Selvkørende biler, delebiler og kollektiv transport afgør fremtidens trafikudfordringer\nAnne Gedved Christoffersen\nSelvkørende og delte køretøjer såsom delebiler og kollektiv transport får omfattende konsekvenser for både vores transportbehov og måde at udnytte infrastruktur og gaderum på. Nyt udviklingsprojekt gentænker vores trafik og byrum rekreativt og bæredygtigt.\nSelvkørende biler vil øge antallet af biler og skabe mere trængsel. Men der er for lidt fokus på, hvad vi som samfund gør med den stigende trængsel. Det er årsagen til, at NIRAS og JAJA Architects har startet et formuleringsprojekt, der med afsæt i den førerløse teknologi og on demand-produkter viser, hvordan vi dels kan indrette vores trafik- og byrum i en mere rekreativ og bæredygtig retning med mindre trængsel, og dels hvordan vores trafik- og byrum kan se ud, hvis vi formår at udnytte og styre den teknologiske udvikling inden for grøn mobilitet og deletjenester.\nLæs mere om vores arbejde med trafik her.\nDet handler om alternativer til biltransport\nMotivationen for projektet skal findes i det faktum, at presset på trafikarealer kun vokser. I hovedstaden fylder bilernes trafikarealer ca. to tredjedele af det samlede trafikareal svarende til et samlet areal på 6,4 km2. Og det er på trods af, at to tredjedele af alle københavnere transporterer sig gående, som cyklist eller via kollektiv transport. I København er andelen af de parkerede biler, som alene anvendes i weekender, helt oppe på 25%.\nPersonbilen er den mest dominerende transportform: Næsten 60% af alle ture og 75% af alle personkilometer foretages i bil. En tredjedel af bilture er under 5 km, og over halvdelen af turene er under 10 km. Tallene dækker over store geografiske forskelle, men de giver alligevel et billede af, at dagens brug af biltransport omfatter ture, som objektivt set sagtens ville kunne overflyttes til andre transportmidler.\nI dag bruges bilen som det foretrukne transportmiddel uanset distancen. I stedet kunne turlængden afgøre valget af transportmiddel for at afhjælpe trafikken.\n9 scenarier med ændret trafik giver nye bykvaliteter\nSå hvordan kan trafikrum potentielt omdannes til mere bæredygtige byrum med reducerede trafikarealer begrænset til kun netop at kunne afvikle trafikken?\nI tre delprojekter med tre tidsperspektiver (kort, mellem og lang sigt) viser vi konkrete eksempler på, hvordan trafikken består af varierende andele af delt transport såsom delebiler og kollektiv transport med videre – såkaldt Mobility as a service (MaaS) – og varierende andele af førerløse køretøjer. De tre tidsperspektiver gør det muligt at iagttage trin på vejen mod den 100% automatiserede trafikmaskine, hvilket kun underbygger, at der i den lange transitionsperiode, hvor førerløse køretøjer blandes med manuelt førte køretøjer, er et stærkt behov for en klar politisk prioritering af, hvilke bymiljøer vi ønsker at færdes i.\nProjektet favner i alt 9 delprojekter, helt konkret scenarier, hvor vi viser, hvilke bykvaliteter, der kan realiseres ved at ændre på de trafikale forudsætninger. For eksempel stationsudvikling ved Lyngby Station og dynamiske gader med en dynamisk vejplan, hvor Gammel Kongevej på Frederiksberg for eksempel indrettes efter varierende behov over døgnet.\n9 scenarier viser, hvordan forskellige bykvaliteter kan realiseres igennem ændrede trafikale forudsætninger.\nFremskrivning af trafikken alene vil medføre et markant øget pres på vejnettet, og jo lavere andel af førerløse køretøjer og delt transport, jo mindre frihed er der til at omforme gaderummene. De store potentialer høstes først – som andre analyser også peger mod – når transporten i relativt stort omfang er netop delt: enten i form af øget belægningsgrad eller øget brug af kollektiv trafik.\nDelprojekterne favner forskellige tiltag – lige fra omdannelse af gaderum, hvor kørespor og parkeringsarealer inddrages til rekreative formål, til introduktion af dynamiske gadeprofiler, der er tilpasset gadens døgnrytme. Alle delprojekter er testet i forhold til trafikafvikling og kapacitet ud fra de bagvedliggende trafikberegninger.\nMobility as a service løser de trafikale udfordringer\nDet er uomtvisteligt, at der i den periode, hvor førerløse og manuelt førte køretøjer afvikles i blandet trafik, vil være et voldsomt pres på vejinfrastrukturen. Forskning tyder på, at der ikke vil være de gevinster at hente, som den førerløse teknologi lægger op til, da trafikken afvikles mindre fleksibelt. Simuleringer viser, at det især er tydeligt ved for eksempel vognbaneskift, ind- og udfletninger, signaler med videre, hvor førerløse og manuelt førte køretøjer skal interagere med hinanden. Derfor kan vi forvente en stigende trængsel i den lange periode, hvor førerløse køretøjer og konventionelle køretøjer bliver afviklet i blandet trafik.\nDet håndtag, der kan skrues på i den forbindelse, er MaaS, altså den delte transport, som i denne kontekst dækker over både biler og kollektiv transport. I udviklingsprojektet har vi testet forskellige andele af henholdsvis førerløse køretøjer (som en andel af det samlede antal køretøjer) og delt transport (forsimplet, øget belægningsgrad i personbiler og kollektiv transport). Det viser, at det i al væsentlighed er den delte transport, der er det primære parameter i løsningen i designet af fremtidens gade-/byrum.\n"Vores udviklingsprojekt viser, at det er den delte transport, der er det primære parameter i løsningen i designet af fremtidens gade-/byrum."\nDen nuværende fordeling af gadeareal mellem fodgængere, cyklister og køretøjer stemmer ikke overens med den faktiske fordeling af brugerne.\nFagfolk kan påvirke politiske beslutninger\nFormålet med udviklingsprojektet har været at igangsætte en fokuseret dialog om udviklingen og ikke mindst integrationen af den førerløse teknologi. Debatten har indtil nu været præget af et meget teknologifikseret fokus, hvor diskussionen om, hvordan vi vil forme vores byer, har været næsten fraværende. Som trafik- og byplanlæggere skal vi lave robuste rammeværk for fremtidens udvikling, hvor vi traditionelt planlægger i 25-75 års perspektiver afhængig af projekter og skala. Her er det helt tydeligt, at der mangler viden om fremtidens mobilitet. De ændrede transportmønstre tænkes derfor ikke ind i den planlægning, vi ser i dag.\nDe trafikale konsekvenser af integrationen af førerløse køretøjer og MaaS medfører ændringer i den fysiske vejinfrastruktur. Generelt bliver biltrafikken reduceret med den delte transport, og kapaciteten forbedres ved dedikerede spor til førerløse køretøjer. Det medfører, at vi vil kunne indsnævre kørebaner – eller helt fjerne dem – hvilket giver rum til nye anvendelser af arealerne på og langs vejene.\nMen fremtiden er påvirkelig. De politiske beslutninger vil forme fremtidens byer og opland. For eksempel vil nye kollektive forbindelser være med til at definere nye mobilitetsmønstre, ændre beboersammensætning og nye investeringer i byområderne. Det er vores overbevisning, at integrationen af den førerløse teknologi kan påvirkes i forhold til, hvordan den udrulles og indpasses i de fysiske omgivelser; og derfor vil de politiske beslutningstagere på alle niveauer spille en meget stor rolle i de kommende år. Det er derfor vigtigt, at vi som fagpersoner – både trafik- og byplanlæggere – giver vores faglige indspark i debatten.\nAnne Gedved Christoffersen er en af dem, der står i spidsen for NIRAS’ afdeling for Trafik & Veje. Hun er uddannet civilingeniør med trafikplanlægning som speciale i 2003.\nAnne har stor og bred erfaring inden for et bredt spektrum af trafikplanlægningens facetter, herunder strategiske konsekvensvurderinger af infrastrukturprojekter, skitsering og vurdering af trafikale løsninger i forbindelse med byudvikling samt udarbejdelse af transport- og parkeringsstrategier med videre. Dette har givet hende en indgående indsigt i ”trafikkens anatomi”.\nAnne har særlig erfaring inden for bæredygtig transport, trafikplanlægning i relation til stationer/terminaler og samspillet mellem transportformer.\n+45 3078 7530


Øvrige samarbejdspartnere | Vuggestuen Fjordløkken\nFor at fremme barnets trivsel samarbejder vi med PPR, psykologisk, pædagogisk rådgivning som er børnepsykolog, børne- ergoterapeut/fysioterapeut og tale- hørekonsulent. Desuden samarbejder vi med sundhedsplejerske, sagsbehandlere samt ressourcepædagog fra specialpædagogkorpset.\nDisse eksterne samarbejdspartnere kender vi rigtig godt, da vi ser dem jævnligt i vores vuggestue.\nDet er vigtigt med en tidlig indsats for at hjælpe de børn, der er særligt udfordrede enten psykisk, fysisk, socialt eller sprogligt. Vi bruger disse eksterne fagpersoner i åben rådgivning med forældres accept. Desuden har vi et 0-3-årsteam som mødes en gang i kvartalet. Her kan det pædagogiske personale få sparring vedr. børn og egen praksis. Dette foregår anonymt, og forældre kan inviteres med til mødet.\nHar det enkelte barn et behov for en særlig indsats, laver vi i samarbejde med jer forældre en indstilling til PPR.


Foreninger – Vidensbanken om kønsidentitet\nKorte informationer om foreninger.\nForening for offentligt ansatte, transpersoner og interkønnede personer i statsadministrationen i England. Foreningen har til formål at danne et netværk for disse personer til gensidig støtte og oplysning. 28. august 2020: Foreningens hjemmeside er tilsyneladende nedlagt. ...\nEnglands længst eksisterende forening for transpersoner stiftet i 1965. The Beaumont Society blev startet af fire personer fra England, der var medlem af Viginia Prince organisation Phi Pi Epsilon, som betyder Full Personality Expression forkortet FPE, og som udgav tidsskriftet Transvestia. En europæisk ...\nNepals eneste forening for marginaliserede minoriteter: Bøsser, biseksuelle og transpersoner. Foreningen, der blev stiftet i 2001, arbejder for forbedring af de lovgivningsmæssige forhold, yder støtte og juridisk bistand til foreningens medlemmer, arrangerer sammenkomster, skønhedskonkurrencer og meget ...\nForeningen, der støtter børn og unge, hvis forældre er lesbiske, bøsser, biseksuelle eller transkønnede. På hjemmesiden findes en omfattende information og mange tilbud om hjælp og kontakt til ligestillede. ...\nColin Higgins Foundation blev stiftet i 1986 af Colin Higgins. Colin Higgins var en af Hollywoods mest værdsatte direktører og manuskriptforfattere. Han blev født den 28. juli 1941 i Nouméa, New Caledonia nordvest for New Zealand af en australsk moder og amerikansk fader. Herefter boede han med forældrene ...\nDansk Flygtningehjælp (DFH). Danish Refugee Council (DCR)\nDansk Flygtningehjælp, der er en privat humanitær organisation grundlagt i 1956, arbejder på baggrund af humanitære principper og menneskerettigheder med alle aspekter af flygtningesagen med det overordnede mål at hjælpe med at skabe varige løsninger for flygtninge og internt fordrevne. Organisationen ...\nEnigma swimming club - svømmeklub for transpersoner i London.\nGerry Small stiftede i april 2006 "Enigma swimming club" i London. Han oplyste, at han havde erfaret, at mange transseksuelle selv efter kønsskifteoperation havde vanskeligheder ved at komme i svømmehaller. Som følge deraf oprettede han klubben, der har en svømmehal for sig selv, når de svømmer. Det gør, ...\nEquality Forum er en nationalt og internationalt LGBT borgerrettighedsorganisation dannet i 2006, der med et pædagogisk fokus i samarbejde med uddannelsesinstitutioner, faglige sammenslutninger, forskningscentre, nonprofit virksomheder og almennyttige organisationer produktion af dokumentarfilm, iværksætter ...\nFATID - Fællesskabet af Transkønnede i Danmark\nForbundet for transpersoner Norge (FTPN).\nForbundet for transpersoner Norge (FTPN) er en interesseorganisation for transvestitter og transseksuelle af begge køn. Foreningen ønsker at fremme den enkeltes mulighed for at kunne være sig selv - også som transperson. Foreningen blev stiftet den 17. november 1966 med navnet FPE Norge, hvor FPE stod for ...\nForeningen NORDEN blev oprettet i skyggen af første verdenskrig i de tre nordiske lande Danmark, Sverige og Norge i april 1919, og indledte hurtigt et fælles arbejde for fredelig sameksistens og fælles politiske mål i Norden under mottoet kendskab giver venskab. Stifterne håbede, at man ved øget ...\nFPES (Full Personality Expression Sverige) blev stiftet i 1982. Foreningen kan dog føres tilbage til 1966, hvor FPE-NE blev stiftet med medlemmer i Sverige, Norge, Finland og Danmark. I 1982 blev FPE-NE opdelt i nationale foreninger. I 2001 tilsluttede FPE-S sig RFSL (Riksförbundet För Seksuelt ...\nGender DynamiX er Afrikas første transforening. Den blev stiftet i Cape Town i Sydafrika den 1. juli 2006 på initiativ af Liesl Theron. Foreningen vil arbejde for en verden i hvilken enhver person har frihed til at udtrykke sit eget køn, hvad enten det svarer overens til dets fødte biologiske køn eller ej. ...\nSammenslutning, der arbejder for ændring af diagnostisering og behandling af transkønnede. GID Reform Advocates består af læger, plejepersonale, videnskabsmænd, forskere, studerende, menneskerettighedsforkæmpere, og transkønnede, biseksuelle, lesbiske og homoseksuelle og personer, som støtter dem, der ...\nGLSEN. Gay, Lesbian & Straight Education Network\nGLSEN blev dannet i 1990 af en lille, men dedikeret gruppe af lærere i Massachusetts, som ønskede at forbedre uddannelsessystemet, der ofte mobbede og diskriminerede lesbiske, bøsser, biseksuelle og transkønnede (LGBT) studerende. Den lille gruppe er vokset til at blive den førende nationale organisation ...\nHarry Benjamin Resurssenter (HBRS). Norge.\nNorsk forening for transseksuelle. HBRS i Norge er en landsdækkende forening af mennesker, der er søger, har eller har haft diagnosen transseksualisme og som gennemgår kønskorrigerende behandling på Rikshospitalet i OSLO og for deres familier. HBRS arbejder politisk og socialt for, at personerne i deres ...\nHuman Rights Campaign - HRC Human Rights Campaign - HRC er den største menneskerettighedsorganisation for LGBT-er i USA. Organisationen repræsenterer mere end 700.000 græsrodsmedlemmer og støtter over hele verden, dog fortrinsvis i USA, og er den største menneskerettighedsorganisation for lesbiske, ...\nInternational juridisk organisation, der virker for fremme og beskyttelse af menneskerettigheder. Organisationen, der blev grundlagt i Vestberlin i 1952, tilstræber at være førende til at skabe sammenhænge i gennemførelse af international lovgivning og principper til fremme af menneskerettighederne gennem ...\nIFGE. International Foundation for Gender Education\nStor nordamerikansk transforening, som blev stiftet i 1987 af Merissa Sherrill Lynn. Foreningen driver en omfattende lobbyvirksomhed for at fremme forholdene for transpersoner og informere om sammes forhold. Foreningen afholder mange arrangementer, herunder en stor årlig konference. Driver også Synchronicity ...\nVerdensomspændende organisation/netværk, der arbejder for ligestilling for lesbiske, bøsser, biseksuelle og transpersoner. Organisation/netværk blev stiftet i 1978 og har i dag 1.200 medlemsorganisationer fordelt over 125 lande. ...\nFrivillig amerikansk organisation, som hvert år i oktober måned afholder og koordinerer en lang række arrangementer for at fejre opnåede LGBT resultater og gøre opmærksom på, at der fortsat er noget at kæmpe for. Formålet med den historiske måned er at huske og videreformidle viden om den særlige ...\nLGBT komiteen - et nyt dansk LGBT-rettighedsinitiativ. 15. maj 2019.\nSøren Laursen og Tina Thranesen har den 15. maj 2019 stiftet et nyt instrument i kampen for bedre LGBT-rettigheder. Det sker i form af LGBT komiteen, som har til formål at lobbyere Folketinget og administrationen mv. 15. maj 2019 Pressemeddelelse LGBT komiteen - et nyt dansk LGBT-rettighedsinitiativ I dag ...\nLGBT+ Ungdom er en politisk, rådgivende og social forening under LGBT Danmark for unge under 25 år, hvis seksualitet og/eller køn bryder med normen. Foreningens formål er at arbejde for en politisk, social, kulturel og arbejdsmæssig ligestilling på alle niveauer i samfundet. ...\nNCTE - National Center for Transgender Equality\nAmerikansk national organisation, der arbejder for at forbedre social retfærdighed og ligestilling for og stoppe diskrimination og vold mod transkønnede gennem uddannelse og rådgivning om nationale spørgsmål af betydning for transkønnede. NCTE holder sig orienteret om føderale lovgivningsaktiviteter af ...\nNELFA (Network of European LGBTIQ* Families Associations)\nNELFA (Network of European LGBTIQ* Families Associations) er et netværk af europæiske LGBTIQ* foreninger, som blev oprettet den 1. maj 2009 for at forene europæiske foreninger for lesbiske, bøsser, biseksuelle og transpersoners forældre (LGBT) og deres børn under en paraplyorganisation. Senere blev ...\nRFSL - Riksförbundet för homosexuellas, bisexuellas och transpersoners rättigheter. Sverige.\nParaplyorganisation som virker for homoseksuelle, biseksuelle og transpersoners forhold i Sverige. RFSL blev stiftet i 1950 og er dermed en af verdens ældste organistationer af sin slags. På forbundets hjemmeside er der en mangfoldighed af informationer - også om transpersoner. Foreningen hed tidligere: RFSL ...\nThe Angels. England.\nEn internetbaseret engelske støtteforening for transpersoner, som startede i 1999. Hjemmesiden indeholder nyheder, debatforum med mange nyttige emner, tips og gode råd og en stor linkafdeling. Absolut en anbefalelsesværdig side. ...\nTrans Kids Purple Rainbow Foundation - TKPRF\nTKPRF er en forening om transbørn - en non-profit forening dedikeret til finansiering af forskning og undervisning om transkønnedes forhold for derigennem at skabe en lysere fremtid for alle transbørn. Foreningen er stiftet i 2007 af ægteparret Renee Jennings og Scott Jennings, forældre til Jazz Jennings, ...\nEngelsk organisation, der arbejder for, at medierne omtaler transpersoner på korrekt og respektfuld måde. Organisationen blev dannet i 2009. Trans Media Watch arbejder mod et Storbritannien, hvor skildringen i medierne af transpersoner og deres liv sker på en fair, respektfuld og korrekt måde. ...\nEn forening for transkønnede, der har tjent i USA's væbnede styrker. Foreningen blev stiftet i 2003 og skriver selv således om foreningen: "The Transgender American Veterans Association - TAVA blev stiftet for at søge at afhjælpe den voksende bekymring for en retfærdig og lige behandling af transkønnede ...\nTransgender Day of Remembrance, International (TDOR)\nMindedag for dræbte transpersoner, som afholdes hvert år den 20. november. Flere og flere organisationer, foreninger og grupperinger i flere og flere lande laver mindearrangementer for transpersoner, som er dræbt i det forudgående år. Den første mindedag blev holdt den 28. november 1999 som minde om Rita ...\nHollands vel nok største forening for transvestitter og transseksuelle. Har chat og debatforum, personlige profiler, arrangementsoversigt m.m. på hjemmesiden, men kun på hollandsk. ...\nDet er ikke en forening i gængs forstand, men et uformelt socialt netværk i det vestlige Sverige for transpersoner, deres venner og partnere - og uden kontingent. ...


Lyskunst i Vandhaverne, Skjern\nRingkøbing-Skjern Byråd har 29 folkevalgte medlemmer.\nHans Østergaard (V) er borgmester.\nByrådets sammensætning fordelt på partier:\nVenstre (V) - 9 medlemmer\nKristendemokraterne (K) - 7 medlemmer\nSocialdemokraterne (A) - 6 medlemmer\nSocialistisk Folkeparti (F) - 3 medlemmer\nDansk Folkeparti (O) - 2 medlemmer\nKonservative (C) - 1 medlem\nLøsgænger - 1 medlemmer\nByrådets medlemmer - (Link)\nPolitikerne i Ringkøbing-Skjern Kommune holder møder hver uge.\nHvis du vil se en oversigt over alle møder - inklusiv konferencer, temadage og formandsmøder - kan du downloade det som en printvenlig mødekalender 2021 - ej webtilgængelig.\nOvenstående dokumenter er ikke webtilgængelige, hvilket betyder, at har du brug for hjælp til at få kendskab til indholdet kan du kontakte Politisk Administrativt Sekretariat via mail viden.strategi[mail]rksk.dk. Så vil vi kontakte dig og præsentere dokumentet for dig indenfor 10 arbejdsdage.\nByrådets dagsordener og referater - (Link)\nByrådsmøder bliver sendt live i radioen\nAlle byrådsmøder bliver sendt live i radioen.\nRadio Ringkøbing og Radio Ådalen står bag udsendelserne.\nByrådsmøder bliver streamet live og on demand på internettet - kommune-tv.dk\nAlle byrådsmøder bliver streamet live på internettet. Du kan se byrådsmøderne via dette link: https://rksk.kommune-tv.dk\nDu kan også hente KommuneTVs app til både IOS og Android - og så kan du se byrådsmøderne på både mobil og tablet.\nDu kan ikke blot se byrådsmøderne live, du kan også efterfølgende se møderne on demand - det vil sige, når det passer dig. Du kan se hele byrådsmøder, og du kan også vælge blot at se udvalgte punkter fra dagsordenen.\nDu kan også se byrådsmøderne live på Ringkøbing-Skjern Kommunes Facebook-side.\nTilgængelighed: Videoer fra byrådsmøderne er ikke tekstet, da teknologien til tekstning af lange videoer er ikke brugbar p.t.\nHar du brug for at få gennemgang af et referat fra Byrådets møde henviser vi til siden med Byrådets dagsordener og referater eller du kan kontakte viden.strategi[mail]rksk for en gennemgang af referatet.\nBorgerdrevne forslag til politisk drøftelse - (Link)\nFlagdagen for Danmarks Udsendte - (Link)\nMobilt borgmesterkontor - (Link)\nOversigt over dagsordener/referater fra alle politiske udvalg og visse råd/nævn - (Link)\nJf. retningslinjerne bliver spørgetiden suspenderet i tre måneder op til byrådsvalget og byrådsperioden ud.\nByrådsmødet den 15. juni 2021 er derfor sidste mulighed for at stille et spørgsmål.\nRegler for spørgetid i forbindelse med byrådsmøderne.\nDe første 30 minutter af et byrådsmøde er afsat til spørgetid.\nEr der ikke er kommet spørgsmål til Byrådet indenfor tidsfristen bliver spørgetiden aflyst og byrådsmødet starter.\nSpørgetiden er fra kl. 16:00 til 16:30 som indledning til de ordinære byrådsmøder.\nSpørgsmål sender du til borgmesteren eller kommunaldirektøren senest fredagen før et byrådsmøde. Vi ønsker at afgive fyldestgørende svar, derfor kan det ske, at mere komplekse spørgsmål, først bliver besvaret på det efterfølgende byrådsmøde måneden efter. Du vil i så fald få besked fra os.\nDu skal oplyse navn og adresse ved indsendelse af spørgsmål.\nDu skal være til stede i spørgetiden.\nSpørgsmålet bliver afvist, hvis spørgsmålet\nIkke vedrører kommunale anliggender.\nHar været besvaret i spørgetiden inden for de sidste 6 måneder.\nVil resultere i en besvarelse, hvori fortrolige oplysninger vil blive røbet.\nBorgmesteren er ordstyrer.\nBorgeren læser spørgsmålet op. Hvis borgeren ønsker det, kan borgmesteren læse spørgsmålet op.\nBorgmesteren, udvalgsformand eller et udpeget byrådsmedlem svarer på spørgsmålet.\nBesvarelse af borgerens spørgsmål må du forvente højest varer fem minutter.\nEfter besvarelsen af spørgsmålet har du mulighed for at få ordet for et kort opfølgende spørgsmål.\nBesvarelsen af spørgsmål skal være afsluttet inden byrådsmødets start senest kl. 16.30.\nDu modtager svar på, om spørgsmålet bliver behandlet på førstkommende byrådsmøde, om det bliver besvaret administrativt eller afvist.\nSpørgetiden bliver suspenderet i tre måneder op til kommunalvalget og byrådsperioden ud.\nIndkomne spørgsmål sender vi til alle byrådsmedlemmer.\nSpørgsmål sender du til Borgmester Hans Østergaard eller kommunaldirektør Jens Peter Hegelund Jensen enten som post til\nEller på mail til viden.strategi[mail]rksk.dk\nRingkøbing-Skjern Kommunes styrelsesvedtægt og forretningsorden\nI styrelsesvedtægt for Ringkøbing-Skjern Kommune er rammerne for byrådet samt de politiske udvalg udstukket.\nUdvalgenes funktioner og ansvarsområder er beskrevet, og regler for hvor meget formænd og stedfortrædere får i vederlag bliver også bestemt i styrelsesvedtægten.\nSe mere i styrelsesvedtægten for Ringkøbing-Skjern Kommune og forretningsorden for byrådet i Ringkøbing-Skjern Kommune\nKommunen skal hvert år inden 1. april oplyse, hvor meget medlemmer af byrådet og embedsmænd tjener på hverv, som de er udpeget til af kommunen. Det er bestemt i Styrelseslovens paragraf 16e.\nLæs hele offentliggørelsen af politikernes vederlag for 2020


ABA-foreningen - Beretning for ABA-foreningen og ABAforum, 2003-2004\nForside » Beretning for ABA-foreningen og ABAforum, 2003-2004\nÅrsberetning for ABA-foreningen og ABAforum, 2003-2004\nABA-foreningen har nu eksisteret i et år, og i følge vedtægterne skal der på generalforsamlingen fremlægges en årsberetning. Af hensyn til helheden og sammenhængen mellem ABA-foreningen og ABAforum omfatter denne årsberetning ikke alene foreningen, men også ABA-forum.\nStatus om ABA-behandlinger i Danmark\nSiden de første ABA-behandlinger blev iværksat på initiativ af forældre i år 2000, har der været et støt stigende antal børn, der får denne form for behandling. Det skønnes, at der i dag er ca. 40 børn i Danmark, som får denne form for behandling; de fleste er førskolebørn, men der er også et stigende antal skolebørn. I løbet af det forløbne år har en række kommuner igangsat ABA-behandlinger eller igangsat forberedelse af ABA-behandlinger. Det gælder således blandt andre Frederiksberg Kommune, hvor der i dag er mindst 5 børn i ABA-behandlinger, det gælder Københavns Kommune, hvor 2 skolebørn får behandling, og hvor der tilbydes denne form for behandling til yderligere et antal skolebørn fra august 2004 og til førskolebørn fra 2005. Der er også igangsat nye offentlige ABA-projekter i Bramming Kommune, i Fjends og i Rudkøbing.\nHertil kommer et antal ABA-projekter, som er blevet igangsat af forældrene, og som betales og organiseres privat, fordi kommune og amt har nægtet at etablere et offentligt ABA-tilbud. Disse familier står i en meget vanskelig og helt urimelig økonomisk og familiemæssig situation. Privatfinansierede og -organiserede ABA-behandlinger er ikke alene meget dyre (de fleste familier betaler mellem 100.000 og 250.000 kr. om året til supervision og trænere), men belaster også familierne tidsmæssigt, fordi forældre har ansvar for en væsentlig del af behandlingen enten som træningsledere eller som hjælpetrænere.\nI de offentligt støttede projekter lykkes det som regel at få etableret en organisering af behandlingen, som er i overensstemmelse med den såkaldte skandinaviske model for ABA-behandlinger; dvs. hvor barnet er enkeltintegreret i enten børnehave eller skole og her har et træningsrum, hvortil en større eller mindre del af ABA-behandlingen er henlagt. Men i andre tilfælde nægter kommunen at deltage organisatorisk og giver i stedet blot en økonomisk støtte til behandlingen, som så organisatorisk og ansvarsmæssigt bliver pålagt forældrene.\nI de hjemmebaserede projekter, som også er privatfinansierede, er det i langt de fleste tilfælde et stort problem at få barnets børnehave eller skole til at deltage i behandlingen. Selv om forældrene tilbyder at betale for supervisionen, ønsker barnets pædagoger ikke at modtage denne form for supervision, lige som de i en række tilfælde ikke ønsker at bidrage til behandlingen i børnehaven. Dette manglende samarbejde med forældrene begrundes enten pædagogisk-ideologisk (modstand imod behandlings-’filosofien’ eller menneskesynet i ABA) eller ud fra et lighedssynspunkt (barnet i ABA-behandling må ikke få flere eller andre ressourcer end de øvrige børn).\nPå trods af disse problemer er der i det forløbne år sket en markant udvikling i holdningen til ABA blandt fagfolk. ABAforum.dk og ABA-foreningen modtager i stigende omfang henvendelser fra fagfolk, som ønsker information om ABA i form af kurser, studiekredse eller studiebesøg. Et markant udtryk for denne stigende interesse var den nordiske temadag om ABA i oktober 2003, og også samarbejdet med Videnscenter for Autisme må ses i dette lys. Begge er omtalt nærmere nedenfor.\nDet stigende antal børn i ABA-behandlinger har skabt et voksende marked for ABA-supervision. Eftersom der ikke findes offentlige instanser, som kan yde en sådan supervision, er dette behov blevet opfyldt af private, kommercielle udbydere af ABA-supervision. I løbet af det forløbne år er der således to sådanne firmaer, som har etableret sig i Danmark: TIPO Danmark og Nordisk Autismeklinik. Til sammen er der beskæftiget 3-4 fuldtids ABA-supervisorer i disse to firmaer.\nKvalitetssikring af ABA-behandling i Danmark\nSom nævnt er der mange fagfolk, som gerne vil i gang med ABA-behandling af enkelte børn. De har interessen og lysten til at gå i gang, men savner viden om metoden og især kvalifikationer til at praktisere metoden. Blandt danske autisme-fagfolk, som er vant til at lære nye metoder og teknikker på efteruddanelseskurser, og herefter praktisere det lærte uden videre, er det noget af et chok at få at vide, at ABA kun kan læres ved at man behandler et barn i 30-40 timer om ugen, og samtidig får supervision, som koster over 100.000 kr. per barn per år. Disse høje startomkostninger betyder, at der er en reel fare for, at nogle fagfolk bare går i gang uden supervision eller andre former for kvalitetssikring.\nEfter at modviljen imod ABA-behandlinger i mange tilfælde nu er blevet vendt til en mere positiv holdning, står vi nu over for en lige så stor opgave: at sikre den nødvendige kvalitet i ABA-behandlingen af børn i Danmark. Det handler ikke kun om at skaffe bevillinger til behandlingen af vores egne børn, hvor vi trods alt har en vis kontrol med kvaliteten, men også om at modvirke at der igangsættes hjemmelavede og ukvalificerede behandlingsforløb i specialbørnehaver og specialskoler rundt omkring i landet. Behandlinger, som igangsættes af engagerende og nytænkende ledere og pædagoger, der imidlertid ikke har de fornødne kompetencer. Det er bl.a. vores opgave at overbevise de relevante myndigheder og centrale fagfolk om, at der må laves en langsigtet plan for opkvalificering af pædagoger og lærere, og at denne plan nødvendigvis må starte med behandling af 1 eller 2 børn per institution i stedet for at sprede ressourcer ud på alle de børn, man har ansvaret for, på en gang. Samtidig må vi holde fast i, at selv om ABA-behandling også kan være relevant at igangsætte på specialskoler og -børnehaver, så er integrationen med ikke-handicappede en nødvendig forudsætning for metoden, og at der derfor må organiseres regelmæssige og hyppige integrationsbesøg eller omvendte integrationer.\nSådan som billedet tegner sig for øjeblikket, synes der at være to sideløbende udviklinger: Stadig flere forældre til børn med autisme får etableret - offentlige eller private - ABA-projekter for enkelte børn, hvoraf en del er eller bliver enkeltintegreret. Samtidig vil der i løbet af kort tid blive igangsat forsøg med ABA-behandlinger i specialskoler og -institutioner (et forsøg er allerede gået i gang på Øresundsskolen i Københavns Kommune), og i en del tilfælde vil disse forsøg blive initieret af de ansatte og ikke af forældrene.\nDisse ABA-projekter i specialpædagogiske institutioner ligger noget uden for den traditionelle skandinaviske model for ABA-behandlinger, der entydigt satser på enkeltintegration af børn med autisme i ABA-forløb. Men ABA-behandlinger i specialinstitutioner og -skoler er i den angelsaksiske del af verden ganske almindelig i form af ABA-centre og ABA-skoler (som tager børn ned til 3-års alderen). Denne dobbelt udvikling - ABA-forløb i enkeltintegration og ABA-forløb i specialpædagogiske miljøer - er ganske fornuftig. Dels fordi der er børn med autisme - især skolebørn - for hvem det er vanskeligt at blive enkeltintegreret, og dels fordi der er behov for et kvalitativt og metodisk løft til den specialpædagogiske verden. Men - som nævnt - er problemerne med kvalitetssikring store og uoverskuelige.\nStatus for ABA-foreningen\nDer har været afholdt 3 bestyrelsesmøder i ABA-foreningen i løbet af foreningens første år. Referater af bestyrelsesmøder udsendes til medlemmerne elektronisk og er tilgængelige på www.ABAforeningen.dk.\nVed den stiftende generalforsamling den 5.5.2003 blev der valgt en bestyrelse for ABA-foreningen. På bestyrelsens første møde blev der vedtaget følgende arbejdsplan for foreningsåret 2003-04:\nArrangere et årsmøde\nDiskussion og vedtagelse af fagligt og handicappolitisk grundlag for foreningen\nAnsøgning om økonomisk støtte til foreningen fra tipsmidler og andre puljer\nPolitisk lobbyarbejde mhp. at etablere statslig økonomisk støtte og lovgivningsmæssigt grundlag for ABA-forsøgsprojekter i kommuner og amter (en § 138-ordning for ABA-projekter)\nArbejde for at få eksisterende ABA-projekter evalueret\nMedie-eksponering af ABA-behandling\nUdarbejdelse af en pjece om ABA-behandling\nDe resultater, der er opnået på disse 7 prioriterede områder, vil fremgå af det følgende.\nAntallet af medlemmer i ABA-foreningen\nDer er nu 57 medlemmer af ABA-foreningen og 27 medlemmer i lokalafdelingen ABA-forældre i København (som dækker Storkøbenhavn - inkl. Frederiksberg kommune og Københavns Amt). Der er et stort overlap mellem medlemsskarerne, men det er ikke noget krav at man er medlem af ABAforeningen for at blive medlem af ABA-forældre i København, og enkelte er kun medlem i lokalafdelingen.\nABA-foreningen er kun i begrænset omfang afhængig af antallet af medlemmer. Styrken i ABA-foreningen kommer ikke fra antallet af medlemmer, men fra kvaliteten i foreningens arbejde. Indtil videre er udgiftsniveauet i foreningen lavt og kan godt dækkes af medlemskontingenterne. Der har da heller ikke været gjort nogen forsøg på at rekruttere nye medlemmer.\nDet er meget vanskeligt at engagere medlemmerne i en landsforening som vores, og derfor har bestyrelsen besluttet, at der skal satses på at etablere lokalafdelinger. Prioriteringen af lokalafdelinger skyldes at mange af de betingelser, som ABA-behandlinger eksisterer under, bestemmes på amtsligt niveau. Noget forenklet kan man sige at selve den nationale lovgivning - Serviceloven på førskoleområdet og Folkeskoleloven på skoleområdet - ikke i sig selv er til hinder for at der etableres ABA-tilbud til børn med autisme. Blokeringerne for ABA-tilbud findes derimod lokalt - som økonomiske og ideologiske begrænsninger i hos de bevilgende og visiterende myndigheder, nemlig amter og kommuner.\nIndtil videre er der kun dannet en enkelt lokalafdeling, nemlig i København. Denne afdeling har indtil videre primært arbejdet i forhold til Københavns Kommune, men der arbejdes på at inddrage flere forældre fra Frederiksberg Kommune og fra Københavns Amt, således at ABA-foreningen også i disse amter får en aktiv rolle at spille, og således at bestræbelserne for at sikre ABA-tilbud ikke alene påhviler de enkelte familier.\nForeningens økonomiske situation\nForeningens regnskab og resultat for 2003 fremgår af det regnskab, som udsendes sammen med indkaldelsen til generalforsamling. Der har været visse indkøringsvanskeligheder mht. medlemsregistrering og opkrævning af kontingent, men det skulle bliver bedre fremover.\nUd over kontingentindtægterne har ABA-foreningen og ABAforum.dk fået bevillinger fra Videnskabsministeriet til forskningsformidling og fra Solarfonden til afholdelse af et forældrekursus. Begge dele er omtalt nærmere i andre afsnit.\nI budgetåret 2004-05 er der ansøgt om støtte fra Videnskabsministeriet til formidling af evidensbaserede behandlinger for autisme hos børn og fra Socialministeriet til afholdelse af forældrekurser og til foreningens drift. Der vil desuden blive sendt endnu en ansøgning til Solarfonden - denne gang om støtte til produktion af en video om ABA-behandlinger i Danmark. Der forventes svar på disse ansøgninger i sidste halvdel af 2004.\nStatus for ABAforum.dk\nI løbet af det sidste år er ABAforum.dk vokset kraftigt, hvilket fremgår af tabellen med nøgletal for websitets indhold og brug\nAntal artikler på sitet\nGns. antal besøg per dag\nGns. antal hits per dag\nAntal unikke besøgende per måned\nKBytes downloaded per måned\nSom det fremgår er antallet af artikler på sitet steget med en tredjedel og det samme gælder antallet af forskellige besøgende per måned. Derimod er disse besøgendes brug af sitet steget endnu mere, hvilket viser sig i antallet af besøg per dag, som er steget 77% samt i antallet af hits per dag og det samlede antal Kbytes som i løbet af en måned bliver downloaded, der begge er steget ca. 90%. Ikke alene er der kommet flere forskellige besøgende, men hver enkelte besøgende kigger på sitet oftere og henter eller læser næsten dobbelt så meget materiale, som tidligere. En sådan udvikling kan tolkes som et resultat af, at ABAforum.dk bliver bedre til at ramme sin målgruppe, som til gengæld finder mere relevant information: I stedet for tilfældige engangsbesøgende er vores besøgende formodentlig i højere grad gengangere, som her finder information, som de finder interessant og anvendelig.\nAf statistikken for ABAforum.dk kan man også få et vist indtryk af, hvem der bruger sitet, og meget tyder på, at der har været en markant fremgang i fagfolks og studerendes brug af ABAforum.dk. Det viser sig dels i at offentlige domæner (f.eks. fra kommuner, uddannelsessteder, ministerier m.v.) mere og mere hyppigt viser sig, og dels i at der kommer flere og flere hits på hverdage i arbejdstiden og relativt færre om aftenen og i weekenderne.\nAf statistikken over brugen af ABAforum.dk kan man også se, hvordan besøgende finder frem til ABAforum.dk. De fleste kender web-adressen i forvejen, mens andre benytter søgetjenester, hvor de typisk søger på TEACCH, behandling af autisme, PECS, infantil autisme, Aspergers syndrom og selvfølgelig ABA. Hvis man i den danske del af Google søger på disse søgeord, vil ABAforum.dk i langt de fleste tilfælde komme op som et af de første links, hvilket i sig selv er et tegn på, at ABAforum.dk er blandt de førende danske autisme-sites. Det skyldes, at Google prioriterer søgeresultaterne efter, hvor populære de forskellige sites er. Google opererer med et ranking-system der går fra 0 til 10, hvor 10 er det bedste. ABAforum.dk er ranket på niveau 4, hvilket er på linie med websitet for Center for Autisme, og kun lidt dårligere end Videnscenter for Autisme (niveau 5) og Landsforeningen Autisme (også niveau 5).\nForholdet mellem ABA-foreningen og ABAforum.dk\nABAforum.dk er formelt set ikke en del af ABA-foreningen eller dens aktiviteter. ABAforum.dk, som er et website, er ældre end foreningen og er bliver redigeret af en uafhængig redaktion, som er selvsupplerende. Denne ordning er valgt for at sikre redaktionens uafhængighed. Men der er et stort sammenfald mellem redaktionens medlemmer og medlemmer af ABA-foreningen, og der er et meget tæt samarbejde mellem forening og website, så det er rimeligt at inddrage dem begge i denne årsberetning.\nSelv om ABA-foreningen og ABAforum.dk formelt set ikke er forbundne, har de fleste udenforstående vanskeligheder med at adskille dem. For at give både ABAforum.dk og ABA-foreningen deres egne profiler har foreningen fået udarbejdet et logo, som minder om ABAforums logo, som samtidig gør det klart, at der er tale om to forskellige organisationer.\nLokalafdelingen ABA-forældre i København\nDer er nu 27 medlemmer i lokalafdelingen, ABA-forældre i København. De fleste fra Københavns Kommune, men også nogle stykker, der bor i Københavns Amt (som består af kommunerne uden om Københavns og Frederiksberg kommuner). Hovedparten af medlemmerne i ABA-forældre i København er forældre til småbørn, men der er også forældre til et par skolebørn.\nPå førskoleområdet fik ABA-forældre i København efter længere tids pres på Familie- og Arbejdsmarkedsforvaltningen i Københavns Kommune nedsat tre arbejdsgrupper, som hver har haft repræsentanter for centralforvaltningen, handicapcentrene og specialdaginstitutionerne samt forældre til børn med handicaps. De tre arbejdsgrupper har for nylig afsluttet deres arbejde og har skrevet hver sin rapport til Familie- og Arbejdsmarkedsudvalget inden for følgende områder: ABA-behandling, forholdet mellem forældre og fagfolk og det livslange perspektiv for børn med handicap (herunder overgange fra førskole til skole og fra skole til ungdomsliv). Der skal i marts måned afholdes et fællesmøde mellem ABA-forældre og forvaltningen om de tre arbejdsgruppers forslag, inden disse videresendes til det politiske udvalg. Som det første konkrete resultat af arbejdsgruppernes arbejde har Familie- og Arbejdsmarkedsforvaltningen i deres indstilling til budget for 2005 afsat penge til ABA-projekter for førskolebørn. Hvis politikerne i Familie- og Arbejdsmarkedsudvalget støtter denne indstilling, er vejen åben for et begrænset antal ABA-projekter for førskolebørn i Københavns Kommune.\nPå skoleområdet i Københavns Kommune er det i efteråret 2003 i Unge- og Uddannelsesudvalget - efter et stort arbejde fra ABA-forældre i København - blevet besluttet at igangsætte et antal forsøgsprojekter med ABA-behandling til skolebørn fra skoleåret 2004-2005. Planlægningen af disse projekter sker i et samarbejde mellem PPR og ABA-forældre i København, og det første møde er afholdt i februar 2004. Der er for øjeblikket to børn, som i Københavns Kommunes skoler modtager betalt ABA-behandling. Det forventes, at endnu 2 børn starter i ABA-skoleprojekter i august 2004 og et noget større antal i august 2005. Kvaliteten og kvantiteten i disse skoleprojekter kendes endnu ikke.\nDer er i bestyrelsen for ABA-foreningen enighed om, at sådanne lokale organiseringer er vejen frem. Fra ABA-forældre i København har vi set, at en sådan organisering er i stand til at samle stadig flere og flere medlemmer, og at det faktisk ved et kollektivt, målrettet og systematisk arbejde er muligt at komme i en positiv kontakt med både politikere og forvaltning. Som det fremgår af de ABA-pilotprojekter, som fra næste år skal igangsættes i Københavns Kommunes skolesystem, har en sådan lokal organisering muligheder for også at opnå relativt gode resultater. Vi vil derfor i bestyrelsen satse på, at der etableres tilsvarende amtslige afdelinger af ABA-foreningen, når der er tid og kræfter til en sådan satsning.\nKamp om ret til behandling\nEn række ABA-forældre fra København har i januar måned været kraftigt involveret i en aktion for at sikre ret til behandling for børn med handicap i Københavns Kommune. Lige som forældre i andre kommuner har forældre til børn med handicap hidtil intet betalt for deres børns plads i specialdaginstitutioner, eftersom disse pladser lovgivningsmæssigt opfattes som behandlingspladser og ikke som almindelige dagtilbud. Kommunen udsendte imidlertid i slutningen af december 2003 besked om, at forældre til børn med handicap skulle betale fuld pris for daginstitutionsplads, hvilket fik en række ABA-forældre til at reagere og organisere en forældreprotest imod denne prisstigning fra 0 kr. til mere end 22.000 kr. om året. Baggrunden for protesten var ikke kun økonomisk, men primært principiel, fordi betaling for disse pladser ville indebære, at kommunen ikke længere havde pligt til at levere behandling - men kun pasning - til disse børn. I kraft af et stort arbejde for at mobilisere andre forældre til børn med handicap, tætte kontakter til den lokale presse og til politikerne i kommunens socialudvalg lykkedes at i begyndelsen af februar at få forslaget taget af bordet, så pladser i specialdaginstitutioner er fortsat gratis i Københavns Kommune.\nDenne sag har umiddelbart ikke meget med ABA-sagen at gøre, men eftersom det var et angreb på vores børns ret til behandling, var den alligevel af stor betydning for det fortsatte arbejde på at gøre ABA-behandling en del af det offentlige tilbud til børn med autisme. Det er heller ikke tilfældigt, at det var en række ABA-forældre, som stod i spidsen for denne kampagne - der er ingen tvivl om, at ABA-forældre i København er den bedst organiserede gruppe af forældre til småbørn med handicap. De etablerede handicaporganisationer - fx. LEV og Autismeforeningen - er tilsyneladende domineret af forældre til større børn, hvorfor førskoleområdet og den tidlige indsats ikke interesserer dem i særlig grad.\nFormidling til forældre og fagfolk\nInformationsmateriale om ABA\nDer har længe været brug for skriftligt og lettilgængeligt informationsmateriale på dansk om ABA-behandling. ABAforum.dk kan ikke alene opfylde informationsbehovet hos forældre og fagfolk - der er også brug for noget skriftligt materiale i form af en folder, som kan uddeles til interesserede, og som kan henvise dem til yderligere information på ABAforum.dk og til muligheden for at blive medlem af ABA-foreningen. Et sådant informationsmateriale skal altså også fungere som rekruttering af nye medlemmer. Indtil videre har den vigtigste skriftlige informationskilde om ABA været et temanummer om ABA i Autismebladet (nr. 4, 2003), hvori en artikel (Introduktion til ABA) giver et overblik over, hvordan ABA adskiller sig fra andre behandlingsmetoder inden for autismeområdet.\nI april 2004 udkommer der to publikationer, som på hver sin vis informerer om ABA. Det drejer sig dels om en pjece, som udgives af Videnscenter for Autisme, men som er skrevet af medlemmer af ABAforums redaktion, og dels om en folder, som udgives af ABAforeningen. Pjecen giver et noget grundigere overblik over ABA som pædagogisk teknik og som behandlingsmetode, dens grundlag, organisering, indhold og praktisering. Målgruppen for pjecen er både forældre og fagfolk. Pjecen vil blive solgt af Videnscenter for Autisme, men ABAforum.dk vil råde over et antal, som kan uddeles til relevante faglige kontakter. Pjecen vil desuden være gratis tilgængelig på www.abaforum.dk og på www.autisme.dk.\nDen anden publikation er en folder, som mere direkte henvender til forældre til børn med autisme. Folderen vil blive stillet gratis frem på børnepsykiatriske afdelinger, PPR-kontorer og vil blive uddelt på autismekonferencer m.v.\nPostere om ABA\nI efteråret 2003 blev der i samarbejde med Videnscenter for Autisme arrangeret en tema-dag om ABA-behandling i Norden. I den forbindelse blev der fremstillet 8 postere om ABA-behandling i Danmark. De 7 gennemgår behandlingen og dens resultater for 7 børn, hvoraf nogle er førskolebørn, og andre er skolebørn, nogle er højtfungerende, og andre er lavtfungerende, og nogle får offentlig betalt behandling, mens andres behandlinger betales af deres forældre. Den sidste poster er en generel introduktion til anvendt adfærdsanalyse.\nDe 8 postere - der er professionelt designede med en blanding af informerende tekst og attraktive fotos - udgør et enestående informationsmateriale, som på en lettilgængelig og personlig måde giver udenforstående mulighed for at lære om ABA-behandling af børn med autisme. Posterne er bl.a. velegnede som udstillingsmateriale på uddannelsessteder og til arrangementer, hvor der komme autisme-interesserede fagfolk. Der vil også være mulighed for at se posterne til den nationale autismekonference i Odense senere på foråret.\nSamarbejde med Videnscenter for Autisme\nABAforum.dk har i det forløbne år haft et godt samarbejde med Videnscenter for Autisme. Samarbejdet omfattede i første omgang udgivelse af en bog om ABA-behandling, udgivelse af en pjece om det samme emne, samt afholdelsen af en nordisk tema-dag om ABA-behandling. Af disse projekter mangler bogen stadig at blive realiseret. Der er siden blevet aftalt en runde samarbejdsprojekter, som bl.a. rummer en temadag om ABA-behandling i Danmark, temadag for socialrådgivere om livsbetingelser for familier til børn med autisme, forskningsnetværk for autismeforskere samt en eventuel udgivelse af en forældrehåndbog i ABA-håndtering af autisme hos børn.\nTemadag om ABA i Norden\nDen 3.10 blev der afholdt en temadag om ABA i Norden, som var arrangeret i et samarbejde mellem ABAforum.dk og Videnscenter for Autisme. Det var den første nationale præsentation af ABA for fagfolk inden for autismeområdet. Næsten 200 deltagere, og heraf en meget stor andel fagfolk: skoleledere, lærere, pædagoger, institutionsledere, PPR-psykologer og psykiatere samt en række folk i administrative funktioner. Alle de relevante og vigtige institutioner var repræsenteret. Hertil kom en lang række af de nuværende ABA-forældre og andre interesserede forældre til børn med autisme.\nForældrekontakter og -netværk\nABA-foreningens og ABAforums arbejde i forhold til forældre består dels af en mailingliste og dels af individuel rådgivning.\nMailinglisten ABA-familier har eksisteret siden slutningen af 2002. ABA-familier er et lukket diskussionsforum (e-mail-liste) for forældre og andre nære pårørende, som er interesserede i anvendt adfærdsanalyse (ABA) som behandlingsform; enten fordi de er i gang med et behandlingsprogram, eller fordi de planlægger et sådant. Deltagerne i ABA-familier er primært forældre til børn med autisme og Aspergers syndrom, men forældre og nære pårørende til børn med andre diagnoser eller uden diagnose er velkomne, hvis ABA-behandling er en relevant behandlingsform. Der er for øjeblikket 38 deltagere i mailinglisten.\nPå mailinglisten er det muligt at søge råd og vejledning fra andre forældre til børn med autisme i ABA-behandling. En tilsvarende rådgivning ydes især til forældre til nydiagnosticerede børn, som henvender sig enten telefonisk eller per e-mail. Vejledningen består ofte i at henlede deres opmærksomhed på andre informationskilder (f.eks. ABAforum.dk eller ABA-familier) og på et generelt plan at give gode råd til, hvordan man på andre måder kan indhente oplysninger om ABA-behandlinger. For de interesserede arrangeres ofte studiebesøg hos eksisterende ABA-projekter.\nI kraft af en donation fra Solar Fonden på 50.000 kr. er det blevet muligt at etablere det første forældrekursus i ABA-behandling for børn med autisme. Kurset vil blive afholdt i løbet af efteråret 2004, og de relativt få pladser vil fortrinsvis blive tildelt til nye forældre - dvs. forældre, hvis børn enten lige er blevet diagnosticeret, og som er midt i søgeprocessen omkring relevante behandlingstilbud, eller til forældre, som ikke har tidligere erfaringer med ABA-behandling af deres barn med autisme. Formålet med kurset er at give nye forældre en grundig introduktion til intensiv og tidlig ABA-behandling. Kurset vil blive annonceret på ABAforum.dk og i Autismebladet. Der er søgt om midler fra Socialministeriet til at kunne gentage dette kursus senere.\nStatus for uddannelse og forskningsformidling\nDer er en støt voksende interesse for ABA blandt fagfolk og især blandt studerende. Redaktionen af ABAforum.dk får flere og flere henvendelser fra studerende, som skriver opgave om ABA, og som i den forbindelse gerne vil på studiebesøg og vil have svar på de spørgsmål, som deres lærere ikke kan besvare. Denne kontakt til studerende - som hovedsagelig er pædagog- og lærerstuderende - er en vigtig forudsætning for, at ABA kan blive forankret blandt de relevante faggrupper, og vi prioriterer kontakten til de studerende meget højt. Ønsket om at give mulighed for at komme på studiebesøg hos etablerede ABA-projekter lægger et stort arbejdspres på de ganske få offentligt finansierede ABA-projekter, men jeg håber at træningsledere og forældre er indstillet på at yde denne hjælp til studerende, fordi studiebesøg er den bedste måde at få et førstehåndsindtryk af ABA i praksis; et førstehåndsindtryk, som er meget vanskeligt at få på andre måder for øjeblikket.\nUddannelse og efteruddannelse i ABA\nDer er i Danmark en meget stor mangel på fagfolk og studerende, som er uddannet inden for ABA-pædagogik og -behandling. ABA indgår ikke som en del af pædagog- eller læreruddanelserne og findes heller ikke som undervisningstilbud på universiteterne. Den eneste mulighed for at få kvalifikationer i ABA-behandling i Danmark er faktisk ved at få ansættelse i et behandlingsprojekt og her få del i den uformelle mesterlæreuddannelse, som et superviseret behandlingsforløb er. Men manglen på formelle uddannelsesmuligheder og fraværet af en grundlæggende viden om ABA hos lærer- og pædagogstuderende er et stort problem, eftersom de træningsledere og hjælpetrænere, der ansættes i nye ABA-projekter, må starte helt forfra uden nogen form for ABA-relevante forudsætninger. Hvis man vil have formelle kvalifikationer inden for ABA som studerende eller som fagperson, må man altså rejse til udlandet for at deltage i ABA-kurser eller tage en egentlig masteruddannelse i ABA.\nFor at afhjælpe det stadig stigende behov for viden om ABA blandt fagfolk og studerende har der været arbejdet på et etablere visse muligheder for efteruddannelse. På ABAforum.dk er der nu lagt en oversigt over mulighederne for uddannelse og efteruddannelse ud. Mere konkret har der i efterårssemesteret 2003 været undervisning i ABA på to niveauer af efteruddannelse for pædagoger og lærere: 200-timers kurset i udviklingsforstyrrelser (som arrangeres af Københavns Amt, men omfatter hele Østdanmark) og på diplomuddannelsen i specialpædagogik (som udbydes af CVU-Storkøbenhavn). Det forventes, at denne introduktion til ABA vil blive en fast bestanddel af indholdet på disse kurser.\nI efteråret 2004 afholder Videnscenter for Autisme desuden et 2-dages kursus for fagfolk i ABA-behandling af småbørn med autisme.\nABA er en forskningsbaseret behandlingsform, og en væsentlig del af arbejdet for at fremme ABA-behandlinger i Danmark består i at formidle denne forskning til danske fagfolk. I Danmark er det vigtigste forum for formidling af ABA-forskning forskningsreferater på ABAforum.dk. Der er i det forløbne år blevet tilføjet 12 nye forskningsreferater, hvilket desværre kun udgør en begrænset del af den relevante forskning inden for de udvalgte områder: effektforskning, eksperimentel forskning, familieforskning, forskning i autismens økonomi samt forskning i integration af personer med autisme. Der offentliggøres i gennemsnit 4-5 relevante forskningsartikler om måneden, så det er altså kun mellem 20% og 25% af den relevante forskning, som bliver refereret på ABAforum.dk.\nEt andet vigtigt forum for forskningsformidling er konferencer og lignende faglige arrangementer, hvor forskere fremlægger deres resultater. Redaktionen af ABAforum.dk har deltaget i og har refereret fra tre sådanne konferencer i det forløbne år. I den forbindelse er fremstående forskere blevet interviewet til ABAforum.dk.\nDeltagelse i konferencer er et område, som bør prioriteres højere fremover, eftersom man her får et koncentreret overblik over den nyeste forskning.\nStatus for lovgivning m.v. omkring ABA-behandlinger\nI efteråret 2002 blev der åbnet mulighed for at kommunerne kunne udnytte en forsøgsparagraf i Serviceloven til at give økonomisk støtte til hjemmebehandlinger af børn med handicap. Ordningen blev indført af hensyn til Doman-forældrene, men der er flere kommuner, som har forsøgt at få ABA-projekter ind under forsøgsordningen. I de tilfælde skal ordningen godkendes af Socialministeriet, som altså kommer til at fungere som en slags kontrolorgan for, om kommunerne holder sig inden for lovens rammer.\nI en sag fra Korsør blev kommunens forslag til forsøgsordning underkendt bl.a. med den begrundelse, at udgifter til supervision ikke kan støttes som en merudgift (§ 28). I en anden sag fra Rudkøbing kommune fik kommunen det svar fra ministeriet, at det i sager omkring ABA-behandling slet ikke er nødvendigt at anvende forsøgsparagraffen, fordi ABA-behandling i forvejen er en anerkendt metode, som ikke forudsætter hverken forsøgsstatus eller godkendelse fra ministeriet. I det første tilfælde resulterede ministeriets afslag i at kommunen helt bakkede ud af projektet; i det andet tilfælde fandt kommunen en ordning, således at projektet kunne gennemføres uden forsøgsstatus.\nSamtidig med igangsættelsen af forsøgsordningen for hjemmebehandlinger af børn med handicap, blev der afsat 20 mio. kr. til evaluering af disse behandlinger. Bevillingen blev givet til Marselisborgcenteret, og der var i starten bekymring for, at de også ville evaluere ABA-behandling af børn med autisme, men centeret har meddelt os, at denne behandlingsform og disse børn ikke indgår i deres evaluering.\nDisse sager fra Socialministeriet og deres evalueringsprojekt peger på, at der er behov for at mødes med repræsentanter fra Socialministeriets handicapkontor for at diskutere, hvorledes det på andre måder er muligt at motivere kommunerne til at igangsætte ABA-forsøg, og hvordan disse forsøg kan blive grundigt og seriøst evalueret. Lokale evalueringer kan være udmærkede, hvis de kender deres begrænsninger, men mere grundige og ambitiøse evalueringer kan kun gennemføres på landsplan og med en kraftig bevilling i ryggen.\nDer har hidtil eksisteret nogle meget gunstige regler om statsrefusion for § 16-pladser (specialpædagogiske pladser - f.eks. til ABA-behandlinger) til kommunerne. Disse regler betød, at et kommune kunne oprette en § 16-plads for under 100.000 kr. om året (fordi resten blev refunderet af staten), og at en sådan plads således ikke var dyrere end f.eks. en alm. vuggestueplads. Reglerne er nu ændret med virkning fra 1.1.2004, og det er blevet væsentligt dyrere for en kommune at oprette en § 16-plads. Tidligere fik kommunen for hver § 16-plads en fast refusion på 75.000 om året plus 40% af grundtaksten, i alt ca. 195.000 kr. Nu får kommunen i stedet et fast årligt beløb, som er uafhængigt af det aktuelle antal § 16-pladser, men som er beregnet på baggrund af antallet af § 16-pladser i kommunen i hhv. år 2000 og 2002. Resultatet er, at en ny § 16-plads nu belaster kommunen med hele grundtaksten, 308.900 kr. (i 2004 - beløbet reguleres hvert år). Man kan også vælge at anskue den nye situation på følgende måde: Når en kommune visiterer et nyt barn til en ny § 16-plads, så skal den faste statsrefusion fordeles på antallet af eksisterende pladser + 1, og dermed bliver statsrefusionen per plads noget mindre. Hvis man tager udgangspunkt i et tænkt eksempel på en kommune som i 2002 havde 10 § 16-børn og derfor modtager en statsrefusion på ca. 1,96 mio. kr. per år, og hvor refusionen per plads var 195.560 kr./år, så vil refusionen per plads efter oprettelsen af en ekstra plads i stedet være ca. 178.000 kr./år, og ca. 163.000 kr./år hvis der oprettes to ekstra § 16-pladser og så fremdeles.\nDe nye regler gælder ikke for Københavns Kommune, Frederiksberg Kommune og Bornholms Kommune. Det skyldes at de i denne sammenhæng opfattes som amter og ikke som kommuner. Dvs. at situationen i Københavns Kommune og i Frederiksberg Kommune er uændret, eftersom disse kommer - i lighed med andre amter - aldrig har kunnet få statsrefusion.\nI den nye ordning er der afsat 140 mio. kr. årligt, som kan søges af kommuner, som mener sig særlig hårdt belastet af mange § 16-børn. Denne pulje er oprettet som en slags kompensation for, at refusionsbeløbet nu er fastlåst, og selv om der kommer flere § 16-børn udløser det altså ikke længere automatisk ekstra statsrefusion. I stedet har kommunerne mulighed for at søge om særtilskud ud af de 140 mio. kr. årligt. Ansøgningsfristen for at få del i 140 mio. kr.-puljen er den 1.7. året efter.\nDisse ændringer i statsrefusionen er ikke et led i en spareplan, men skyldes, at de overgangsordninger, der blev indført i forbindelse med grundtaktsfinansieringsreformen, nu bliver afløst af en mere permanent ordning, som dog ikke er mere permanent end at Socialministeriet regner med, at de skal ændres, når der gennemføres en strukturreform, hvor opgavefordelingen mellem kommuner og amter ændres og hvor amterne måske nedlægges. Eftersom en sådan strukturreform skal vedtages allerede til sommer og træde i kraft efter næste kommunalvalg, kan man gå ud fra, at refusionsreglerne ændres igen fra år 2006.\nDer er mange af de ovennævnte igangværende aktiviteter, som vil fortsætte, og en del af de nye initiativer er allerede nævnt. Her følger en kort opsummering og en skitsering af mulige nye initiativer.\nPolitisk lobbyarbejde på nationalt plan\nBestyrelsen for ABA-foreningen har taget initiativ til at rette henvendelse til forligspartierne bag den såkaldte satspulje, som er en slags offentlig fond, hvorfra der årligt uddeles midler til sociale projekter, som ikke får støtte på anden vis. De midler, der er givet til evaluering af Doman-projekter, er således givet fra denne satspulje. Vores formål med at henvende os til satspuljepartierne er i første omgang at gøre opmærksom på, at der er behov for at kunne give kommuner, som vil igangsætte dyre ABA-behandlinger, et økonomisk incitament til at gøre noget sådant. Det vil sige, at der bør afsættes en pulje af penge, som kommunerne kan søge i forbindelse med etablering af nye ABA-projekter for førskolebørn. Et sådant incitament vil i væsentlig grad forhøje mulighederne for, at der oprettes ABA-projekter, som kan fungere som inspirationskilde og drivkraft i den fremtidige udvikling af behandlingsområdet. Desuden vil vi over for politikerne pege på behovet for, at der bliver foretaget en uafhængig, dansk evaluering af de eksisterende ABA-projekter.\nDer er planlagt et træf for ABA-familier, som afholdes i sensommeren 2004. Der har tidligere været afholdt et lignende arrangement, og det er planen at gøre det til en årlig tilbagevendende begivenhed. Formålet er dels socialt, dels at opbygge netværk og endelig at give mulighed for udveksling af erfaringer.\nSom allerede nævnt er der planlagt et forældrekursus for nye ABA-forældre i efteråret 2004. Kurset er kommet i stand efter en donation fra Solarfonden. Der er desuden søgt om midler fra Socialministeriet til fortsættelse af denne aktivitet.\nSom nævnt er det planen, at der fra Solarfonden skal ansøges om midler til en videoproduktion om ABA-behandlinger i Danmark. Der er et stort behov for konkrete illustrationer og demonstrationer af, hvordan ABA-træning foregår, hvordan relationen mellem træningsleder og barn er, hvad indholdet i øvelserne er, hvordan dataregistrering foregår, hvilke hovedområder der arbejdes med m.v. Selv om disse elementer er velbeskrevne i litteraturen, så har nye forældre til børn med autisme og de fleste fagfolk ofte meget svært ved at forestille sig, hvorledes praksis er. Det er dette behov, som en videoproduktion skal opfylde. Det er planen at lade produktionen ske som et studenterprojekt for enten medie- eller journaliststuderende. Dele af videoproduktionen vil blive tilgængelig via ABAforum.dk.\nDer er planer om at udbyde en række små dokumentationsprojekter via universiteternes projektkontorer (som er en formidlingscentral mellem studerende og eksterne rekvirenter af studenterforskning). Blandt de emner, som står centralt, er følgende:\nJuridisk vurdering af retsvirkningen i Danmark af de internationale konventioner om børns og handicappedes rettigheder, når det gælder retten til integration og inklusion\nEvaluering af danske ABA-projekters organisation, forældretilfredshed og -belastning.\nBestyrelsen / 29.03.2004


· 2. december 2021\nSMV’er og udførende håndværksvirksomheder står for den største andel af byggeriet i Danmark, og de har dermed altafgørende indflydelse på, hvor hurtigt vi rykker byggeriet i en bæredygtig retning. Derfor havde den gruppe fået en større rolle på Building Green i november 2021.\nI forbindelse med Building Green København 2021 opstod der et helt særligt samarbejde mellem den landsdækkende byggemarkedskæde STARK og Building Green. Det nye samarbejde udsprang af et fælles ønske om at rykke hele byggebranchen i en mere grøn retning og resulterede i et helt nyt område dedikeret til SMV’er på balkonen i Forum over de to dage Building Green varede.\nPå området ’Bæredygtighed i praksis – powered by STARK’ kunne de besøgende deltage i aktiviteter og få konkret viden gennem indlæg fra fagfolk. Alt sammen med bæredygtighed i praksis som omdrejningspunkt og med fokus på hvordan man nemt og effektivt bygger mere bæredygtigt. På området var der også en masse af STARKs nye bæredygtighedsambassadører, der stod klar til at rådgive og inspirere til mere bæredygtigt byggeri.\nHåndværkere på besøg i Forum\nDe to dage i Forum var en stor succes med 8000 deltagere – og med flere håndværkere og SMV’er end tidligere år. En af de håndværkere, som deltog på Building Green og besøgte det nye område, var Anders Mainz fra tømrerfirmaet Anders Mainz ApS. Han er tømrermester og har arbejdet med åndbart og bæredygtigt byggeri de sidste 5 år. Anders Mainz var inviteret af sin sælger i STARK Hillerød. Her fik han også mulighed for at tale med nogle af STARKs bæredygtighedsambassadører. Han er glad for, at der bliver taget fat i den bæredygtige bølge:\n– Bæredygtighed er noget, jeg har brændt for siden 2016, og jeg har kæmpet med blod, sved, tårer og økonomi som indsats det meste af tiden. I 2021 er der sket et markant skifte fra at ingen har villet have med det at gøre til at næsten alle vil have med det at gøre – også kunderne. Så det føles rigtig godt. Jeg er superglad for, at Stark griber fat om momentet nu og sætter standarden, da det kan rykke en del på branchen.\nIdeen med området var at bringe alle parter i værdikæden sammen for at vidensdele og tage de vigtige diskussioner. Det kræver samarbejde mellem hele værdikæden, hvis vi skal flytte byggeriet i en mere bæredygtig retning.\n– Det er vigtigt at få en dialog på tværs af værdikæden i hele byggeriet, og vi vil gerne vise, hvad det er STARK kan bidrage med ude på byggepladserne, så vi sammen kan komme i mål med ønsket om mere bæredygtighed i byggeriet, fortæller Kristian Fribo, bæredygtighedschef i STARK.\nFribo var en af talerne på områdets scene. Her talte han om at vælge de rigtige materialer for at bygge grønt og han delte ud af sin viden om let tilgængelig dokumentation og certificeringer. For Kristian Fribo og STARK var området og samarbejdet med Building Green en stor succes:\n– Tidligere har det været bygherrer og arkitekter, der har drevet agendaen – nu skal vi også have de udførende og andre aktører i branchen med på vognen. Og det har vi i høj grad fået på dette Building Green: Vi har haft dialoger med alt fra de største investorer og entreprenører over arkitekter og private boligejere til de små og mellemstore håndværkere, som er vores kernekunder. Vi har simpelthen ramt alle i værdikæden, så det har været en stor succes.\nVidensdeling var et af kodeordene for området, og STARK fik, udover spændende kontakter, også taget de gode diskussioner og samtaler om de forskellige problemstillinger, som vi skal løse for at gøre byggeriet mere bæredygtigt. Men arbejdet slutter ikke her, lyder det fra Kristian Fribo:\n– Nu skal vi bringe den viden ud i markedet til vores kunder og gøre dem til en aktiv spiller. Det vil vi blandt andet gøre ved at oplyse håndværkerne om det potentiale, der er for dem i at komme på forkant med bæredygtighed og de kommende lovkrav, som de skal leve op til.\nDu kan se alle indlæg fra scenen på ‘Bæredygtighed i praksis – powered by STARK’ her


Sebra Pusle Pur Puslehynde, Dew Grey fra Sebra - Stort Lager\nMange leder efter den billigste Sebra Pusle Pur Puslehynde, Dew Grey på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: Sebra hos Babysam.dk\nSebra Pusle Pur Puslehynde, Dew Grey Fakta\nNavn: Sebra Pusle Pur Puslehynde, Dew Grey\nPris: Kr. 449.25 (599.00)\nSebra Pusle Pur Puslehynde, Dew Grey fra Sebra\nSebra Pusle Pur Puslehynde, Dew Grey er vellidt i småbørnsfamilier, og der er ingen indvendinger mod det, for forældres erfaringer taler sit tydelige sprog. Når vi skal gøre noget for ungerne, vil vi alle gerne gøre vores bedste, og når du bruger Sebra Pusle Pur Puslehynde, Dew Grey har du gjort dit forarbejde godt. Sebra Pusle Pur Puslehynde, Dew Grey sælges online i shoppen Babysam.dk. Når behovet melder sig for blespande, vaskefade eller vådrumsposer, er der her på hjemmesiden flere 1.000 varenumre, og sikkert også det du leder efter. Er du bange for, at barnevognen pludselig strejker, så skal den vedligeholdes. Vær særlig opmærksom på barnevognens stel, hjul og tekstiler. Hvis du formår at vedligeholde barnevognen, holder den både til første, andet og tredje barn, og det ser bare bedre ud med en velholdt barnevogn.\nSebra Pusle Pur Puslehynde, Dew Grey til de små\nSebra Pusle Pur Puslehynde, Dew Grey er ret populær blandt alle vores varer i onlineshoppen i den populære kategori Puslehynder & pusleunderlag. Din pakke kommer hjem til dig med hele 30 dages returret hvis du skulle fortryde dit køb din vare. Det overrasker ikke nogen, at der er mange der køber Sebra Pusle Pur Puslehynde, Dew Grey hos onlineshoppen Babysam.dk, der altid har et stort udvalg af populære varer. Her i online shoppens kæmpe udvalg finder mange det de leder efter, og der er det oplagte valg det produkt på denne side. Når du handler online er priserne mere attraktive end i butikkerne- fordi webshoppen ikke har udgifter til en fysisk butik.\nKøber du varer online, er betingelserne lidt gunstigere, så du på nogle områder er bedre stillet, end hvis du handler I fysiske butikker. Produkter der handles i en dansk shop, skal have 14 dages returret. når du har handlet dine varer, der findes også shops, der er endnu bedre og giver mere end standard returretten og giver meget længere returtid. Når webshops ligger online, får du med et par klik et stort udvalg , og det at sammenlligne priser bliver en leg, når man kan se de forskellige shops priser med det samme. Din sammenligning kan du rent faktisk lave når du sidder på toilettet med din mobiltelefon. Mange har allerede fundet glæde ved at købe online og slippe for, at skulle få det hele til at passe med de forskellige buslinjer og tidspunkter. Webshoppen sender din varer direkte til din adresse, alternativt kan de sendes til dig arbejde, du skal bare huske at vælge den rigtige adresse. I dag er der ingen grund til at skulle stå i kø ved en kasse - ved online handel det er slut med dårlig køkultur og vrissende mennesker, så behøver du ikke længere forudsige, hvilken kø der er hurtigst - vi gætter aldrig rigtigt alligevel.\n77 anmeldelser af Sebra Pusle Pur Puslehynde, Dew Grey\nVær den første til at anmelde “Sebra Pusle Pur Puslehynde, Dew Grey” Annuller svar


Hurtigste måde at tabe sig – Kost og ordentlig ernæring\nPå den måde er det muligt at spise til jeg er mæt og stadig tabe mig. Mange mener, at slankekure, hvor man taber sig hurtigt simpelthen er for . Det gjorde jeg, da jeg gik på en effektiv slankekur og tabte mig kg på dage. Det er en rigtig dårlig ide at spise når det nærmer sig sengeti så jeg undlod at.\nAt tabe sig er desværre ikke så let som alle gerne ville have det til. Hvis du sammensætter dine måltider på den måde, vil dit indtag af kulhydrater automatisk placere sig indenfor de anbefalede rammer på 20-50 . Når vi siger, at vi er på udkig efter måder at tabe eller ønsker at vide hemmeligheden til vægttab, får vi mange tips til associerede nyttige. Der er ingen vej uden om det faktum, at den hurtigste måde at tabe sig naturligt er ved at udøve regelmæssigt og spise en afbalanceret kost. Den bedste måde at holde vægten nede er at omlægge sine kostvaner og fortsat spise.\nDerfor vil man tabe sig, hvis man bare tilnærmelsesvis holder sig til et . Hej Eksperter :)Jeg er en fyr på der ønsker at komme så meget i form som overhovede muligt de næste måneder. For at tabe sig og bevare sit vægttab er det oftest nødvendigt at foretage. Dette kan gøres på mange måder, hvoraf nogle er sundere og fornuftigere end andre.\nHvad hurtigste måde at tabe mave fedt i en uge. Tabe sig – Sådan taber du dig mest. Metoden bygger på den kendsgerning, at procent af alle, der taber sig, tager på igen i løbet af år. Fiona Kirk har studeret de procent, . Hvordan man taber sig er meget individuelt.\nSlankekure der virker for nogen, virker ikke for andre. Men en ting er fælles og vigtigt, hvis du vil have et. På den måde kan du stadig spise det du plejer, bare mindre og med mere.\nMan kan ikke sætte tal på præcis hvor meget man kan tabe sig . Jeg besluttede allerede tilbage i 200 at jeg ville tabe mig. I dag er jeg på ingen måde på slankekur – jeg spiser bare anderledes, bedre og på alle. Hurtigste måde og tabe dig på, er slet ikke og spise noget, og lave en masse motion, der dog nok ikke mere end dage før du ikke kan komme . Tykke mennesker får mest ud af at tabe sig hurtigt, konkluderer.\nFik et bryllup eller en anden vigtig begivenhe der kommer op og har brug for at tabe sig i en uge? Eller måske har du bare fået nok, og .\n← Hvordan regner man fedtprocent ud\tFod øvelser →


En hyldest til gadens sejeste piger og drenge – We Love Asphalt – a blog with personal views from GAME's CEO\nEn hyldest til gadens sejeste piger og drenge\n14/10/2013 15/10/2013 Tagged entreprenørskab, frivillighed, Gadeidræt, instruktører, Playmakers, Social Entrepreneurs, uddannelse\nBilledtekst: Maja Panduro, Hassan Al-Rahimy, Simon Prahm\nHer kan du læse min tale til de stolte Playmakers, som fik overrakt diplomer 4. oktober 2013:\nKære Playmakers. I dag graduerer I som GAM3 Playmakers efter at have bestået de tre undervisningsmoduler og en praktik på gadeplan. Her i GAM3 HQ skal det ikke være nogen hemmelighed, at vi var meget i tvivl om hvordan det ville gå. Ville “Hold 2” blive et 2. hold sammenlignet med de Playmakers, som modtog diplomer her i StreetMekka for et år siden? Vores frygt var, at vi havde drænet asfalten for gadeidrætsensusiaster og ville få svært ved at finde 50 egnede kandidater. Heldigvis tog vi fejl.\nUndervejs har der været en stor udskillelse. I alt søgte 80 ansøgere om at komme med på programmet. 64 fik en plads på uddannelsen og startede i slutningen af januar 2013. 12 røg fra før praktikken og otte har endnu ikke bestået deres praktik. Det betyder, at der i dag er 44 får diplom.\nJeg har selv haft fornøjelsen af at deltage i nogle af jeres camps og har været overrasket over hvor mangfoldig en gruppe I er – noget I også selv har fremhævet undervejs i forløbet.\nF.eks. Vinh Nguyen, 18, Rising (Odense):\n”At møde nye mennesker. Vi er så vidt forskellige, men respekten for hinanden har været god. Jeg føler, at så underlig som jeg er, så har folk accepteret det alligevel. Åbenhed, tryghed, venskab og humor har bl.a. været central for mig.”\neller Santi Oscar Hostrup, 19, Holtbjerg (Herning):\n”Det bedste har været at møde alle de inspirerende unge mennesker, der ligesom mig brænder for at hjælpe andre og gøre en forskel.”\nog Farheen W. Moughal, 18, Avedøre (Hvidovre):\n”Personligt kan jeg tage alt det jeg har lært under uddannelsen med mig og prøve at gøre en forskel i mit eget boligområde, så de unge herfra også kommer væk fra kriminaliteten og i stedet bruger deres tid på noget sjovt.”\nMen nogle har også givet udtryk for, at det ikke alt sammen har været lige let.\n”Det sværeste for mig som dansker, hvis gymnasieklasse også er pæredansk, har været at sætte mig ind i de andres sted med anden nationalitet/kultur. I starten vidste jeg ikke, hvad jeg skulle sige i frygt for at krænke nogen. Men jeg har lært, at mennesker er ens, lige meget hvor man kommer fra.”\nIngen tvivl, om at I på det personlige plan er vokset siden vi første gang mødtes her i huset for knapt 10 måneder siden. Men I har også hjulpet os med at vokse, ved at levere en mærkbar og konkret indsats på gadeplan for at skabe inklusion, øge sundheden og forebygge kriminalitet. Med jeres hjælp, er det lykkedes at øge indsatsen fra 17 til 32 boligområder i hele landet – fra Sønderborg i syd til Aalborg i nord. Og helt konkret har I sat jeres fingeraftryk på 217 af de i alt 1.274 træninger, som GAM3 har afholdt i udsatte boligområder i år.\nVed de træninger, har I været håndgribelige rollemodeller, som deltagerne i særlig grad har kunnet relatere til. Fordi I er tættere på målgruppen aldersmæssigt end mange af vores andre instruktører. Men også fordi mange af jer bor i de samme områder, som deltagerne og dermed er synlige på en helt anden måde, end de instruktører, som kommer ude fra.\nEt nyt program\nVores vision er, at nå ud til endnu flere børn og unge, som i dag ikke er del af et aktivt fritidsliv. Det vil vi gøre, ved at øge jeres engagement og ansvarsområde de kommende år. Hvor det i dag er 20 % af træningerne, som I er involveret i, så er det målet, at det om to år vil være 80 % af træningerne, som får glæde af jeres indsats.\nDen øget indsats er nødvendig, da nye tal viser, at antallet af fattige børn er steget markant gennem de sidste 10 år. Og her er det særligt børn af forældre med anden etnisk baggrund, som er hårdt ramt. Mens der i årene med økonomisk krise er sket en fordobling af antallet af fattige børn med dansk baggrund, så er der samtidig sket – og hold godt fast – en femdobling af antallet af fattige børn med anden etnisk baggrund.\nDa vi ved, at økonomiske barrierer er noget af det, som spiller ind, når vi snakker om børns idrætsdeltagelse, så kræver udviklingen, at der bliver skabt flere fleksible, lettilgængelige og billige alternativer på gadeplan, hvis ikke vi skal tabe en stor gruppe fremtidige borgere på gulvet.\nUdover at vi håber, at I vil være med til at styrke indsatsen i de områder, hvor vi allerede er til stede, så er det også vores håb med det nye program, at vi kan slippe jeres virkelyst fri og få samværet omkring idrætten på asfalten til at blomstre op, overalt hvor viljen og engagementet er tilstede.\nMålet er, at etablere lokale GAM3 foreninger, som kan danne en lokal og bæredygtig ramme omkring aktiviteterne. Og det er særligt her vi håber, at I vil være med som instruktører og frivillige ledere. Programmet hedder GAM3 Playmaker, fordi det netop er jeres ressourcer, vi ønsker at trække på.\nI dag får I diplomer, roser og kasketter. Næste skridt bliver at udbrede legen på asfalten. Uanset om I vælger at gøre det som GAM3 instruktører, frivillige, eller som gadeaktivister, som selv stamper noget op af jorden i et områder, hvor der ikke tidligere har været aktiviteter, så er vores fornemmeste rolle, at bakke jer op, så vi sammen kan nå nye højder.\nKun døde fisk svømmer med strømmen. Lad derfor kreativiteten råde, når I skal ud og sætte aktiviteter i gang i jeres lokalområde – i samarbejde med vores partnere og engagerede korps af frivillige og instruktører i GAM3\nPå skolebænken med streetbasketdirektøren


Hospitalspraktik i Uganda for studenter og studerende\nEt ‘must’ når man opholder sig i østafrika, er at tage på safari. På denne tur vil du få mulighed for at opleve savannens vilde dyr i deres naturlige omgivelser. Heriblandt Giraffer, løver, leoparder, elefanter, flodheste, antiloper, krokodiller og flere. Turen foregår i Ugandas nationalpark Murchison Falls, som er kendt for sit unikke dyreliv og 43 meters vandfald, som du vil komme helt tæt på. Udover at være i safariparken, vil du og dine medrejsende besøge et fristed for næsehorn, hvor i kommer på en guidet gåtur i blandt dem. Fristedet har til formål at forøge bestanden af næsehorn i Uganda, som er en truet dyreart. Målet er at sætte næsehornene fri i naturen igen, når bestanden er af en vis størrelse. Turen forløber fra en fredag morgen til søndag aften.\nTuren er alt inklusiv, hvilket indeholder transporten, måltider, logi, guides og entre til nationalparken samt besøget på næsehorn fristedet.


6 ugers jobrettet uddannelse - RegnskabsskolenRegnskabsskolen 6 ugers jobrettet uddannelse - Regnskabsskolen\nI samarbejde med Aalborg handelsskole og Nyledige tilbyder Regnskabsskolen 6 ugers jobrettet uddannelse – Økonomistyring med e-conomic og Excel\nKurset består af 17 forskellige AMU-kurser, som tilsammen danner et forløb, hvor du når igennem rigtig mange af de praktiske opgaver, man møder i et bogholderi.\nDu lærer grundlæggende bogføring og kommer rundt om både finansbilag, bankhåndtering, debitor- og kreditorstyring, fakturering, lager og afstemning, kontrol- og opfølgningsopgaver, processer i lager og indkøb samt videre databehandling/-præsentation i regneark. Fra 1. bilag til årsafslutning i bogholderiet.\nKurset består af 9 dage i Regnskabsskolen og 21 hjemmearbejdsdage med e-learning, og på e-learningdagene er der et dagligt onlinemøde med din underviser og de andre elever.\nDu kan læse mere og se kursusprogrammet hos Nyledige her


Med denne pjece vil vi informere dig om den forestående øreoperation, samt om hvad der skal ske under din indlæggelse i sengeafsnittet.\nFormålet med operationen er at lukke et evt. hul i trommehinden, tørlægge øret og forbedre hørelsen.\nHvis du har problemer med at puste luft op i mellemøret, bør du øve dig i dette inden operationen. Inden operationen vil vi eller din egen ørelæge have gjort øret så tørt som muligt. Hvis dit øre begynder at væske inden operationen, skal du kontakte klinikken. Vi har desuden foretaget en høreprøve.\nRygning hæmmer sårets heling. Vi anbefaler derfor, at du stopper med at ryge 6 uger før operationen. Du kan læse mere om rygning og operationer i pjecen: ’Information om rygning og operation’\nSædvanligvis vil du blive indlagt på operationsdagen. Du skal derfor være fastende når du kommer. Operationen foregår oftest i fuld bedøvelse.\nDu kan læse mere om forholdene i forbindelse med faste og bedøvelse i pjecen: ’Patientinformation om bedøvelse’\nDu får barberet en lille smule hår væk omkring øret, så den sterile afdækning kan sættes fast. Operationen foregår som regel igennem øregangen ved brug af et operationsmikroskop. Hvis øregangen er smal, kan det dog være nødvendigt at ”gå ind” bag øret. Til at lappe trommehinden bruger vi som regel et stykke muskelhinde, som tages fra tindingemusklen over øret, eller et stykke bruskhinde, som tages fra brusken foran øregangen.\nFor at støtte den lappede trommehinde lægger vi små selvopløselige fibersvampe på inder - og ydersiden af trommehinden. Øregangen fyldes med flere stykker gazestrimmel (meche) vædet i antibiotisk salve. Gazestrimlerne skal ligge mens trommehinden heler (ca. 3 uger). Yderst i øregangen placeres et stykke vat. Ved afslutningen af operationen sys såret med selvopløselige tråde.\nFørst efter flere måneder kan vi vurdere resultatet. Langt de fleste trommehinder heler op (over 90%) og i langt de fleste tilfælde forbedres hørelsen på det opererede øre.\nHos ca. 5% påvirker operationen smagssansen, da smagsnerven til de forreste 2/3 af tungen løber igennem mellemøret. Det vil dog oftest være forbigående. I yderst sjældne tilfælde kan det give skader i det til indre øre, hvis det er nødvendigt at manipulere med de små knogler i øret under operationen. Det kan medføre en forværring af hørelsen på det opererede øre.\nSvimmelhed kan forekomme, men er for det meste forbigående. Susen for øret eller nedsat funktion af ansigtsnerven kan forekomme i sjældne tilfælde.\nEfter et kort ophold på opvågningsafsnittet, vil du blive kørt tilbage til sengeafsnittet. Under operationen er der anlagt et drop (dvs. væske der løber ind i en blodåre). Dette fjernes senere. Der kan komme lette smerter i øret efter operationen. Sker dette, opfordrer vi dig til at bede om smertestillende medicin. Første gang du skal op efter operationen, skal du bede om hjælp, da du kan få kvalme og føle dig svimmel. Ved aftenstuegang vil en læge tilse dig og informere om operationens forløb.\nDu kan forvente at blive udskrevet ved aftenstuegang på operationsdagen eller ved formiddagsstuegang dagen efter operationen. Hvis der efter operationen er blevet anlagt en hovedforbinding, bliver denne fjernet. Du får desuden en tid til kontrol i Øre-Næse-Halskirurgisk Klinik.\nVi anbefaler ca. en uges rekreation, evt. længere hvis du har hårdt fysisk arbejde. Du bør undgå større fysisk aktivitet de første 3 uger efter operationen. Hvis du er i tvivl, så spørg lægen inden operationen.\nFlyveture de første 3 uger efter operationen\nDu kan finde klinikkens telefonnumre på sidste side af denne pjece.\n3 uger efter operationen, fjernes gazestrimlerne fra øret, og øret renses under mikroskop. Fra dette tidspunkt anbefaler vi ofte, at du presser luft op i mellemøret flere gange dagligt.\nHvis forholdene er tilfredsstillende vil næste kontrol blive 8-12 uger efter operationen, hvor du får foretaget høreprøve.\n1 år efter operationen kommer du til afsluttende kontrol med høreprøve. Eventuelle yderligere kontroller sker efter nærmere aftale og afhængig af forholdene i øret.\nHul i trommehinden er ofte en følgetilstand efter langvarigt undertryk i mellemøret, som igen er en følge af dårlig funktion af det eustakiske rør (øretrompeten).\nPå grund af det langvarige undertryk har trommehinden været ”suget indad”, og har herved mistet noget af sin styrke og udviklet et tyndt område, som ved en mellemørebetændelse er sprunget og ikke vil hele.\nSmå huller i trommehinden giver ikke betydende hørenedsættelse, hvorimod større huller kan medføre moderat hørenedsættelse. Hul på trommehinden gør at vand kan løbe ind i mellemøret og give anledning til mellemørebetændelse og kronisk væsken fra øret.\nI nogle tilfælde har det langvarige undertryk i mellemøret evt. i kombination med betændelse medvirket til, at knogleforbindelsen mellem ambolten og stigbøjlen er blevet afgnavet. Dette giver som regel en betragtelig hørenedsættelse. I nogle tilfælde kan disse forandringer være sket uden at trommehinden er sprunget.\nDenne information er udarbejdet efter Dansk Otokirurgisk Selskabs retningslinjer


Pigen fra landet: Køkkendrømme og når vægge kan tale\nEllen 28/1/15 20:56\nHolddaop, hvor har I ændret på køkkenudseendet mange gange! Jeg prøvede at tælle, men er ikke helt sikker på antallet. Det er da lidt vildt, også selv om I har boet i huset i mange år - måske især taget i betragtning, at I ikke har ændret noget i de sidste 17 af dem - bortset fra i weekenden altså :-)\nPia 29/1/15 17:14\nDet har vi.... og så mange gange, at vi ikke selv har helt styr på det, men vi har nok flyttet vægge og skabe i køkkenet 5-6 gange. Et par gange har det medført ny gulvbelægning og en enkelt gang loftet også.\nAnonym 29/1/15 06:56\nSkvatter over to ting.. for det første at det er lidt specielt at læse om at nogen prioriterer et lille køkken.. der kan lukkes... Det er meget anderledes end dagens ideer og tanker.. kan du stadig leve med et "lille køkken" eller snyder du og har et gigantisk grovkøkken gemt af vejen et eller andet sted i huset? (tænker du er jo ganske køkken-aktiv) :-)\nDet andet jeg lige faldt over var billedet af .. køkkentæppet.. det var den gang. Tror vores nabo havde et magen til.. og at vi børn var smækfornærmede over at min mor ikke fulgte dén mode, men hun mente ikke at et tæppe passede sig i et køkken hvor halve grise regelmæssigt blev forvandling til fryse-venlige pakker af godt kød....\nPia 29/1/15 17:33\nJeg vil meget nødig have stue og køkken ud i et. Hvis vi skulle flytte i hus eller lejlighed i dag, så ved vi at det nærmest bliver en umulig opgave at finde en ønsket bolig. Og af samme grund vil vores køkken ikke være særlig attraktivt for en evt. køber i dag. Alle vælter jo vægge og vil have stue og køkken i et, Det vil vi ikke. Godt vi ikke skal flytte :-) Jeg synes vi har fået det indrettet godt sidste gang. Vi ejer ikke et højskab, og har ikke mange skabe og ej heller meget bordplads. Jeg lever fint med mit lille køkken på små 15 kvm, og det helt uden grovkøkken.\nJeg vidste at jeg ville have gulvtæppe i både køkken og badeværelse, da vi byggede. Det var et godt tæppe, der er blevet budt lidt af hvert igennem årene, med både slagtning, syltning og børn i huset. Da vi fjernede det efter mange år, var vi forundret over, at man dårligt kunne se forskel på hvor skabene havde stået, og der hvor trafikken og 'arbejdspladsen' var. Det har selvfølgelig hjulpet at vi (og vores gæster) altid har smidt fodtøjet. Sådan er jeg opvokset, og sådan gør vi stadig, selvom vi nu har et gulv der kan vaskes.\nFruen i Midten 29/1/15 09:33\nHold da op, I har haft gang i tapetrullerne hen over årene :-) Og der må have været m-e-g-e-t rødt engang ;-) Men nu kan I jo også selv. Det kan jeg ikke, og vi har ikke tapet på et eneste sted. Det ville nu også kræve en ualmindelig sikker hånd, da vi har mere end almindelig højt til loftet. Hvordan kan det forresten være, at det er netop denne gang, I vælger at pille den gamle tapet ned, når I ikke har gjort det (eller tager jeg fejl?) de andre gange?\nPia 29/1/15 17:43\nAllan har aldrig sat en eneste bane tapet op, men jeg har tapetseret rigtigt meget, ikke bare i vores eget hjem, men også hos familien og ungerne. Sikker hånd...Snare sikre ben, vil jeg mene, når man skal stå på en stige og have begge hænder fri.\nVi har pillet tapet af hver eneste gang, men det der sidder så fast, at det kun kan fjernes ved damp, får altså lov til at sidde. Dog ikke i flere lag, det skal jo ikke kunne ses under det andet.\nFruen i Midten 30/1/15 12:10\nUh, jeg udstiller bare min manglende viden. Jeg troede, der skulle damp til hver gang. Men jeg har også kun pillet tapet af ganske få gange (hvor det altså krævede damp).\nPia 30/1/15 16:14\nGlasvæv, hessian og tapet der har suget en masse tobaksrøg skal helt af, men lidt stumper 'tyndt' tapet hist og pust, skader ikke. Der kan overhovedet ikke ses, når det nye tapet er sat op.\nAnnes indfald 29/1/15 10:25\nTiderne skifter...Så flittige har vi godt nok ikke været... Vi startede i '75 med brunt linoleum på gulvet, fravalgte køkkengulvtæppe, da vi slet ikke kunne forliges med tanken om spildte dit og dat ned i luven! Lågerne var karrygule. Væggene var fabriksmonteret hessian, som ung.erne efterhånden fik pillet trådene af!\nDet holdt i til et sted i '90erne... Så blev væggene kobolt og lågerne hvide. Og senest i 2003 blev gulvet gråmeleret fliselignede linoleum, hvide låger med kirsebærtræ rundt om og væggene malet vinterhvide!\nVi har skiftet mellem lukket alrum og storrum... Men jeg foretrækker nu at kunne lukke ud til køkkenet... Men tror ikke vi gider at lave om en gang til!\nPia 29/1/15 18:39\nDa vi skulle vælge tapet i denne omgang, var der rigtigt meget af det mørke og ikke mindst stormønstrede, som vi startede med i HELE huset. Det var sidste nye mode. Den mode har vi ikke trang til at følge her i huset. Hverken hessian eller savsmuldtapet har vi haft her, selvom begge dele har været in, når vi har skulle vælge 'nye vægge'. Jeg kan lige se de små pilfingre for mig ;-)\nI har da også bygget om og skiftet farver et par gange. Kirsebærtræ er også flot, det var også en træsort vi havde kig på for 17 år siden. Vi tror heller ikke vi gider lave køkken om mere. Vi har ligesom prøvet de muligheder der er.\nStegemüller 29/1/15 11:37\nDet var sørme rødt dengang :-)\nJeg er også vokset op med tæppe på køkkengulvet, det ser måske meget pænt ud, men hvor er det dog uhygiejnisk. Sjov som det skifter mellem små lukkede køkkener og stor åbne køkkener. Tillykke med det dejlige nye tapet.\nPia 29/1/15 18:48\nJa, og bagefter m.e.g.e.t brunt. Mørkt og dystet, men sådan så vi det ikke dengang. Der var det bare smart :-)\nJeg er vokse op med ferniserede gulve og ingen tæpper, så selvfølgelig skulle vi selv have tæpper på alle gulve. Uanset hvor meget man gør rent, så vil der altid gemme sig en masse 'godt' i tæpper. I dag er vi meget glade for vores linolium- og parketgulve.\nTak, vi nyder det færdige resultat.\nRandi B. Jensen 29/1/15 12:57\nNu har jeg aldrig selv tapetseret og malet - for den aller første gang, vi skulle male vores køkken, blev vi drønnen uvenner, for jeg havde ikke prøvet det før og efter gemalens mening kunne jeg ikke gøre det godt nok og så fik han lov til selv at gøre det og sådan er det forblevet. Han har arbejdet fint sammen med både min mor og min mormor om at tapetsere i tidens løb, og alt andet plejer vi nu også fint at kan finde ud af sammen :)\nJeg kom lige tilbage i tiden, da jeg så dine billeder og læste om jeres farver - de første rød og grøn mindes jeg hos mine forældre det brunlige i vores første hus - vi havde også sådan et køkkentæppe :)\nDa vi kom her og skulle igang med tapet og maling, da kom vi også langt tilbage i tiden. Min mormor kunne slet ikke forstå, at de havde kunne blive ved med at tapetsere ovenpå alle de lag, der var - det var mange og mange forskellige kulører der havde været i det køkken og lige så i soveværelset :)\nNu har vi skumtapet på væggene og det får en gang maling, når det trænger - det er så dejlig nemt.\nPia 29/1/15 19:23\nHer er der ikke så meget at blive uvenner over. Selvom vi er gode til at arbejde sammen, så er det alene mig der maler og tapetserer. Allan tager sig af at rigge værktøj, klister, arbejdsbord osv. til, samt af og påmontere ting, og rydde væk efter mig. Allan er bedst til det arbejde, hvor der skal bruges maskiner i en eller anden form.\nDet isolerer alt sammen ;-) Vi har nogle venner, der maler stue utroligt tit. Jeg driller dem med, at stuen snart er så lille, at der ikke er plads til vi kan sidde der.\nSkum- eller strukturtapet har vi også et par steder i huset.\nInge 29/1/15 14:07\nJeg er bestemt ikke tapetsermester, så vil jeg hellere køre det over med en malerrulle.. :-)\nPia 29/1/15 19:25\nVi kan bare rigtigt godt lide tapet, og det er ikke senere end at male. Især ikke hvis og når, jeg kan få Allan til at pille alt det gamle tapet af.\nJørgen Carlsen 29/1/15 21:30\nDet er egentlig en ganske morsom historie om hvorledes ændrede behov fører til ændrede indretninger - og en del af dette er tapet. Det er egentlig sjovt at finde gammelt tapet og undre sig over at man kunne lide det engang.\nDa vi fik lavet køkken for snart et år siden klarede vi os fint med to kogeplader i carporten, men nu ville vi naturligvis ikke bytte.\nPia 30/1/15 16:22\nBehov ændrer sig hele livet. Det gør ens smag også på mange områder og andet holder man stædigt fast i.\nMan kan klare sig med meget lidt. Selvom lidt mere ikke nødvendigvis behøver betyde luksus, så er der ting der er meget bekvemmelige. Vi har alle godt af, en gang imellem, at undvære noget en tid. Det giver dobbelt glæde, når livet igen bliver normalt.\nMadame 30/1/15 09:01\nTillykke med det flotte, nye tapet! Hvor har I været flittige hen over årene - vi nøjes med at male :-)\nPia 30/1/15 16:25\nTak. Smag og behag er forskelligt, men der ligger nu også et stort arbejde i at male.\nSusanne 31/1/15 12:35\nHvor er det sjovt. Da vi købte huset her, kunne vi konstatere, at man havde tapetseret uden at fjerne noget andet de sidste mange gange. Der var også mange sjove udgaver. Jeg greb mig selv i at ønske, at de kunne fortælle deres historier. Men sådan er verden heldigvis ikke. Væggene taler ikke til mig :-)\nPia 1/2/15 11:16\nSådan var det også da Mads købte sit hus. Det allerførste lag - eller sidste om man vil - var avispapir. Så har du andet der taler til dig - bl.a. dine ringe :-)


Nattens skygge af Nora Roberts – anmeldelser og bogpriser - bog.nu\nKærlighed og drama som kun Nora Roberts formå at skrive det Han vandrer gennem natten - som en skygge blandt nattens skygger. De kalder ham Nemesis, og han er overalt. Men den nat han reddede Deborah O'Roarke fra en overfaldsmand, var den nat, længslen igen blev tændt i hans hjerte.\nVi er endnu ikke stødt på en boganmeldelse af 'Nattens skygge' af Nora Roberts i de 284 aviser, blogs og andre medier, vi følger. Men vi har fundet 75.168 andre anmeldelser af bøger.


Olie uden duft med bl.a. økologisk mandelolie fra ZENZ - My Fair Shop\nHjem / Produkter / Olie uden duft med bl.a. økologisk mandelolie fra ZENZ\nLækker, svanemærket olie uden duft med mange funktionsmuligheder; hårkur, ansigtspleje, øjenmakeupfjerner, hårstyling mv. Olien er bl.a. lavet på økologisk, koldpresset avocado-, mandel- og abrikoskerneolie, som alle er rig på vitaminer og mineraler. Denne olie er særligt velegnet til duftallergikere, børn og gravide, og den indeholder ingen konservering.\nNavn: Olie Pure 97\nPleje: Hårpleje: Styrker hår, hovedbund og hårsække. Tilfører vitaminer og mineraler, som hjælper med at forstærke hårstrået og beskytte mod skader og slitage. Anvendes i fugtigt eller tørt hår.\nHudpleje: Styrker og gør huden smidig.\nIngredienser: Persea Gratissima Oil* (<75%), Prunus Armeniaca Kernel Oil* (<50%), Prunus Amygdalus Dulcis Oil* (<15%)\n*Økologisk oprindelse/ursprung. Certificeret økologisk efter/enligt EC 834/2007.100% naturlige ingredienser. 100% økologiske ingredienser.\nKategori: Ansigtspleje, Hår, Kropspleje, Olie


Nyheder Skrevet af Elo Christoffersen | 07.03.13 | 16:01\nSalg af sportsudstyr er en milliardforretning i Danmark, hvilket gør markedet til et oplagt sted for it-svindlere. Lige nu forsøger netbutikken fodboldstovlerdenmark.com, med lidt for gode tilbud, at lokke danske forbrugere i fælden.\ne-mærket, den danske mærkningsordning for sikker nethandel, råber nu vagt i gevær, og advarer danske forbrugere mod at handle på sitet.\nNetbutikken fodboldstovlerdenmark.com er ifølge e-mærket en fupbutik. Organisationen advarer nu de danske forbrugere.\n- Midt under et testkøb vi foretog, ændrede valutaen sig pludselig fra først at være i danske kroner til derefter at være i dollars. Derudover ændrede beløbet sig også, fortæller Lars Schmidt Larsen, direktør hos e-mærket, og fortsætter:\n- Netbutikker af denne type prøver ofte at lokke kunder i fælden med meget billige priser, og det virker som regel også efter hensigten. Vi vil dog på det kraftigste advare folk om at købe noget som helst fra netbutkkken, der på alle måder, opfylder kriterierne for en fupbutik, siger Lars Schmidt Larsen.\nUdover meget billige og mistænksomt skæve priser, bærer siden præg af at være oversat af en maskine. Sproget er gennemgående ukorrekt og til tider helt uforståeligt. På forsiden står der for eksempel:\n- Fodboldstøvler Shop fokuseret på udviklingen af fodboldstøvler ved at finde og skabe en ret par støvler klamper miljø for sin customers.\nDerudover er der intet telefonnummer man kan træffe butikken på og der er heller ikke blevet svaret på de mails, e-mærket har sendt netbutikken.\n- Rent juridisk er det vanskeligt at gøre noget ved det, da bagmændene ofte befinder sig uden for EU's grænser. Det er også tilfældet i denne her sag med fodboldstovlerdenmark.com, slutter Lars Schmidt Larsen.\nKilde: e-mærket – den danske mærkningsordning for sikker nethandel.