilitet, ved f.eks. overhalinger, vigtigere. Accelerationstiden fra 60 til 100 km/t. i fjerde gear er 8,3 sekunder, 80 til 120 km/t. i femte gear tager 12,8 sekunder, hvilket vel kan sammenlignes med moderne benzinbiler. Brændstofforbruget for Saab 9-3 med dieselmotor er 6,7 liter/100 km ved blandet kørsel (EEC 93/116) altså kører bilen 14,9 km/l. Udstødningsgassen svarer, med en god margin, til EEC96/69 standarden. Moderne motorteknik. Bag den nye turbodieselmotors høje præstationer ligger moderne motorteknik, som sigter mod at opnå de bedst mulige forhold for forbrænding af det tilførte brændstof. Den firecylindrede motor har fire ventiler pr. cylinder, styret af en overliggende knastaksel. Desuden har stempeltoppene en speciel udformning for at forbedre motorens egenskaber yderligere. Den har også direkte indsprøjtning af brændstoffet. Indsprøjtningssystemet som har stor betydning for motorens egenskaber, er udviklet i samarbejde med Bosch og indeholder blandt andet en helt ny elektronisk styret indsprøjtningspumpe. Pumpen præsterer et tryk på bar, en værdi der stiger til bar i indsprøjtningsdysserne. Dysserne har også en ny udformning med fem separate huller, hvilket i kombination med det høje indsprøjtningstryk sikrer, at brændstoffet - som sprøjtes direkte ind i cylindrene - bliver meget findelt. Turbo og dobbelte indsugningskanaler. Saab har med succes de seneste 20 år anvendt turboladning for at give moderat store benzinmotorer høj effekt, højt drejningsmoment, lavt brændstofforbrug og lave emissionsegenskaber. Også den nye dieselmotor med direkte indsprøjtning er turboladet af samme grund. De fordele der er ved direkte indsprøjtning udnyttes fuldt ud, idet forbrændingsluften desuden sættes i rotation i cylindrene. For at opnå den effekt, selv ved lave motoromdrejninger, er motoren forsynet med to indsugningskanaler pr. cylinder, hvoraf den ene kan blokeres. Den ønskede meget kraftige virveldannelse ved lave motoromdrejninger afstedkommes ved, at en af indsugningskanalerne er parallel med cylinderrækken. Den anden er udformet med henblik på bedst mulige fyldning af cylinderen. Denne blokeres ved hjælp af spjæld ved lave omdrejninger. Derved øges gennemstrømningshastigheden i de tangentielle kanaler, hvilket medfører en 50% forøgelse af virveldannelsen i forhold til en direkte indsprøjtnings dieselmotor med to ventiler pr. cylinder. Dette er muligt takket være fire-ventilteknikken. Ventilmekanismen er af en ny, patenteret konstruktion med enkelt overliggende knastaksel og meget lav friktion. Knastakslen drives af en dobbelt kæde fra krumtapakslen til indsprøjtningspumpen og herfra af en enkelt kæde fra pumpen til knastakslen. Ventilerne er selvjusterende. Turboaggregatet i letvægtskonstruktion, det høje indsprøjt-ningstryk og den veludviklede virveldannelse i cylindrene, giver tilsammen den nye turbodieselmotor et højt og jævnt drejningsmoment. Samtidigt bidrager de til bedst mulige udnyttelse af den tilførte luft, hvilket giver lavest muligt udslip af kvælstof (NO x ) og partikler. God kontrol af udstødning. Udstødningen af turbodieselmotoren efterbehandles af en oxiderende katalysator, hvilket reducerer udslippet af kulbrinte (HC). Dele af udstødningen recirkulerer desuden til forbrændingskammeret, hvilket sænker udstødnings og forbrændingskammerets temperatur. Dette gør, at udslippet af kvælstof sænkes. Recirkulation af udstødningen bidrager også til hurtigere opvarmning af motoren ved koldstart. Gløderøret er af en konstruktion, der medfører hurtigere start ved lave udetem-peraturer, hvilket også medvirker til lavere udstødningsudslip. Lavt lydniveau. Den nye turbodieselmotor er ligesom Saabs firecylindret benzinmotor, forsynet med dobbelte balanceaksler for dæmpning af vibrationer og dermed reduceret lydniveau. Motoren forbrænder brændstoffet jævnt i kraft af de nyudviklede ind-sprøjtningsdysser, som er placeret midt over stempeltoppen. Andre konstruktioner til formindskelse af motorlyden er motorblokken, der er af støbejern, som har støjdæmpende egenskaber, forstærkninger på motorblokken og en speciel udformning af krumtapakslen, ventilkåben og bundkaret. Lavt vedligeholdelsesbehov. Den moderne konstruktion af Saabs turbodieselmotor indebærer også - udover fordele i form af høje præstationer og god økonomi - at behovet for vedligeholdelsesservice reduceres væsentligt. Motorolien skal kun udskiftes for hver km eller en gang om året. Oliefilteret kan let nås ovenfra, og filterelementet kan man skille sig af med på en miljøvenlig måde, når det er brugt. Saab 9-3 erens nye 2.2 TiD motor i gennemskåret udgave 20 9'eren Untitled :26:08


Kina fordømmer den seneste amerikanske krigsskibstransit af Taiwansundet - EU Reporter\nKina fordømmer den seneste amerikanske krigsskibstransit af Taiwansundet\nDen amerikanske flåde styret-missil destroyer USS Curtis Wilbur patruljer i det filippinske hav i dette 15. august 2013 filbillede. REUTERS / US Navy / Mass Communication Specialist 3. klasse Declan Barnes / Handout via Reuters / Files\nKina fordømte USA onsdag (23. juni) som regionens største "skabelse af sikkerhed" efter et amerikansk krigsskib igen sejlede gennem den følsomme vandvej, der adskiller Taiwan fra Kina, skriver Ben Blanchard, Reuters.\nDen amerikanske flådes 7. flåde sagde, at den Arleigh Burke-klasse styrede missilvernør USS Curtis Wilbur gennemførte en "rutinemæssig transittur i Taiwanstrædet" tirsdag (22. juni) i overensstemmelse med international lov.\n"Skibets transit gennem Taiwansundet viser USA's forpligtelse til et frit og åbent Indo-Stillehav."\nPeople's Liberation Army's Eastern Theatre Command sagde, at deres styrker overvågede skibet gennem hele sin passage og advarede om det.\n"Den amerikanske side spiller med vilje de samme gamle tricks og skaber problemer og forstyrrer ting i Taiwansundet," sagde det.\nDette "viser fuldt ud, at USA er den største skaber af risici for regional sikkerhed, og vi er resolut imod dette".\nTaiwans forsvarsministerium sagde, at skibet havde sejlet i nordlig retning gennem sundet, og "situationen var som normal".\nDet samme skib passerede sundet for en måned siden, hvilket fik Kina til at beskylde USA for truende fred og stabilitet.\nDen seneste mission kommer omkring en uge efter, at Taiwan sagde, at 28 kinesiske luftvåbenfly, inklusive krigere og atomkraftige bombefly, kom ind i Taiwans luftforsvarsidentifikationszone (ADIZ), største rapporterede indtrængen til dato.\nDenne hændelse fulgte gruppen af syv ledere, der udsendte en fælles erklæring skælder Kina for en række spørgsmål og understreger vigtigheden af fred og stabilitet over Taiwansundet, kommenterer Kina fordømt som "bagvaskelse".\nDen amerikanske flåde har gennemført sådanne operationer i Taiwansundet hver måned eller deromkring.\nUSA har, ligesom de fleste lande, ingen formelle diplomatiske bånd til det demokratiske Taiwan, men er dets vigtigste internationale opbakning og en stor våbensælger.\nMilitær spænding mellem Taiwan og Beijing er steget det sidste år, hvor Taipei klager over, at Kina gentagne gange sender sit luftvåben til Taiwans luftforsvarsområde.\nDa CCP fejrer 100 års styre i Kina, understreger dets kritikere, at partiet ikke er folket