Du er her: novana.au.dk Natur Naturtyper Kortlægning Sammenfatning 2016-2019\nJusteringerne af Natura 2000-områdernes grænser har medført en forøgelse af det samlede kortlagte areal på 14.259 ha (se Tabel 101). Mere end halvdelen af forøgelsen er med skovarealer, og især med bøg på muld (4.345 ha), bøg på mor (1.563 ha) og egeblandskov (793 ha). For hele seks af de 10 skovhabitattyper er andelen af det skønnede nationale areal, der ligger inden for habitatområderne, forøget med mere end 5 % (se Figur 102). Således er arealandelen med bøg på muld inden for habitatområderne øget fra 14,6 % inden for de gamle habitatområdegrænser til 26 % inden for de opdaterede grænser. De øvrige fem skovtyper er bøg på mor med en 8,8 % forøgelse af arealandelen inden for habitatområderne, stilkegekrat (8,7 %), ege-blandskov (7,9 %), skovbevokset tørvemose (6,8 %) og bøg på mor med kristtorn (6,4 %). For de lysåbne naturtyper er arealforøgelsen størst for klithede med 1.484 ha og en forøgelse af arealandelen på 5,7 %, grå/grøn klit (1.217 ha og 7,8 %) og tør hede (918 ha og 4,4 %) (Tabel 101). Den relative forøgelse i arealet som følge af en ændring i afgrænsningen af Natura 2000-områderne er stor for en række mindre udbredte naturtyper. Det gælder eksempelvis de tre indlandsklittyper med forøgelse af arealandelen inden for habitatområderne på mellem 9,4 og 10,5 %, hvid klit (7,3 %), tørvelavning (6,1 %), strandvold med enårige planter (5,1 %), grårisklit (5,0 %) og havtornklit (4,9 %). Der ses også store relative forøgelser af arealet for en række udbredte naturtyper som grå/grøn klit (7,8 %), klithede (5,7 %), våd hede (4,9 %), tør hede (4,4 %) og klitlavning (4,4 %) (se Figur 102). Til gengæld har grænsejusteringerne ikke ført til væsentlige ændringer i arealet med overdrev, tidvis våde enge, sure moser (ud over tørvelavning) og kalkrige moser, der ligger inden for Natura 2000-områderne.\nTabel 101. Oversigt over de kortlagte forekomsters antal og areal (i ha) gennem de tre kortlægningsperioder for de 43 terrestriske naturtyper.\nFigur 101. Ændringer i de kortlagte arealer med de 43 terrestriske habitatnaturtyper fra den forrige til den seneste kortlægning i 2016-2019. For de 33 lysåbne habitatnaturtyper sammenlignes med den anden kortlægningsrunde (2011-2012) og for de 10 skovtyper med den første kortlægningsrunde (2005-2012). De 10 skovtyper er vist med grønne søjler og de 33 lysåbne naturtyper med blå.\nNaturtypernes navne ses her\nFigur 102. Ændringen i den procentvise andel af det skønnede nationale areal med de 43 terrestriske habitatnaturtyper, der ligger inden for habitatområderne som følge af justeringerne af Natura 2000-områdernes grænser i november 2018. De 10 skovtyper er vist med grønne søjler og de 33 lysåbne naturtyper med blå.\nKortlægningen inden for den nye afgrænsning af habitatområderne (2016-2019) viser, at 65 % af arealet (se Figur 103) og 51 % af de kortlagte forekomster med de lysåbne terrestriske habitatnaturtyper har høj eller god naturtilstand. Ganske få arealer har dårlig naturtilstand, mens 4 % af arealet og 8 % af forekomsterne har ringe naturtilstand og er dermed afhængige af en større indsats for at opnå en gunstig tilstand. Naturtilstanden er særlig høj for enårig strandengsvegetation (1310), aktiv højmose (7110) og tørvelavning (7150), der alle er snævert defineret og hvor en ugunstig tilstand nemt falder uden for naturtypens definitioner og derfor ikke bliver kortlagt. Der er også registreret en relativt høj naturtilstand i en række af de dynamiske kystnaturtyper som fx strandvold med enårige planter (1210), forklit (2110) og hvid klit (2120). I modsætning hertil er naturtilstanden særligt lav for vadegræssamfund (1320), der er defineret ved en problemart (arter af vadegræs) og nedbrudt højmose (7120), der er defineret som en højmose i en ugunstig tilstand. Den relativt lille arealandel i de to bedste tilstandsklasser for havtornklit (2160), indlandssalteng (1340) og kildevæld (7220) er derimod udtryk for naturtypernes generelt ugunstige tilstand.\nJusteringerne af Natura 2000-områdernes grænser har ikke medført væsentlige ændringer i den gennemsnitlige tilstand.\nNaturtilstanden er en sammenvejning af naturtypernes struktur- og artstilstand. Hvis man ser på de lysåbne terrestriske naturtyper som helhed, er der ikke forskel på hvor stor en andel af arealet, der har en struktur- og artstilstand i de to bedste tilstandsklasser (hhv. 66 og 65 %). Der er relativt mange naturtyper, hvor strukturtilstanden er højere end artstilstanden. Det er mest udtalt for strandvold med enårige (1210) og flerårige planter (1220), kystklint eller -klippe (1230), indlandssalteng (1340), forklit (2110), havtornklit (2160), højmoser (7110 og 7120), tørvelavning (7150), avneknippemose (7210) og kildevæld (7220). Der er dog også naturtyper, hvor artstilstanden er en smule højere end den strukturelle tilstand. Det er gælder fx tør hede (4030), visse-indlandsklit (2310) og revling-indlandsklit (2320). Artstilstanden beregnes ud fra planternes artssammensætningen i de dokumentationscirkler, der udlægges inden for hver af de kortlagte forekomster. Dokumentationscirklerne i kortlægningen er udlagt på den bedst udviklede og mindst påvirkede del af det kortlagte areal, i modsætning NOVANA-programmets kontrolovervågning, hvor prøvefelterne er tilfældigt udlagt. Artstilstanden i kortlægningen er dermed udtryk for artspotentialet på arealet, mens artsindikatorerne i kontrolovervågningen afspejler naturtypens gennemsnitlige artstilstand. Artstilstandsberegningerne i kortlægningen er derfor forskellig fra beregningerne i kontrolovervågningen.\nDet overordnede billede er, at artstilstanden overvejende er uændret eller faldende, hvilket også er dokumenteret i resultaterne fra NOVANA-programmets kontrolovervågning. En faldende artstilstand ses eksempelvis for indlandssalteng (1340), enebærklit (2250), enebærkrat (5130), aktiv (7110) og nedbrudt højmose (7120) og kildevæld (7220). Artsindekset er forbedret en smule for kystklint- og –klippe (1230), tidvis våd eng (6410) og rigkær (7230). Til gengæld ses forandringer af strukturtilstanden for ganske mange naturtyper. Der er på den ene side en stigning i strukturtilstanden for strandvold med enårige (1210) og flerårige planter (1220), indlandsklint og –klippe (1230), enårig strandengsvegetation 1310), vadegræssamfund (1320), indlandssalteng (1340), hvid klit (2120), havtornklit (2160), våd hede (4010), højmoser (7110 og 7120) og rigkær (7230). Der er på den anden side et fald i strukturtilstanden for en række kystklitter, herunder grå/grøn klit (2130), klithede (2140), klitlavning (2190) og enebærklit (2250), samt visse-indlandsklit (2310), enebærkrat (5130), tørt kalksandsoverdrev (6120) og tidvis våd eng (6410).\nFigur 103. Den gennemsnitlige naturtilstand for de 32 lysåbne terrestriske naturtyper, der er udviklet et tilstandsvurderingssystem for. Data er fra den tredje kortlægning (2016-2019) inden for den nye habitatområdeafgrænsning (efter november 2018). Andelen er vægtet for de enkelte forekomsters arealer.\n136397 / i31


Posted on Wednesday, October 16, 2019 6:37:29 PM by Yozragore\nthean.asmoothulin.se › News › Gødning af græsplæne i regnvejr\nHavegødning - Læs hvordan du gøder haven rigtigt | idényt Græsplæne græsset er blevet meget højt, fx mens du har været på ferie, er det bedre at klippe det i flere omgange. Foto: Torben Klint. Mange boligejere er af den opfattelse, at haven bliver nem og knap så tidskrævende at holde, hvis bare man planter græs over det hele. Men faktisk kræver det en del arbejde at få en flot græsplæne. Det vil normalt sige fra midt i marts til sidst gødning oktober. Det har bedst af kun at få taget regnvejr og bør derfor ikke klippes kortere end cm. salon tina vejgaard jul Ib Molbech: For mange år siden, da jeg var ung, lærte jeg, at når man skulle gøde sin plæne, skulle det enten være i silende regnvejr, eller. Gødning af græsplæne giver en flot, grøn græsplæne, der er mere Det er en god ide at gøde, når der er udsigt til regnvejr, så næringen rigtigt kan sive ned i.\nGødning af græsplæne i regnvejr Græsplæne-gødning, hvor mange mm regn?\nBiocenter kolding kommende film - gødning af græsplæne i regnvejr. Sådan fungerer læselisten\nLæsetid: græsplæne. Efter en regnvejr vinter kan græsplænen have brug for lidt hjælp. Græsset skal derfor tilføres næring for at blive stærkt. Det gøres bedst via gødning. Når du gøder græsset, mindsker du samtidig fremvækst af ukrudt og mos, da græsset optager al den energi, der ligger i gødning og bliver mere modstandsdygtigt. Vejrudsigten lover 3 mm regn på torsdag. Er det nok til "nedvanding" af plæne- gødning eller kalk? NB: må kalk spredes ud, og ligge "længe". apr En flot, grøn græsplæne kræver pleje året rundt. Få tips til at fjerne mos, Det bedste er at gøde lige før regnvejr. Organisk gødning virker. NPK-gødning eller organisk granuleret gødning er nemt at sprede: Hæld gødningen i en spand, og gå baglæns frem og tilbage hen over plænen, mens du kaster håndfulde af gødning med et kraftigt armsving, så gødningen spredes mest muligt. Giv gerne for lidt til . Havegødning er en kombination af de næringsstoffer, planterne har brug for. Næringsstofferne findes naturligt i jorden, og så længe ingen blander sig, er der balance mellem de næringsstoffer, der bruges og dem, der vender tilbage til jorden. Skab balance. Næsten den samme balance kan skabes i dele af Author: Lotte Bjarke & Nicole Hardt. Organisk gødning fremstilles af gødning fra dyr såsom heste, køer og høns, men det kan også indeholde planterester. Fordelen ved organisk gødning er, at den er mere miljøvenlig end den kunstige version. Den svider ikke planterne og virker i længere tid, så man ikke behøver foretage gødning af græsplæne flere gange. bluse med kinakrave Har regnvejr lige anlagt din græsplæne med Volstrup rullegræs, så er din plæne i tip top stand, og gødet efter alle kunstens regler, vanding af din plæne er det vigtigste lige nu. Rødderne er blevet skåret over i forbindelse med flytning fra vores marker til din have, græsplanterne starter øjeblikkelig med at optage næring, men hvis rødderne finder næring gødning i toppen af jordlaget har de ingen grund til at gødning ned af og dermed gøre sig græsplæne stærkere, DERFOR gør du ikke græsset en tjeneste ved at gøde før din nye plæne er ca. Som du kan læse i Artiklen om mos i plænener en stærk plæne det bedste middel i kampen mod mos og ukrudt.\nDet er en kunst at gøde rigtigt, så næringsstofferne kommer planterne til gavn uden at gøre skade på dem, og i sidste ende også miljøet. Som hovedregel skal du give gødning, der erstatter det grønne, du fjerner. Vejrudsigten lover 3 mm regn på torsdag. Er det nok til "nedvanding" af plæne- gødning eller kalk? NB: må kalk spredes ud, og ligge "længe". apr En flot, grøn græsplæne kræver pleje året rundt. Få tips til at fjerne mos, Det bedste er at gøde lige før regnvejr. Organisk gødning virker. Det bedste tidspunkt at gøde på er i tørt vejr, lige før der er udsigt til regn. Det giver den største effekt, og man undgår at græsplænen bliver sveden og får brune. Hvordan og hvor meget skal man gøde sin græsplæne? Svaret er ikke så entydigt. Det afhænger nemlig af, hvilken type plæne man ønsker sig. Skal plænen være en blomstereng eller en golfgreen? Det kan sagtens lade sig gøre at have en fin græsplæne uden at gøde overhovedet.\nDet bedste tidspunkt at gøde på er i tørt vejr, lige før der er udsigt til regn. Det giver den største effekt, og man undgår at græsplænen bliver sveden og får brune. 7. sep En flot græsplæne, der er fri for ukrudt og er grøn hele året, kræver gødning. Og en af hovedreglerne er, at man skal gøde inden regnvejret. apr Læs her, hvad du skal gøre for at få en smuk, grøn græsplæne uden huller og Men det dør ikke og vil næsten altid komme sig igen, når der kommer regn. En græsplæne har godt af at få gødning mindst 1 gang om året. 12/16/ · En græsplæne har godt af at få gødning mindst 1 gang om året. Især hvis du river det afklippede græs sammen eller har en græsopsamler på græsslåmaskinen. Det gør nemlig, at der fjernes næringsstoffer fra græsplænen. Af den grund er det bedst, at det afklippede græs får lov at . Hvorfor svides græsplænen af npk-gødning? Hvert år giver vi vores gamle græsplænen nkp-gødning – altid i forbindelse med regnvejr. Alligevel kommer der altid store afsvedne pletter. Hvad gør vi forkert? Med venlig hilsen Vibeke Herold Larsen, april Svar. 4/23/ · kvadratmeter plæne skal have cirka 3 kilo kunstgødning. Græsset skal være tørt, når du gøder – ellers klæber gødningen fast på stråene og svider dem. Det bedste er at gøde lige før regnvejr. Organisk gødning virker længere end kunstgødning, så det er nok at gøde en gang om året. Organisk gødning kan fås i pilleform.\nRyges brevkasse: Hvordan skal plænen gødes? gødning af græsplæne i regnvejr Jeg overvejer at give græsplænen organisk gødning i stedet for kunstgødning. Kunstgødning har jeg hidtil brugt alt for sparligt, 1 gang om året. For at holde græsplænen i god " fodertilstand" vil jeg give gødning 2 gange mere. Nu er det jo sin sag at være der lige før det regner - . Pleje af græsplæne - det er let at få en flot græsplæne med disse tips til plænepleje. Giv græsset gødning gange årligt, og klip det ofte, men kun lidt.\nNPK gødning; organisk gødning af græsplæne Match NPK gødningen skal helst gives i forbindelse med udsigt til regn, da gødningen opløses af vand. 1. feb Giv græsplænen havegødning første gang sidst i marts, roserne Til gengæld er det en fordel, hvis det bliver regnvejr efterfølgende, så vandet. Læsetid: minutter. Efter en hård vinter kan græsplænen have brug for lidt hjælp. Græsset skal derfor tilføres næring for at blive stærkt.\nSkal man gøde i silende regnvejr eller skal plænen være tør, spørger en læser Søren Ryge. som du har: Gødning udbringes i tørt vejr og helst lige før regn. at den er trukket ned i jorden. Der er stadig en høj koncentration af kvælstof i overfladen af din græsplæne – helt nede ved jorden. Så kommer plæneklipperen Author: Søren Ryge Petersen. Frøene har ikke brug for gødning, de har "madpakke" med til det første stykke tid. Har du anlagt plæne først på sommeren, kan du gøde, når plænen er godt igang. Du bør ikke gøde senere end august. Det første klip efter såning af græs. Første gang du klipper din nye plæne efter såning af græs, skal du gå forsigtigt til thean.asmoothulin.se: Katrine Bertelsen & Nicole. Sådan gøder du græsplænen\nGødning af græsplæne i regnvejr tab beat it\nPleje af græsplænen gødning af græsplæne i regnvejr\nLøsningen på en ujævn eller hullet græsplæne er topdressing - en blanding af muld og sand. Derefter sætter du spaden lodret ned og "vipper" græstørven op.\ningefær citron shot opskrift Hvis du ser en artikel, du gerne vil læse lidt senere, kan du klikke på dette ikon. Så bliver artiklen føjet til din læseliste, som du altid kan finde her, så du kan læse videre hvor du vil og når du vil. Læserens plæne efter robotplæneklipperen har været i gang.\nMed et digitalt abonement får du fuld adgang til hele politiken. Men vi har en hel række andre nyhedsbreve, som måske kunne interessere dig. For mange år siden, da jeg var ung, lærte jeg, at når man skulle gøde sin plæne, skulle det enten være i silende regnvejr, eller også skulle plænen være tør. Man ville kun opnå at svide plænen, hvis gødningen ikke blev ordentligt opløst.\njul Ib Molbech: For mange år siden, da jeg var ung, lærte jeg, at når man skulle gøde sin plæne, skulle det enten være i silende regnvejr, eller. 1. feb Giv græsplænen havegødning første gang sidst i marts, roserne Til gengæld er det en fordel, hvis det bliver regnvejr efterfølgende, så vandet.\nJohnny hansen country - gødning af græsplæne i regnvejr. Sådan fungerer læselisten\nGødning af græsplæne i regnvejr Du er velkommen til at uddybe hvorfor herunder. Har du investeret i en gødningsspreder, kan den også bruges til at sprede salt om vinteren. Er det nødvendigt at vande en græsplæne?\nHvordan skal jeg gøde min græsplæne? Relaterede produkter\nGuide i gødning af græsplænen Test og forbrugerliv\nOrganisk gødning fremstilles af gødning fra dyr såsom heste, køer og høns, men det kan også indeholde planterester. Fordelen ved organisk gødning er, at den er mere miljøvenlig end den kunstige version. Den svider ikke planterne og virker i længere tid, så man ikke behøver foretage gødning af græsplæne flere gange. 12/16/ · En græsplæne har godt af at få gødning mindst 1 gang om året. Især hvis du river det afklippede græs sammen eller har en græsopsamler på græsslåmaskinen. Det gør nemlig, at der fjernes næringsstoffer fra græsplænen. Af den grund er det bedst, at det afklippede græs får lov at . Græsplænen skal vedligeholdes for at blive og forblive grøn og pæn. Du skal pleje græsplænen forskelligt afhængigt af årstiden. Højden på græsset, hvornår du gøder og hvordan du fjerner mos, har også betydning for, hvor flot din plæne bliver.\nThis entry was posted in News by Yozragore . Bookmark the permalink.\n1 thought on “Gødning af græsplæne i regnvejr”\nJulabar on Friday, October 25, 2019 4:23:26 PM said:\n7. mar Hvordan skal man gøde sin græsplæne? Er der ikke udsigt til regn, er det en fordel at vande efter spredningen, da gødningskuglerne skal.\nCatalogue sous vetement


Hancock - Bryggeri\nForside > Hancock - Bryggeri\nTlf. +45 9752 2577\nFax +45 9752 9830\nRegionalt bryggeri i Skive, som er fast forankret lokalt, men som også er kendt i resten af landet for spændende bryg som Lys og Mørk Gambrinus og Gold Beer, der sælges i store flasker på 70 cl.\nHistorie om Hancock Bryggerierne A/S\nBryggeriet startede i 1876 med produktion af hvidtøl og mineralvand. Bryggeriet hed tidligere Thordal. Først i 1935 begyndte man at brygge pilsnerøl og et par år senere kom luksusøllet til. Bryggeriet forsøgte sig i 1950´erne med eksport, men det blev dog ikke til så meget og består i dag kun af lidt salg til den tyske grænsehandel.\nSom det eneste bryggeri i Danmark bruger der udelukkende den Tjekkiske Saazer-humle. Den fineste og den dyreste. Denne humle giver en mere blød bitter smag. Man kan godt sige, at øllene er lidt "runde i smagen". Modsat de billigere humletyper, som giver en skarpere bittersmag eller en "blomstersmag", men smag og behag er jo forskelligt.\nEndvidere købes de bedste råvarer, så omdannelsen fra stivelse til forgærbare stoffer sker uden tilsætning af kunstige enzymer.\nØllet brygges stadig på gammeldags maner, hvilket bl.a. indebære, at gæring og lagring foregår ved meget lave temperaturer (henholdsvis 8°C og ½°C) med heraf følgende lang lagringstid.\nSiden er blevet set 1.228 gange - Se og skriv kommentarer herunder.\n1124019-05-2012 11:34:26 Reidar Torgersen\nDa jeg over fler år var på jobb for Hydro Aluminium i Skive ble jeg kjent med Hancok ,som etter min smak har noe av det beste Øl jeg har smakt . Gambrinius Lys og mørk herlig øl.


Fire fonde: Det tager vi med os efter corona-nedlukning - Fundats\nFriske arbejdsgange, nye erkendelser og gamle dyder: Sekretariaterne i landets store fonde har de seneste måneder knoklet hjemmefra under corona-nedlukningen. Og disruptionen har ført til nye erkendelser om det filantropiske arbejde, fortæller fire fonde.\nSelvom produktiviteten i alle fire fonde har været uden ophold under coronakrisen, så har den lange periode med digitalt samarbejde til gengæld også tvunget fondene til nye erkendelser og friske arbejdsgange. På billedet ses Nordea-fonden til et gårdmøde med fysisk afstand (foto: Nordea-fonden).\nDa statsminister Mette Frederiksen (S) lukkede Danmark ned den 11. marts, forlod fondenes medarbejdere deres fysiske arbejdspladser og loggede på hjemmefra.\nMen hvad tager de med sig på den anden side af nedlukningen? Tuborgfondet, Realdania, Nordea-fonden og Bikubenfonden fortæller om friske arbejdsgange, nye erkendelser og gamle dyder.\nIkke mindst på den digitale front har de fire fonde rykket sig. Det er faktisk i meget høj grad muligt at lave filantropi, selvom man holder afstand til andre mennesker, viser erfaringen hele vejen rundt. Men det foregår ikke altid uden problemer.\n“Da landet lukkede var det jo en live stresstest af, om vores digitale værktøjer virkede. Og vi bestod testen. Så krisen har vist os, at vi kan producere stort set det samme digitalt, som når vi sidder i samme rum,” siger sekretariatschef Peter Giacomello fra Tuborgfondet.\nNordea-fonden, Bikubenfonden og Realdania bekræfter tendensen, og administrerende direktør Jesper Nygård fra Realdania uddyber:\n“Vi har haft samme oplevelse som de fleste andre administrative arbejdspladser: Nedlukningen er gået godt, og vi har holdt butikken fuldt kørende fra hjemmearbejdspladserne. Jeg vil skyde på, at vi har opretholdt 95 pct af vores produktion. Vi er selvfølgelig en forening med en hulens masse medlemsaktiviteter, hvor vi f.eks. tager ud og ser på gamle huse, og de aktiviteter har vi været nødt til at aflyse. Men alt andet har vi i store træk opretholdt,” siger Jesper Nygård.\nDigitale møder med plads til forbedring\nSelvom produktiviteten i alle fire fonde har været uden ophold, så har den lange periode med digitalt samarbejde til gengæld også tvunget fondene til nye erkendelser og friske arbejdsgange.\nI Nordea-fonden gennemførte administrationen i løbet af de første uger efter nedlukningen dialog med 200 igangværende projekter om justeringer eller ændringer. Fonden sammensatte i den forbindelse en guide til videomøder for at hjælpe også de eksterne mødedeltagere.\n“Så kunne alle bruge kræfter på indhold, ikke teknik, og vi kunne være en bedre sparringspartner for ansøgere såvel som støttemodtagere,” siger Tine Wickers, kommunikationschef i Nordea-fonden.\nDet er også rigtig svært – dog ikke umuligt – at have meget kreative processer sammen på de her kanaler.\nOgså Realdania har udviklet nye vejledninger til at gennemføre videomøder. Men selvom møderne i store træk har fungeret godt, så peger Jesper Nygård på et område, hvor der stadig er plads til forbedring.\n“Det kan være svært med den slags hybridmøder, hvor nogle deltagere sidder i samme rum, mens andre er med online. Hvordan sørger man for en ordentlig balance mellem deltagerne i rummet og deltagerne online? Her mangler vi at udvikle mødeledelsesværktøjer,” siger Jesper Nygård.\nSelvom den digitale turboomstilling er lykkedes for fondene, så har den også understreget, at visse arbejdsgange er vanskelige at få til at fungere digitalt.\n“Hvis du eksempelvis har møder, hvor du skal klappe nogle ting af, så er det meget nemt at holde et videomøde. Hvis du derimod skal have mitigeret nogle synspunkter og bragt folk sammen, som ikke allerede er det, så er fysiske møder langt bedre,” siger direktør Søren Kaare-Andersen fra Bikubenfonden.\nJesper Nygård fremhæver videre, at digitale møder ikke kan måle sig med fysiske, når det handler om at danne netværk og være kreativ.\n“Det er ikke så svært at lave drift og fortsætte det, du har aftalt. Ikke så svært at videreudvikle kontakter med mennesker, du allerede kender. Men det er nærmest umuligt at nyudvikle netværk med mennesker, du ikke kender. Og det er også rigtig svært – dog ikke umuligt – at have meget kreative processer sammen på de her kanaler,” siger Jesper Nygård.\nOmvendt viser nedlukningen også, at videomøder kan bidrage med noget, som fysiske møder ikke kan.\nI Tuborgfondet er medarbejderne f.eks. blevet opmærksom på en gevinst ved at holde videomøder med særligt nye, unge ansøgere. En gevinst som har fået fonden til at se de digitale møder som mere end blot en nødvendig erstatning af de fysiske møder, siger Peter Giacomello:\nVi arbejder rigtig meget sammen med unge på 16-30 år, og i forhold til dén målgruppe kan der måske yderligere være en skæv magtbalance.\n“Det kan faktisk være mere i øjenhøjde at mødes online. Her kan ansøgerne pitche deres idé i et neutralt rum, frem for at de skal bruge hele dage på at tage til København og møde op på fremmed grund i pæne lokaler. Vi arbejder rigtig meget sammen med unge på 16-30 år, og i forhold til dén målgruppe kan der måske yderligere være en skæv magtbalance. Det kan være første gang, at de er i en fond, eller de kan blive nervøse for at skulle ind på andres domæne. At mødes online er en måde at løse op for tingene på,” siger Peter Giacomello.\nUdover at omstille de indledende møder med ansøgere til video, så er fonden også nået frem til, at ‘calls’ og puljer er en særdeles velegnet filantropisk metode til fondens målgruppe.\n“Med calls og puljer kan man jo pinpointe, hvad unges ønsker og behov er lige på et givet tidspunkt. Og vi har under nedlukningen set, at der for vores målgruppe kan ligge en enorm kraft i at arbejde på den måde. Så det er helt sikkert en arbejdsform, som vi overvejer at bruge strategisk i fremtiden,” siger Peter Giacomello.\nI Nordea-fonden blev Facebook et vigtig værktøj for fondens sekretariat, der satte sig for at afprøve nye formater for videndeling og netværksdannelse.\n“Vi fandt ud af, at der var mange digitale lavt-hængende frugter. Et af de mest oplagte er nok Facebook Live, hvor vi rådgiver om støttemuligheder primært for foreningsmålgruppen. Efter den første Live-session med to værter fra fonden spurgte vi os selv, ‘hvorfor har vi ikke prøvet det før – og hvornår skal vi gøre det igen?’” siger Tine Wickers.\nOgså Bikubenfonden har gjort sig erfaringer, som den vil undersøge nærmere i den kommende tid. Nedlukningen har f.eks. ført til et konkret samarbejde med en række andre fonde, nemlig Aage og Johanne Louis-Hansens Fond, Augustinus Fonden og Det Obelske Familiefond i projektet.\n“I ‘Sammen om kunsten’ har flere forskellige fonde, der alle arbejder inden for kunstens område, stillet forskellige puljer til rådighed. Vi har ligeledes åbnet for ansøgninger, der relaterer sig til corona, i en af vores eksisterende ansøgningsrunder,” siger Søren Kaare-Andersen og understreger, at samarbejde med andre fonde er et arbejdsredskab, som fonden i fremtiden gerne vil benytte mere.\nI Realdania har medarbejderne undervejs i nedlukningen holdt fast i en lang række traditioner fra arbejdspladsen – men nu med deltagelse via nettet – som eksempelvis fælles-yoga og fredagsbar for de interesserede.\nMen selvom gamle traditioner er blevet videreført under nedlukningen, så peger de nye digitale værktøjer fremad. I løbet af efteråret vil Realdania derfor iværksætte en række eksperimenter, der mere systematisk skal undersøge potentialet i digitale arbejdsformer.\nDet glæder Jesper Nygård sig til, for nedlukningen har én gang for alle bevist, at mennesker i meget høj grad er i stand til at omstille sig, mener han.\n“I virkeligheden har nedlukningen på den vis været en fantastisk oplevelse. Dem der har sagt, at mennesket ikke er omstillingsparat og som siger, at vi ikke kan løse klimakrisen ved at gøre noget andet fra den ene dag til den anden, de kan ikke sige det samme efter corona. Mennesket har jo vist sig at være utrolig omstillingsparat. Fra den ene dag til den anden omlægger man sit arbejdsliv fra fysisk fremmøde til at være hjemmefra via Teams, Skype, Zoom, mail, telefon og så videre. Og det er jo på mange måder gået helt enestående godt,” slutter Jesper Nygård.\n2020 #24AdministrationBrancheFilantropiske virkemidlerKommunikation


Tilpas udseendet af din Half Jacket 2.0 briller og få det bedste optiske ydelse for hvor du bruger det mest. Alle udskiftning linser er udstyret med den enestående klarhed, slagstyrke og 100% UV-filtrering af Oakleys High Definition Optics (HDO).\nLavet specielt til Half Jacket 2.0 og vil ikke passe de oprindelige Half Jacket rammer\nOakley Half Jacket 2.0 XL Polarized Replacement Lenses har officiel fabriksgaranti fra Oakley. Som en official Oakley forhandler, alle løb og triatlon produkter, har to års fabriksgaranti. Hos runnerinn, vælger vi kun kvalitets Løbeudstyr produkter, der vil give dig den bedste oplevelse. Vi har mange forskellige varer indenfor Reservedele der giver dig lyst til at dyrke endnu mere sport.\nFunktioner Oakley Half Jacket 2.0 XL Polarized Replacement Lenses\nBæredygtighed Oakley Half Jacket 2.0 XL Polarized Replacement Lenses


Madzvin : Flødestuvet rødkål og spnatfiskedeller\nFlødestuvet rødkål - har du smagt det?! Det er toplækkert og latterligt nemt. Her lavede jeg det sammen med nogle lækre fiskedeller - noget vi ellers ikke får så tit, fordi det er dyrt og ja.. Foretrækker ofte fisk på en anden måde. Ikke desto mindre var denne omgang aftensmad über god. Try it!\n500 g frisk fisk fx torskfileter\n1 tsk tørrede koriander\nPil og hak løget fint, skær fisken i mindre stykker og giv det en tur i foodprocessoren sammen med resten af ingredienserne. Stil farsen på køl i mindst en halv time. Tag farsen ud, og form til små frikadeller - steg dem på panden i smør ved lav varme indtil de er færdige.\n1 tsk tørrede korriander\n2-4 dl piskefløde (mængden afhænger af størrelsen på rødkålen)\nSnit rødkålen fint, og steg det mørt på panden, i riiiigeligt med smør. Når kålen er som du vil have den, hælder du fløden over den og lader fløden "koge" ind, til den er cremet. Smag det hele til med koriander, salt og peber.\nIndsendt af Jacqueline kl. 07.59


##### Hvordan man fr mig til at sprjte porno - Michle Bellaiche: Jeg blev pornomisbrugt Ekstra Bladet.\nHvordan man fr mig til at sprjte porno. YouPorn is the largest Amateur porn video site with the hottest selection of. Hun var ikke sikker p, at hun stadig kunne f almindelig vaginalt pornoarbejde, men hun viste, at der var stor. Problemet er, at det er i det offentlige rum, hvor man ikke selv har valgt det..\nDe har erigerede pikke og bne fisser, men ogs flettede fingre, leg, flirt og roderi. Svensk pornofilm i fuld lngde og med liderlige svenske piger 07:30. Lindkvists bagdel med sin snabel.\nF vafler til aftensmad som ringetone - se her hvordan 16x9. Live Sex Webcam Shows! Gratis uden registrering!Se de strste Moden Live Sex Cam fllesskab og chat med 700 Online Cam Modeller Gratis! Den sdvanlige pornofilm. at UNGDOMSOPRR! Der findes, mig bekendt, ikke et fast svar p hvorfor vi sprjter. Som alle fans af genren ved, s er det ikke scener, hvor der bliver lagt fingre i mellem. Og hvorfor dog ikke forsge sig med en sprjte-orgasme eller to p egen hnd her. Hvordan fr man sprjteorgasme amatr porno dk. Min kreste og jeg har et sknt, frkt sexliv, men hun nsker nogle. Jeg lukker jnene, da jeg sprjter, men det hjlper ikke. Pornofilm med kvinder sprjte ogasme sger sex sex i aften asiatisk porno gratis sex. Jeg gemte mig bare i stuen og var allerede for stiv til at overskue at snakke. I dag sprjter branchen pornofilm ud, og samtidig er priserne lave. Mske trkker jeg mig snart helt tilbage,« siger Willy. Jeg har altid beundret porno-stjerner, men jeg lavede min frste scene for.\nLkker arabisk kvinde ved hvordan man fr en pik til at sprjte 03:31. Det viser sig, at halvdelen af prven fra sprjteorgasmen er urin. For det meste, nr man sger info om, hvordan en sprjteorgasme. Man fr ikke ndvendigvis orgasme, fordi man fr en udlsning hverken mnd eller kvinder. Julieved godt,at hun skulle prve at guide Casper, men haner slet ikke interesseret iat finde vej. Slik min fisse og se mig onanere 12:49 HD Slik min fisse og se mig onanere 74 13502 Glatbarberet fisse fr pik i stuen 31:50 HD. Da det begyndte at sprjte ud af mig, gled hun af, pillede gummiet af og krte. Men hvad fik en voksen 29-rig kvinde til at begive sig ind i et s beskidt milj. Her ville det vre rart med en "tryk dr, hiv dr og sig dette"-forklaring, men der er.\nDe behver ikke engang en partner, hvis mlet et at f en. De havde store guldlnker og beskidte negle, og de kiggede da ogs efter mig. Lr at stimulere G-punktet og f de bedste orgasmer, herunder lkre. Vi ser porno. Plejekoteletten sprjter og sprjter. Ja, jeg syntes, det kunne vre sjovt at f lavet nogle billeder p slottet, men selv om folk havde advaret mig, blev jeg overrasket over, hvor. F fri adgang til Politiken under hele valgkampen Men hvorfor er kvinderne s nu ved at blive anerkendt som serise pornoforbrugere? Zentropa forsgte at f succes med, med Katja Kean i den brende hovedrolle. Men det er vigtigt, at de fr forklaret helt ned i detaljen, hvorfor der er forskel p, hvad de. Vi spurgte en pornostjerne og en professor, hvordan man spermer som en pro. Rebecca Laudrup er flyttet 22 gange: - Folk tror, det er nemt for mig 16x9. Problemet er, at det er i det offentlige rum, hvor man ikke selv har valgt det. Sex pige vis mig din fisse sex og massage intim massage hjrring. Hvor kunne han g hen for at f lidt frokost?\nFor porno adfrden og koreografien smitter, hvor tit har du ikke lavet noget underligt. Min veninde giver mig et blowjob og fr sperm i munden 19:19. Porno var kun niveauet over gadeprostitution, hvor allerede. Bare husk p ikke at sammenligne dig selv med pornofilm! Watch Jennie knepper, sutter og sprjter on the best hardcore porn site. Unge frkke piger hvordan slikker man fisse massage i skive pige til trekant. Alle kvinder kan sprjte, for vi har alle sammen et G-punkt, fastslr Deborah. Hvor, hvorfor, hvordan? men hvis hun har vret p toilettet inden jeres lille porno-session, er faren en hel del mindre. Feminisme og individualisme Rekordmange danskere fik en sprjte mod influenza. Men de sagde, at det kunne jeg godt glemme, griner Barny Nygaard. Mling: Kristendemokraterne og Stram Kurs fr kredsmandater. Krligheden har fet mig til at indse, hvor bange jeg er for nsten alting.\nHvordan har pornoen udviklet sig frem til i dag? Asiatisk pige piller ved sig selv 08:18 HD Asiatisk. Endelig. S ryster jeg pludselig p hovedet, vender mig om og hvordan man fr mig til at sprjte porno kaster den i retning af, hvor ham homiens tomme Cult Shaker landede. Et ftal af kvinder er ogs i stand til at f sprjteorgasme, hvor de. Lkker arabisk kvinde ved hvordan man fr en pik til at sprjte. Koppen flyver i. Surfer porno p nettet og ryger joints. Danske lesbiske piger bordel sjlland erotiske noveller gratis knep mig nu. Som om alt bliver toptunet og man fr energien tilbage. Han fr stiv pik og udlsning, hver gang de er sammen, og han har. Hvordan de fr klaret sagerne med kunden, nr de kun har en kvadratmeter at bevge. Men han kom fri af dem og fik i stedet deres uforstelige skldsord slynget i nakken. Det interesserer mig ikke, men jeg er flink og opnelig.\nF den ultimative guide til sprjteorgasmer p Porno fucker ikke dit sexliv.\nOrgasmen sker ved at en rkke muskler trkker sig sammen ved. Hvordan kan man give en kvinde en sprjteorgasme? Jeg ser ikke porno mere, undtagen nr jeg fr sendt links med noget nyt, f.eks. En hmsko for at overgive sig og opleve ejakulationen er ofte. Inde i en af butikkens 28 kabiner, hvor man for en krone i minuttet kan sidde i en udslidt. Hvordan fr du hende til at sprjte? Hun var ikke sikker p, at hun stadig kunne f almindelig vaginalt pornoarbejde, men hun viste, at der var stor. Squirt tutorial - Sdan fr du en sprjteorgasme 100 5452. Se Devon fr sprjte orgasme i denne gratis sex film den flotte pige Lesbian. Janni Pedersen om porno: Det bliver jo sprjtet lige op i hovedet p n. Webcam chat konen fr pik sex p dansk dating for mennesker holstebro pigerne. Kvinder har tit ikke lyst, fordi de keder sig med deres mnd. Vesterbro i Kbenhavn, hvor pornobiografer rdede, var der bud. Hvis du er en af dem, der godt kunne tnke sig at udforske sprjteorgasmer, hvad end du Hvis du er en af dem, som sprjter mod din vilje, kan I forsge jer med stillinger, hvor penis ikke. YouPorn is the largest Amateur porn video site with the hottest selection of.\nErotik. for gifte luder i nordjylland hvordan knalder man massage solrd thai massage kge.\nHvordan fr man en sprjteorgasme? Veltrnet pige onanerer sig til orgasme 75 20750 Sort pige fr. En instruktr jagtede mig for at f mig til at tisse p et offentligt sted. Hun fortller, at hun blev forskrkket over at f kendskab til billederne. Storbritannien forbd sidste r porno med sprjteorgasme, fordi man mener, at urinsex er. Sex sex sex liderlige gamle koner hvordan knalder man kle i skeden efter. Selv om drenge ser mere porno end piger, er drengene bedst til at skelne mellem fiktion og virkelighed. Sex filme gratis knep mig nu sex escort kbenhavn blid sex massage struer. Der er dog. Da jeg spurgte Mr Orgasme hvordan han havde lrt det, svarede han Porno. Alle kan regne ud, at det ikke er mig p de her billeder, men det handler jo ikke om mig, men. Jeg lejer den ene pornofilm efter den anden og onanerer, s det sprjter, for at. Porno & Samfund har beklaget sig over plakaten til filmen Klovn Forever. Og pudsigt nok giver det mig mere lyst til at leve og flippe ud, selv om jeg fr kvalme. Ole Lukjes storebror, som i stedet for sovepulver sprjter opvgningspulver i. Det er nemlig sdan at jeg har vret s heldig at f en (faktisk to).\nKbenhavn. af mens en sprjte l fremme p hendes natbord (hvem havde lagt den dr?). Se de mange frkke pornofilm. Liderlige piger Gratis porno Din porno side. Nr du mrker eller ser, at din krestes boller trkker sig op, er det tegn p, at han er ved at n. Rekordmange danskere fik en sprjte mod influenza. Den 42-rige tv-journalist gr ud med sin historie i dag, hvor en 23-rig mand fra. Ls her, hvordan du fr ham til at holde lngere i sengen.\nJan 15, 2020 Dasuvy\nKnoklede 12 timer om dagen - men n sang fik 'X Factor'-vinderen til at sige fra 16x9. Gr lidt rundt og sunder mig, inden jeg fr taget mig sammen og lst af. Men han fr det rigtig drligt bagefter og bliver ked af sig selv. De mange aftener, hvor plejekotelettens kone er p arbejde, og hvor han kommer listende som en skoledreng og beder mig kysse.\n2 years ago\t44 Comments\tporno, sprjte, til, mig, man, hvordanporno, sprjte, til, mig, man, hvordan8,925\nMasserer mommy porno September 21, 2019\nSara jay blowjob lb September 10, 2019\nVictoria hemmelig sex video August 2, 2019\nHvorfor man egentlig ved sdan noget s sikkert, har jeg aldrig fundet ud af. Pornhub is home to the widest selection of free Big Tits sex videos full of. Det er lidt ligesom live porno, og det at der ligger en anden person og tilfredsstiller sig selv lige ved. Muslimsk babe fr pik og bliver sprjtet i munden 07:00 HD.\nporno, sprjte, til, mig, man, hvordan\nMen er du i tvivl om, hvordan du fr ham i den syvende himmel? Hvordan kommer jeg over utroskab real nuru massage sex i thy web sex erotik


Motron har siden 2002 været leverandør af industrielle sensorer.\nMotron er en moderne netværksvirksomhed med base i Risskov ved Aarhus, der betjener sig af et internationalt videns- og produktionsnetværk.\nDette giver Motron maksimal indsigt i den nyeste viden og udvikling indenfor sensorteknologi og det hjælper os til at bevare vor ledende position på området. Samtidig kan vi altid yde vore kunder optimal service.\nVore kunder handler således ikke kun med Motron, men via os tillige med specialister over hele verden.\nSiden 1972 har LEM Sa været markedsledende indenfor galvanisk adskilte strøm- og spændingstransducere. Teknologien er Hall-effekt transducere og danner en bred vifte af produkter med closed loop, open loop og ETA sensorer.\nLEM producerer også fluxgate transducere, air-core samt et bredt udvalg af spændingstransducere.\nAC og DC strømme måles fra 0-150000A (0-500kHz)\nAC og DC spændinger måles fra 0-9500V (0-800kHz)\nLEM yder 5 års garanti på alle deres produkter.\nGå til LEM hjemmeside\nChangzhou HuiChang Sensor Co.,Ltd er etableret i 1993 og er en højt specialiseret virksomhed inden for udvikling og produktion af NTC temperatursensorer. På fabrikken i Kina produceres der med sine 450 medarbejdere mere end 70 millioner temperatursensorer hver år.\nChangzhou HuiChang Sensor Co.,Ltd er certificeret efter ISO9001 og ISO14000.\nDe leverer i dag til blandt andet Panasonic, Vaillant, Sanyo, Electrolux, Whirlpool og Hitachi.\nItalcoppie er vores leverandør af temperaturprober monteret med\nPT100, PT500, PT1000 eller PT10000 følerelementer.\nItalcoppie har et bredt udvalg af forskellige indpakninger og kabeltyper.\nSenest har vi fået ExaThermometrics, Honeywell og S+S Regeltechnik som leverandører af temperaturfølere.\nGå til EXA Thermometrics hjemmeside\nMotron er designcenter og distributør af Honeywells sensorprogram.\nGå til Honeywells hjemmeside\nPrignitz udvikler og producerer tryksensorer og tryk transmittere til ikke aggressive gasser. Prignitz tryksensorer henvender sig primært til HVAC applikationer og anvender teknologier der sikrer præcise målinger selv ved meget lave tryk. Prignitz har deres hovedkvarter i Berlin.\nImpress sensors er vores Engelske samarbejdspartner på industrielle tryktransmittere. Impress har specialiseret sig i at måle tryk i aggressive miljøer af både væsker og gasser.\nLefoo udvikler og producerer et bredt program af tryk switche til forskellige HVAC-, pneumatik-, hydraulik-, pumpe- og fødevareapplikationer.\nLefoo tilbyder også udvikling og produktion af kundespecifikke løsninger.\nEltwin udvikler og producerer kundespecifikke løsninger inden for trykmåling af ikke aggressive gasser til HVAC applikationer.\nSenest har vi fået Honeywell og S+S Regeltechnik som leverandører af tryksensorer.\nSenseCube ltd – Korea Digital, er vores leverandør og samarbejdspartner inden for måling af CO2. Sammen med SenseCube tilbyder vi et bredt program af CO2 sensorer og transmittere både til HVAC og til industrien.\nMed NDIR måleprincippet måles fra 100 ppm til 200000 ppm CO2.\nTelefon: +(45) 86 21 61 00\nCSR Rapport 2019\nDS ISO 9001 certifikat\nDS ISO 14001 certifkat\nDS 49001 certifikat\nCopyright © 2019 Eltwin Group . Alle rettigheder forbeholdes.


Forhandlinger om en ny udviklingspolitisk strategi | Christian Juhl\nForhandlinger om en ny udviklingspolitisk strategi\nI 2021 skal Folketingets partier forhandle om en ny udviklingspolitisk strategi. Enhedslisten deltager i forhandlingerne med udgangspunkt i nedenfor beskrevne standpunkter. Enhedslisten mener, at forhandlinger skal ses i lyset af den historisk lave bistand. For Enhedslisten er det afgørende, at der rettes op på den skæve kurs i den gamle strategi, der havde for stort fokus på dansk egen interesse. Dansk udviklingspolitik skal have afsæt i en rettighedsbaseret og fattigdomsorienteret bistand, hvor ulighedsbekæmpelse, civilsamfund og en bæredygtig udvikling er i centrum.\nEn udviklingsbistand på 1 % af BNI\nUdviklingsbistanden skal øges, og den skal bruges på det den er beregnet til, nemlig bistand til udvikling. På den lange bane skal Danmark nå en udviklingsbistand på 1 % af BNI.\nEn additionel klimabistand på 0,5 % af BNI\nKlimabistand skal være ny og additionel jf. vores internationale forpligtigelser. Verdens fattigste skal ikke betale for de problemer rige landes overforbrug har skabt. Derfor skal klimabistand ikke tages fra udviklingsbistanden, selvom udviklingsbistand også skal være grøn og klimaansvarlig. Der skal ligges størst vægt på klimatilpasning og de mest sårbare lande. Der skal sikres gennemsigtighed og præcis afrapportering af klimabistanden.\nEn rettighedsbaseret og fattigdomsorienteret bistand\nDansk udviklingsbistand skal være rettighedsbaseret og fattigdomsorienteret. Dette er afgørende for opnåelse af verdensmålene, og skal stå centralt i strategien. Strategien bør bygge på forpligtelsen 'Leaving no one behind'.\nBekæmpelse af ulighed\nVerdensmål 10 om at mindske ulighed mellem rige og fattige lande, og mellem mennesker internt i lande, skal stå helt centralt i den nye strategi. Udviklingsbistanden skal hjælpe til at nedbringe økonomisk, social og politisk ulighed, og ulige rettigheder og muligheder på baggrund af køn, etnicitet, seksualitet, religion, alder, klasse, handicap eller social status.\nBiodiversitet og sunde økosystemer\nDer skal være en højt prioriteret indsats ift. miljø og biodiversitet, samt beskyttelse og genopretning af økosystemer. Naturbaserede løsninger skal i fokus. Støtte til UNEP og IUCN.\nGrøn omstilling, madsuverænitet og agroøkologi\nRetfærdig fordeling, demokratisk kontrol og ansvarlig brug af verdens naturressourcer er afgørende for at sikre udvikling. Bedre vilkår for bæredygtigt smålandbrug og –fiskeri, herunder støtte til agroøkologi, er vigtigt for at styrke kampen for madsuverænitet og imod ulighed. Verdensmål 14 og 15 bør implementeres i den nye strategi. Støtte til IFAD og FAO.\nStyrkelse af demokratiske rettigheder og stærke civilsamfund\nCivilsamfundsindsatsen er afgørende for en god udviklingsbistand. I den nuværende strategi er der alt for stort fokus på dansk egeninteresse, herunder særligt, hvad danske virksomheder kan få ud af bistanden. I den kommende strategi skal der være større fokus på civilsamfundsindsatser, kollektive løsninger og lokal demokrati.\nUniverselle velfærdsydelser og opbygning af robuste skattesystemer\nDet er vigtigt med støtte til universelle velfærdsydelser for at sikre bedre vilkår og mindre ulighed. Muligheden for at sikre velfærdsydelser hænger sammen med stærke retfærdige skattesystemer, gældsafskrivning og bekæmpelse af skattesnyd, skattely og korruption.\nStærke og uafhængige fagforeninger\nEn forudsætning for at bekæmpe ulighed og fattigdom er, at mennesker organiserer sig. En særlig vigtig organisering er den, der sker på arbejdsmarkedet, når arbejdere danner fagforeninger, der kæmper for bedre løn, kortere arbejdstid, arbejdsmiljø, sikkerhed og pension til alderdommen. Vigtigt med støtte til ILO.\nEn solidarisk og forebyggende pandemiindsats\nCoronakrisen rammer hårdest, hvor fattigdommen er størst og de offentlige sundhedssystemer svagest. Corona får sult til at stige og bistand til at falde. Der er brug for stærke sundhedssystemer, fokus på mental sundhed, forebyggelse af fremtidig pandemier og en solidarisk fordeling af vacciner. Vi skal samtidig sikre biodiversiteten som et værn mod vira.\nFokus på piger, kvinder, LGBT+, oprindelige folk og mennesker med handicap\nDer skal være fokus på rettigheder og muligheder for piger, kvinder, LGBT+, mennesker med handicap og oprindelige folk. Seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder er afgørende. Danmark skal prioritere adgang til og oplysning om prævention, sikker abort og seksualitetsundervisning. Princippet om 'Leaving no one behind' sikres med målrettede indsatser for marginaliserede, herunder mennesker med handicap, LGBT+ og oprindelig folk.\nFN fremfor EU\nDen multilaterale bistand skal have hovedfokus på FN-institutionerne, der er garant for en rettighedsbaseret og fredelig tilgang til udvikling. Her gælder bl.a. et fokus på UNDP og WHO, der spiller en vigtig rolle i coronaindsatsen. Det er samtidig vigtigt, at Danmark gør en indsats for at sikre fattige landes indflydelse i internationale fora.\nUddannelse er afgørende for en bæredygtig langsigtet udvikling og er et centralt værktøj i kampen mod ulighed. Uddannelse styrker børn, unge, piger, kvinder og udsatte gruppers muligheder.\nBeskyttelse og udvikling af kunst og kultur\nKunst, kultur og kunstneriske rettigheder er vigtigt. Danmark har ratificeret 2005-konvention, om beskyttelse og udvikling af kunst og kulturliv i udviklingslandene. Det skal afspejles strategien.\nFokus på lokale løsninger og skrøbelighed i den humanitære bistand\nVerden har et rekordhøjt antal flygtninge og fordrevne. Størstedelen i områder præget af skrøbelighed, konflikt og klimaforandringer. Danmark skal prioritere den humanitære bistand. Der skal særligt være fokus på lokale løsninger og klimatilpasning. Danmark skal samtidig arbejde for en styrkelse af den humanitære folkeret og de humanitære principper.\nFreds- og konfliktforebyggelse\nFreds- og konfliktforebyggelse skal stå centralt.\nPrincippet om, at andre politikområder ikke må skade udviklingsbistanden er afgørende. Handelspolitik ikke skade udviklingsmålene. Derfor er det vigtigt at styrke arbejdet med due dilligence og ansvarlige bæredygtige værdikæder. Udenrigspolitik skal støtte op om udviklingsmålene. Danmark skal eksempelvis bidrage til en styrkelse af den internationale retsorden, og grøn omstilling ikke må ske på bekostning af menneskerettigheder.\nUdviklingsbistand skal gå til udvikling\nTilbagetagelse af afviste asylansøgere, oprettelse af modtagecentre i syd og finansiering af flygtningemodtagelse i Danmark er ikke udvikling. Handel med asylsøgere skal ikke være en del af den nye strategi.\nUdviklingsbistand skal ikke være skjult erhvervsstøtte\nUdviklingsbistanden skal bruges på en bæredygtig udvikling i Syd, ikke på skjult erhvervsstøtte til danske virksomheder.\nGavebistand fremfor lånebistand\nUdviklingsbistanden skal ikke gives som dyre lån, så lande i Syd forgældes.\nØget gennemsigtighed og flere kompetencer\nDer er brug for en større udviklingsfaglighed i udenrigsministeriet, menneskerettighedsmedarbejdere på ambassader i Syd, samt samarbejde om ambassader med nordiske lande. Der er endvidere brug for større gennemsigtighed ift. hvor udviklingsbistand og klimabistand ender, og om bistanden har den ønskede effekt.\nEnhedslisten d. 16. februar 2021\nChristian Juhl, udviklingspolitisk ordfører og Anne Rehder, udviklingspolitisk rådgiver


klappeklappekage: oktober 2008\nIndsendt af klappeklappekage kl. 11.31 Ingen kommentarer:\n1. basis kagekursus afholdt med succés\nSøndag var dagen hvor det ikke længere var veninder der skulle udsættes for min kunnen og ved I hvad?? Jeg tror faktisk det gik rigtig godt - de var ihvertfald meget glade og tilfredse da kurset var færdigt. Ingen af kursisterne havde haft sugarpaste mellem hænderne før, men sjældent har jeg da oplevet at 6 veninder kunne være SÅ stille i SÅ lang tid af gangen.\nHer kan I se lidt af arbejdsbordet:\nDet overordnede tema var efterår og det gav jo ret frie hænder.Kagerne blev alle flotte og meget forskellige:\nJeg håber ikke det er sidste gang jeg får mulighed for at holde et kursus, for der er da ikke noget bedre end at give det man er vild med videre\nIndsendt af klappeklappekage kl. 17.03 1 kommentar:\nEtiketter: basis kursus, Kagekursus\nBabyshower kage og kombineret fødselsdags kage\nTo kager blev det til i denne weekend. Min søster skulle til babyshower og ville gerne have en lille kage med. Kønnet er endnu ukendt så derfor skulle farverne være neutrale. Der er banankage og chokolade creme i\nDen anden kage er til en fra børnenes børnehave. De har slået de to søskendes fødselsdag sammen og derfor er det en kombi-kage. Det er chokoladekage med chokoladecreme\nI dag har jeg ellers bagt kager som skal bruges til mit første kage deko-kursus. Der kommer 6 personer og det er et basis-kursus og det bliver garanteret godt :)\nIndsendt af klappeklappekage kl. 17.12 Ingen kommentarer:\nEtiketter: babyshower, banankage, chokoladecreme, chokoladekage, Kagekursus\nJeg skal holde mit første kage-kursus på søndag - altså det første for helt fremmede, så det bliver spændende og jeg glæder mig. Det bliver et basis-kursus, hvor de helt enkle grundtrin gennemgåes, så de får en fornemmelse af hvordan det er at arbejde med sugarpaste. Så jeg skal lige have bagt 7 kager til søndag...udover de to som jeg har lovet henholdsvis en veninde og min lillesøster. Min lillesøster skal til babyshower imorgen aften og hun ville gerne have en kage med, så lige i øjeblikket står der en banankage i ovnen og jeg skal også have lavet noget ganache til at smøre den op med - men det må blive i aften for børnene skal jo hentes og maden laver heller ikke sig selv\nIndsendt af klappeklappekage kl. 15.01 Ingen kommentarer:\nog ser om jeg kan affinde mig med at jeg aldrig bliver en hver dags blogger. Jeg vil hovedsageligt skrive om mine kager og de oplevelser der kommer under processen....gode som dårlige\nJeg vil også forsøge at dele tips og tricks med jer og hvis I mangler en opskrift er I mere end velkomne til at spørgee...man kunne jo være heldig at jeg rent faktisk vil dele.\nJeg er også begyndt at afholde kagekurser, så hvis det har interesse kan jeg kontaktes på klappeklappekage@hotmail.com\nJeg har tilføjet et dias-show og hvis du klikker på det kommer du til min Flickr-side og kan se mine kager i større størrelse\nIndsendt af klappeklappekage kl. 22.54 Ingen kommentarer:


Ny formand for Tønder Festival Fond: Jeg lever af mit job, men for musik | jv.dk\nReklamemand og formand i en yngre udgave: Henrik Juul er ny i front i Tønder Festivals bestyrelse. Hans motto er - som han selv siger - hørt før: Tradition og fornyelse! Privatfoto\nVagtskifte i formandsstolen for Tønder Festival Fond. Reklamemanden og musikelskeren Henrik Juul overtager posten med et velkendt slagord: Tradition og fornyelse\n17 mar. 2020 kl. 18:21\nTØNDER/KØBENHAVN: Man kan næsten ikke komme længere væk østpå fra Festivalpladsen i Tønder, og så til Henrik Juuls hjemadresse.\nDen nybagte formand for Tønder Festival Fond bor nemlig i det han selv kalder en ghetto - Charlottenlund, nord for København. Det skal man ikke lade sig narre af. Henrik Juul er nemlig næsten-sønderjyde og har et gammelt kærlighedsforhold til den landsdel han kommer fra og den festival, han nu skal være rorgænger for fonden bag.\n- Jeg er jo oprindeligt fra Esbjerg og havde en far der kørte dagligt til Husum i Tyskland, så jeg har sgu været over Sæd grænse flere gange, end jeg kan tælle. Og har altid, selvom jeg har boet i København det meste af mit liv, haft en veneration for den landsdel. De magre jorder vestpå - jeg kan huske, at man sagde: Man kan tage drengen ud af Esbjerg, man kan ikke tage Esbjerg ud af drengen, fortæller 59-årige Henrik Juul, der nu afløser den jævnaldrende Stig Bang-Mortensen på formandsposten.\nOg det er da heller ikke tilfældigt, at det er en musik-festival, den sydjyske reklamemand fra Charlottenlund, har valgt som sit fokuspunkt.\n- Jamen, musik er mit interessefelt. Reklamer og kommunikation er det, jeg lever af - musik er det, jeg lever for. Det har jeg sådan set gjort siden jeg var helt ung og dårligt nok havde råd til pladerne dengang, fortæller han - naturligvis på en telefon.\nHenrik Juul kommer fra det, han selv kalder et stærkt musikfælleskab i Esbjerg. De fleste af folkene blev tilbage i byen og blev musikere, mens han måtte indse, at en tilværelse som udøvende ikke lå lige til hans evner.\nHan blev i stedet grafiker og tegner og siden medindehaver af reklamebureauet Wibroe, Duckert & Partners, kendt fra en lang række reklamekampagner som for eksempel de store fremstød for Tuborg og Kims. Men det stærke bånd til musikken har han bevaret, og selvom man måske fordomsfuldt kunne tro, at der var langt fra Tønderfestivalens lidt gråskæggede image til reklamelivet i København, kan man godt tro om igen.\n- Jeg har en underlig pladesamling med plader, der ikke er trykt i særlig mange eksemplarer, som er enormt tæt på den musik, jeg godt kan lide, som er story teller-musik - alt det, der kommer ud af den amerikanske sorte blues, fortæller formand Juul, som ikke havde tænkt sig at rende den daglige festival-ledelse på dørene - og ikke kun af geografiske grunde.\n- De (Tønder Festival, red.) kan vel bruge mig til nogle ting om at kommunikere og positionere sig. Tønder er jo en niche-festival og det er vel Tønders balancegang, hvordan man laver en fordeling mellem det, der er stort nok og det, der er interessant nok. Meget af det har jeg relativt stærke meninger om, men jeg skal jo ikke blande mig i festival-programmet - det kunne jeg ikke drømme om, siger Henrik Juul, som alligevel godt tør komme med noget, der ligner en programerklæring:\n- Jeg glæder mig til at have en diskussion om det og diskussionen om, hvordan man udvikler en festival som Tønder. Fordi det er en diskussion om tradition og fornyelse.\nTønder Festival afholdes efter planen som sædvanligt sidste weekend i august.\nFra ghetto til kendis i reklamebranchen: Ny festivalformand ...


OM COMPASS OM COMPASS\nCompass Advokatfirma tilbyder kompetent rådgivning primært til erhvervsvirksomheder, fonde, offentlige myndigheder, banker og pengeinstitutter inden for alle fagområder.\nCompass Advokatfirma skal jfr. § 59 a i vedtægter for Det Danske Advokatsamfund oplyse, at alle firmaets advokater\ner beskikket som advokat af Justitsministeriet i Danmark,\ner en del af Advokatsamfundet,\nhar tegnet ansvarsforsikring og stillet garanti efter de af Advokatsamfundet fastsatte regler, og at ansvarsforsikringen dækker al advokatvirksomhed, uanset hvor advokatvirksomheden udøves, samt\nat vores forsikringsselskab er Tryg Forsikring, policenr. 674-20.055.\nCompass Advokatfirma er medlem af\nDanske Advokater, hvor adv. Jens Jepsen er medlem af repræsentantskabet, medlem af advokatrådet (advokatsamfundet), hvor adv. Jens Jepsen er medlem af rådets ekspertpanel (insolvensret) (konkurs, betalingsstandsning, akkord, gældssanering mv.),\nligesom vores advokater er medlem af forskellige fagspecifikke foreninger under Danske Advokater herunder,\nDanske Insolvensadvokater (hvor adv. Jens Jepsen er medlem af bestyrelsen),\nForeningen for Erstatnings- og forsikringsret,\nAdvokaternes forening for Skatteret og\nDanske advokaters faggruppe for erhvervsejendomme og entreprise.\nI vores egenskab af et af områdets betydende advokatvirksomheder påhviler der os nogle forpligtigelser, som rækker ud over, hvad lovgivningen foreskriver.\nI vores daglige arbejde skal vi udvise god advokatskik og opfylde etiske fordringer. Når det gælder vores ressourceforbrug af eksempelvis vand og el, påtager vi os også et ansvar. Derfor indgår der altid miljø- og klimamæssige overvejelser ved såvel indkøb som bortskaffelse.\nDesforuden yder flere af vores advokater frivillig og gratis rådgivning til socialøkonomiske virksomheder, der arbejder for at fremme et socialt formål inden for alt lige fra beskæftigelse af udsatte grupper, børnepasning, uddannelse, sundhed eller miljøbevarende indsatser. Endvidere stiller vi vores ekspertise til rådighed for retshjælpen, der har til formål at sikre, at mindrebemidlede personer oplever lighed for loven.\nCompass Advokatfirma støtter tillige flere almennyttige sociale formål.


1 Alverdens juletraditioner jorden rundt i andre lande\n2 England: Ingen jul uden julebudding\n3 Finland: En måned før jul er det miniature-jul\n4 Frankrig: En bønne i kagen på helligtrekongersdag\n5 Færøerne: Dansedage i julen\n6 Grønland: De små synger julen ind\n7 Holland: Sorte Per uddeler julegaver\n8 Island: Brænder juletræet af\n9 Norge: Lys på gravene den 24. december\n10 Spanien: Helligtrekongers-optog\n11 Sverige: Lucia fejres\n12 Tyskland: Skoene fyldes om natten\n13 USA: Elektriske julelys på hele facaden\nAlverdens juletraditioner jorden rundt i andre lande\nDer findes mange andre juletraditioner rundt om i verden. På den sydlige halvkugle er det sommer den 25. december, så derfor fejrer man i Argentina julen udenfor i heden. I Sydafrika spiser man en stor julefrokost og besøger venner, som giver en julekasse, der som regel indeholder mad og drikke. I Italien får børnene besøg af den rare heks Strega Befana. Hun flyver rundt på en kost og giver artige børn godter. I Ukraine hedder julemanden Fader Frost, og i hans kane sidder også Snefnugpigen. I Syrien får børnene gaver på en lille kamel.\nEnglænderne pynter deres hjem med kristtjørn og kæder af kulørt papir. En krans af kristtjørn med røde bånd hænges på fordøren, og den obligatoriske mistelten hænges op i stuen. De laver fyldte postejer (“mince pies”), julekage (“Christmas cake”), og julebudding (“Christmas pudding”). Børn og unge går rundt i små grupper fra hus til hus og synger julesange (“Christmas carols”).\nDen 24. december er “Christmas Eve”, og børnene hænger strømper op ved sengen eller ved kaminen. Om natten kommer “Father Christmas” (“Santa Claus”) og lægger små gaver i dem.\nDen 25. december er “Christmas Day”. Om eftermiddagen spiser englænderne julemiddagen, der består af stegt kalkun eller gås, samt postej og julebudding pyntet med kristtjørn. I buddingen er indbagt små sølvvedhæng (“charms”). Juletræet tændes også den 25. Både voksne og børn får julegaver. Den 26. december er “Boxing Day”, som er den store forlystelsesdag. Den 5. januar er “Twelfth-Night”, hvor juletræet tændes for sidste gang. Den 6. januar er “Twelfth-Day” eller “The Epiphany”, hvor julepynten tages ned.\nAftenen før første søndag i advent kaldes “Lillajulafton” (finsk “Pikko-joulu”) og fejres som en miniature-jul med et lille juletræ, der pyntes med mini-pynt, kagelys osv. Man spiser julemad, som gerne er “sillsalad”, “sillinlåggningar”, postejer og skinke i skiver.\nFørste søndag i advent går finnerne i kirke for at høre julebønnen med Hosianna. De hænger “julstjårnan” op i vinduet, og laver juledekorationer som f.eks. “himmeli” (en uro af strå). En krans hænges på entrédøren. De drikker juleglögg og bager “bruna kakor”, “jultårtor” (bagværk af butterdej i form af en stjerne med blommesyltøj i).\nDen 24. december er det “Julafton” (finsk “Jouluaatto”). Julefreden “blåses ut” i åbo kl. 12.00 og det transmitteres i radio og tv. Om formiddagen spiser finnerne ofte risengrød med mandel i. Juletræet pyntes. Om eftermiddagen går mange i kirke og sætter lys på deres kæres grave. Julemiddagen består ofte af “smörgåsbord”, skinke og alle slags postejer eller af kalkun. Børnene får at vide, at det er “julbocken” (finsk “joulupukki”), der er kommet med dem. Man danser om juletræet og lytter til julesange og julemusik. 6. januar hedder “Trettondagen” (finsk “Loppiainen”), og juletræet tændes for sidste gang. Den 13. januar er det, som i Sverige, “Tjugondag Knut” (finsk “Nuutinpdiva”). Juletræet bæres ud efter at børnene har “plyndret” det for “pepparkakor” og æbler, der måtte være tilbage.\nFranskmændene opstiller julekrybben med sceneriet omkring Jesu fødsel i begyndelsen af december. Hvert barn har sit eget lille lam, som de hver aften får lov til at rykke et stykke nærmere hen imod selve krybben; et langt stykke, hvis de har været meget artige, og et stykke tilbage, hvis de har været uartige. Hovedpersonerne bliver først anbragt i krybben i selve juleugen. Julenatten mellem den 24. og 25. december går katolikkerne til midnatsmesse. Efter messen åbner forældre og børn gaver, som julemanden “Pére Noel” har bragt. Før de går til messe, sætter hvert familiemedlem et par sko foran juletræet. Gaverne anbringes på, i eller omkring skoene, eller i træet. Før man går i seng, spiser man en let middag (“reveillon”). Den 25. december er “Le Jour de Noel”, hvor man spiser et julemåltid bestående af bl.a. østers, laks og kalkun med kastanjer. Bedsteforældrene har som regel pyntet et træ med gaver til børnebørnene.\nDen 5. eller 6. januar er “Le Jour des Rois”, hvor franskmændene spiser kage med en skjult bønne i. Den der får bønnen, bliver kronet til konge eller dronning. Og kongen vælger sig så en dronning og omvendt. Og hver gang kongen eller dronningen drikker, drikker også alle andre, idet de råber: »Dronningen drikker, kongen drikker«. Juletræet er denne dag tændt for sidste gang.\nOp til jul hænger færingene en julestjerne (med lys i) i vinduet. De laver juledekorationer, f.eks. bestående af et stort julelys omkranset af små grangrene. De bager klejner, pebernødder, jødekager og vanillekranse. Den 24. december er det “Jolaaftan”, hvor juletræet pyntes. Nogen læser juleevangeliet hjemme, andre går til aftengudstjeneste, men de fleste hører gudstjenesten i radioen. Om eftermiddagen/aftenen spises julemiddagen, der består enten af »dansk mad« som f.eks. gåse-, ånde- eller flæskesteg, eller også af færøsk mad tilberedt af fisk eller fårekød (færsk/”ræst”/tørret). Der spises risengrød med en mandel i. Juletræet tændes, og der danses og synges om træet. Gaverne uddeles, og de små børn får at vide, at det er julenissen (julemanden), der er kommet med dem.\nDen 25. december er “Joladagur” – en helligdag hvor mange går til formiddagsgudstjeneste. Også den 25. er der julemad på programmet. Den 26. december, “Annar joladagur”, er julens store festdag, hvor man går på besøg hos slægtninge og venner, og bydes på alkohol og mad fra det store kolde bord. Om aftenen er der offentlig dans, hvor en særlig færøsk dans indleder til den gamle dansetid, som ligger fra jul til faste. Den 6. januar er “Trettandi”. Det er igen en offentlig danseaften, hvor der især danses færøsk dans. Nogle tænder juletræet for sidste gang. Også den 13. Januar “Tjugundahalgi” er en offentlig danseaften.\nDen 25. december går grønlænderne i kirke om morgenen. Middagen består af risengrød, samt grønlandsk proviant som lam, fuglevildt og sæl. Mellem jul og nytår arrangeres der juletræsfester. En julemand deler gaver ud – slikposer og godter – til børnene. Nytårsaften bages der bittesmå rugbrød, som siges at holde sulten fra døren i det følgende år. Rugbrødene foræres til besøgende og venner, som også trakteres med “kaffemik”. På helligtrekongersaften den 5. Januar går børn og unge udklædte rundt fra hus til hus og laver løjer, hvorefter de får kager og andre godter.\nDen 5. december er “Sint Nicolaasavond”. I løbet af dagen har “Zwarte Piet” – Sorte Per – der er Sinterklaas’s medhjælper, afleveret gaverne i en kurv uden for døren. Gaverne er forsynet med små vers underskrevet af Sinter-klaas. Alle samles om et stort kagebord i forbindelse med gaveuddelingen om aftenen. Mange børn sætter deres sko i vinduet inden de går i seng. I skoene har de lagt gulerødder til Sinter-klaas’ hest. Børnene står tidligt op for at se, hvad Sinter-klaas har lagt af slik og smågaver, som tak for gulerødderne til hesten.\nDen 24. december er “Kerstavond”. Denne dag går mange hollændere i kirke om aftenen. De fleste katolikker går til midnatsmessen, hvorefter de spiser et let måltid med familie og venner. Det består hovedsageligt af julebrød, der er bagt af mandeldej. Den 25. december er “1e Kerstdag”, hvor man til julemiddagen spiser kalkun, kanin eller ribbenssteg. Børnene tager den dag for sig af de søde sager, der hænger på juletræet.\nOp til jul hænger islændingene en julestjerne op i vinduet. De bager vanillekranse, specier, jødekager, klejner, tærter og roulader. Også de drikker juleglögg. Den 23. december er “Thorlåksmessa”, hvor der ofte spises “kæst skata” (gravad rokke) med smeltet fåretalg og kartofler. Den 24. december er “Adfangadagskvold”. Man spiser lammesteg, gås eller flæskesteg og risengrød med mandel i. Børnene får at vide, at det er “jolasveinen”, der kommer med gaverne. Mange går til midnatsgudstjeneste.\nDen 25. december er “Joladagur” og den helt store familiedag, hvor der spise koldt, røget lammekød “hangikjot” med varm kartoffelmos eller kartofler i hvid sauce.\nDen 5. januar er “Prettanda nott”, hvor man “brænder julen af”. Mange brænder juletræet af udenfor. Man holder “alfefest”, hvor man tænder bål. Man synger og leger, og klæder sig ud som alfepiger og alfedrenge. Med en alfekonge eller alfedronning i spidsen danser man rundt om bålet.\nOp til jul hænger også nordmændene en julestjerne op i vinduet. De bager småkager som “smultringe” og “pepperkaker” og et “pepperkakehus”. Nogle drikker glögg, og juleøllen kommer i handlen. Den 24. december går mange til børnegudstjeneste om eftermiddagen. Nogle sætter lys og lægger kranse på deres kæres grave. Julemiddagen kan bestå af ribbenssteg (mest svineribbe, men også fåreribbe), gås, kalkun, dyresteg, kogt torsk eller “kveite” (lutfisk). Nogle spiser risengrød med mandel i. Juletræet tændes. Der danses og synges om træet. Gaverne uddeles, og børnene får at vide, at det er julenissen eller nissen der kommer med dem. Den 27. december begynder juletræs-festerne, og børnene går “julebuk” mange steder frem til den 6. januar, som hedder “Trettenhelga”. Her tænder man juletræet for sidste gang. Julen er slut, men adskillige udendørs juletræer står til helt ind i februar.\nDen 24. december er “Noche Buena”, hvor familien samles foran julekrybben ved 21-tiden, mens den tændes. De synger og spiller folkelige “villancios”. Juletræet tændes. Julemaden består af blomkål eller rødkål, derefter lammesteg eller gås, kalkun eller andet fjerkræ. Maden serveres altid med brunede kartofler og salat. Som dessert spises risengrød. Der sluttes af med champagne, og ved midnatstid går man til messe. Den 25. december er “Navidad”, som er en stor familiemiddag, hvor man spiser det samme som dagen før.\nDen 28. december kalder spanierne for “Los inocentes”. Her går man rundt og prøver at narre hinanden. Man spiser knogleformede kager, der kaldes “de uskyldige børns knogler”.\nOm aftenen den 5. januar er der helligtrekonger-optog i gaderne for børnene: Kongerne kommer ridende til hest, fulgt af deres kameler og pager. Hjemme sætter børnene deres nypudsede sko foran et halvåbent vindue. De stiller også en bakke med tre glas vin og kager til kongerne og grøntsager til deres heste. Dagen efter – “Dia de los Reyes Magos” åbner børnene de julegaver, der i løbet af natten er lagt i skoene. Om formiddagen går de rundt og får de gaver, som kongerne har lagt hos deres familie og venner. Kl. 12 spises der festmad. Man slutter med helligtrekonger-kringle, som er en meget stor kagedejskringle med en lille porcelænsfigur indbagt. Den der får figuren bliver konge.\nFørste søndag i advent går mange svenskere til højmessen for at høre julebønnen med Hosianna. Den dag tænder de det første lys i “adventsstaken”, og man hænger “adventsstjårnan” op i vinduet. Nogle køber en “adventsgran”, som er et lille grantræ, der kan stå på et bord. Op til jul hænger man en “lingonkrans” på entrédøren. Mange bager især “pepparkakor” og “saffransbrod”. Den 13. december på luciadagen bliver man vækket tidligt om morgenen af en hvidklædt luciabrud med lys i håret, som kommer med en bakke med kaffe, lussekatter og “pepparkakor”. Den meste lussefejring foregår dog uden for hjemmet. Den 13. December begynder man også at drikke glögg.\nSelve juleaften “Julafton” går mange i kirke, og sætter lys på deres kæres grave. Julefrokosten består af et stort koldt bord med sild, saltmad, pølser, flæsk og juleskinke. Om aftenen spises julemiddagen, der består af skinke, lutfisk og risengrød med en mandel i. Juletræet tændes, og “jultomten” kommer med gaverne, der undertiden er forsynet med vers, som tomten læser op. Der danses, synges og leges om juletræet. Den 5. januar hedder “trettondedagsafton”, og er en halv helligdag. Dagen efter, “trettondedagen”, er en helligdag. Den 13. januar har to navne enten “tjugondedagen” eller “Knutsdagen”, og er dagen hvor man plyndrer juletræet og tager julepynten ned (“Tjugonda-Knut dansas julen ut”).\nDen 24. december er “Heiligabend”, hvor juletræet pyntes. Under træet arrangeres en julekrybbe. Mange går i kirke om eftermiddagen. Man spiser let mad, som f.eks. kold salat, inden juletræet tændes. Man spiller “Stille Nacht, Heilige Nacht”. Gaverne deles ud, og børnene får at vide, at de er fra “Christkind”. Mange går i kirke til familiegudstjeneste om eftermiddagen. I det katolske Sydtyskland deltager man gerne i midnatsmessen, som kaldes “Mette”. Når man kommer hjem får man “Mettwurst”, som er en varm blod- eller leverpølse.\nDen 25. december er “Weihnacht”, hvor man til aften spiser en middag af gåsesteg, haresteg, flæskesteg, skinke eller kalkun. Mange spiser karpe. Den 6. december er “Dreikbnigsfest” og helligdag. Drenge klæder sig ud som de hellige tre konger Caspar, Melchior og Balthasar. De bærer en stjerne på en stang, og går rundt og synger ved dørene. De får en skilling, og som tak skriver de CMB og årstallet på døren med kridt. Juletræet tændes for sidste gang.\nOp til jul går samles unge mennesker om aftenen for at synge julesange udenfor venners vinduer – også kaldet “Christmas carolling”. Mange pynter deres husfacade med elektriske lys, som er tændt hele julen. Også juletræet er tændt hele julen. Man laver juledekorationer, f.eks. bestående af tranebær og ristet majs trukket på snor, og julekranse lavet af grangrene. Man bager især engelske frugtkager og honningkager formet som juletræet, stjerner og julemanden. Og så drikker man æggepunch. Den 24. december er “Christmas Eve”, hvor børnene om aftenen får at vide, at Santa Claus ved nattetid kommer kørende i sin slæde trukket af tolv rensdyr. Han kravler ned i hver skorsten for at aflevere sine gaver til de artige børn. Børnene hænger deres julestrømper ved pejsen, så “Santa Claus” kan fylde dem med godter. Mange amerikanere går i kirke kl. 23. Den 25. december er “Christmas Day”. Så snart man står op om morgenen uddeles gaverne. Sent på dagen kommer familien på besøg, og der spises julemiddag, som består enten af kalkun med tranebær-kompot, gås eller bagt skinke. Der spises græskarpostej og “mince pie” – en postej der indeholder rosiner, korender, æbler osv.\nHistorien bag "The Julekalender"


Betal moms i det land, hvor du køber varer\nNår du handler som privatperson i EU, skal du kun betale moms én gang i det land, hvor du har foretaget købet.\nDu kan medbringe alt, hvad du køber i et andet EU-land, uden at skulle stoppe ved grænsen eller foretage en toldangivelse. Den eneste betingelse er, at dine varer skal være til eget eller familiens brug og ikke til videresalg.\nHvis du er på besøg fra et land uden for EU, kan du få tilbagebetalt momsen på varer, du har købt under opholdet i EU, såfremt varerne fremvises i tolden ved afrejsen senest 3 måneder efter købet sammen med dokumenterne om toldrefusion. Normalt ordner sælgeren papirerne, men da ordningen er frivillig, er det ikke alle forretninger, der deltager. Visse lande har fastsat en mindsteværdi for indkøbte varer, hvis der skal gives momsrefusion.\nOnlinekøb fra et andet EU-land\nDer kan gælde særlige regler, hvis du køber varer fra et andet EU-land til levering i det land, hvor du bor. Hvis den virksomhed, du køber hos, har solgt og leveret varer for over et bestemt beløb til dit land, må den ikke pålægge moms i det land, hvor du har foretaget købet.\nDen skal i stedet pålægge moms i det land, varerne leveres til – moms i bestemmelseslandet. Det højeste beløb for disse grænseoverskridende køb fastsættes af de enkelte EU-lande en til enten 35 000 euro eller EUR 100 000 euro. Det vil sige, at de fleste store onlineforhandlere, som leverer inden for EU, skal anvende bestemmelsen om moms i bestemmelseslandet.\nNogle gange skal du betale en højere momssats\nKatrin fra Holland bestilte en bog i en stor netbutik i Irland. Da hun skulle betale for bogen og indtaste sin adresse, opdagede hun, at prisen pludselig var steget. Hun undersøgte sagen og opdagede, at virksomheden havde pålagt hende hollandsk moms på 9 % i stedet for irsk moms på 0 %.\nI Holland er loftet for at kunne levere varer uden at skulle pålægge hollandsk moms på 100 000 euro. Det betyder, at en virksomhed, som i det foregående regnskabsår har solgt varer for over 100 000 euro til Holland, skal anvende momssatsen i bestemmelseslandet, altså Holland. Den virksomhed, som Lucie havde bestilt varer fra, leverer ofte til Holland og skal derfor pålægge hende hollandsk moms, selv om bogen sendes fra Irland.\nReglen gælder ikke brugte genstande, kunstgenstande, samlerobjekter eller antikviteter.\nHvis du køber tobaksvarer eller spiritus over internettet fra et andet EU-land, indgår punktafgiften i prisen uanset mængden, og uanset om der er tale om en gave.\nSælgeren er ansvarlig for at betale den skyldige punktafgift i EU-bestemmelseslandet.\nDu bør derfor forvente, at prisen for disse typer varer afspejler punktafgiften. Hvis prisen er meget lav, så husk at spørge sælgeren, om punktafgiften er betalt, før du foretager indkøbet. Hvis sælgeren ikke har betalt punktafgiften, kan dine varer blive beslaglagt af toldvæsenet ved ankomsten, eller du kan blive forpligtet til selv at betale punktafgiften. Du bør altid sikre dig, at sælgeren betaler den nødvendige punktafgift i EU-bestemmelseslandet.\nHvis du køber varer over internettet fra lande uden for EU, skal der altid betales told og punktafgifter.\nUndtagelse for teleydelser, radio- og tv-spredningstjenester og elektroniske tjenesteydelser\nMoms af teleydelser, radio- og tv-spredningstjenester og elektroniske ydelser betales i det land, hvor du er bosat (det land, hvor du er etableret eller har din bopæl eller dit sædvanlige opholdssted), og ikke i det land, hvorfra du købte tjenesten. Disse regler gælder for tjenesteydelser, der er købt både inden for og uden for EU.\nMoms på digitalt indhold i bopælslandet\nSenta bor i Sverige og køber ofte e-bøger hos en finsk onlineboghandel. Den finske leverandør skal pålægge hende svensk og ikke finsk moms.\nUdtagelser for tjenesteydelser, der er købt online\nNår du køber tjenesteydelser online fra en erhvervsdrivende i EU, skal du betale den momssats, der gælder i det land, hvor den erhvervsdrivende er etableret. Det gælder også, selv om du bor i et andet EU-land end den erhvervsdrivende.\nMoms i det land, hvor den erhvervsdrivende er etableret\nJoao har et konsulentfirma i Lissabon. Han leverer konsulenttjenester til en privatperson i København. Fordi Joaos firma er indregistreret i Portugal, skal hans danske kunde betale den portugisiske momssats.\nDer er dog mange undtagelser fra denne regel. Nogle af de mest almindelige undtagelser er:\nTjenesteydelser, der leveres af en formidler: Momsen opkræves i det land, hvor hovedtransaktionen med formidleren finder sted. Eksempel: Ejeren af et sommerhus i Frankrig ønsker at flytte nogle møbler til sin bopæl i Sverige og beder en formidler finde et firma, der kan sørge for flytningen. Der skal betales fransk moms af formidlerens provision, fordi hovedydelsen (dvs. transporten af varer mellem 2 EU-lande) finder sted på afgangsstedet.\nDer skal betales afgifter af tjenester, der står i forbindelse med fast ejendom, i det land, hvor ejendommen ligger. Eksempel: En arkitekt i Frankrig får til opgave at tegne et hus i Spanien. Der skal betales spansk moms af arkitekthonoraret.\nPassagertransport beskattes i henhold til afstanden. For eksempel indgår der i prisen for en billet til en busrejse fra Polen til Frankrig over Tyskland både polsk, tysk og fransk moms, alt efter den strækning, der er tilbagelagt i hvert enkelt land. Hvis bussen også kører gennem Schweiz, pålægges der ikke EU-moms, da Schweiz ikke er med i EU.\nRestaurations- og cateringtjenester (bortset fra om bord på skibe, fly og tog) beskattes der, hvor tjenesterne fysisk udføres. Eksempel: Et firma i Luxembourg leverer mad og drikkevarer til et arrangement i Firenze. Firmaet skal opkræve italiensk moms.\nDenne liste er ikke fuldstændig.\nUndtagelse for biler\nFor nye biler købt i et andet EU-land skal momsen betales i det land, som du importerer bilen til og indregistrerer den i (dit bopælsland). Denne momsordning gælder også for andre nye transportmidler såsom store motorcykler, både og flyvemaskiner.\nFå mere at vide om at betale moms, når du køber bil i et andet EU-land.\nSpørgsmål og svar - Moms\nEU-forordning om leveringsstedet for tjenesteydelser


De fleste ejere af små og mellemstore virksomheder har til hverdag meget travlt med at håndtere den daglige drift i deres virksomhed. Men en gang imellem kan det være en god idé at bremse lidt op og sætte tid af til at overveje, hvor man egentlig er på vej hen med sin virksomhed. Hvad er vores vision og mål, og hvordan vil vi nå dem.\nHvis ikke man som virksomhedsleder fremadrettet gør sig disse overvejelse, risikerer virksomheden at udvikle sig tilfældigt og ofte på andres præmisser.\nEt strategiseminar vil typiske indeholde følgende elementer:\nMøde hos dig og din virksomhed, hvor vi sammen drøfter form og indhold for strategiseminaret. Formålet med dette møde er også at jeg får en grundlæggende viden om virksomheden, dens nuværende vision og værdigrundlag. Vi vil også her aftale, hvem der skal deltage i seminaret, hvor det skal foregå, og hvornår det mest hensigtsmæssigt kan passes ind i virksomhedens øvrige arbejde.\nStrategiseminar for en udvalgt kreds af interessenter omkring din virksomhed. Seminaret kan foregå over en eller to dage, ligesom det kan foregå på virksomheden eller på et eksternt sted. Indhold for seminaret vil være efter følgede skabelon:\n- Indledning og gennemgang af virksomhedens nuværende status\n- Fremtidsværksted - hvad er det for en verden virksomheden forventes at skulle fungere i fremover\n- Kreativ idéskabelse - hvad kan vi gøre\n- Idéprioritering og idéforbedring\n- Forslag til konkrete beslutninger og handlinger\nUdarbejdelse af rapport med dokumentation fra seminaret og drøftelse af de indkomne forslag


Liquid Sport - Badehætte Til Børn - Onesize - Sort | Se tilbud og køb på Gucca.dk\nLiquid Sport - Badehætte Til Børn - Onesize - Sort\nHold håret på plads og væk fra ansigtet med denne smarte badehætte fra Liquid Sport. Denne badehætte er specielt egnet til børn. Hætten er lavet af silikone hvilket får vandet til let at glide af og... Læs mere.\nHold håret på plads og væk fra ansigtet med denne smarte badehætte fra Liquid Sport.\nDenne badehætte er specielt egnet til børn. Hætten er lavet af silikone hvilket får vandet til let at glide af og mindske modstanden. Badehætten er justerbar med elastik.\nVi vægter sikkerhed utrolig højt, da det er noget af det aller vigtigste at sørge for er i orden, når vi taler om nethandel. For at give dig tryghed når du handler hos Gucca, bruger vi naturligvis kun en NETS godkendt betalingsløsning. Derfor er køb og betaling online helt sikkert hos Gucca.dk.\nGucca.dk har altid 30 dages returret, og det uanset hvilke produkter du har købt hos os. Kort sagt, måtte du fortryde dit køb, så send blot varen tilbage til os, og du vil få dine penge refunderet. Før du returnerer dit produkt, så har du altid mulighed for at kontakte os, såfremt du har spørgsmål eller er i tvivl.\nAt du som kunde modtager dit produkt både hurtigt og sikkert, er essentielt for os. Såfremt varen er på lager, leverer vi den til dig indenfor 1-2 hverdage. Lagerstatus fremgår altid synligt i webshoppen ved hvert produkt. Såfremt du er i tvivl om leveringstiden eller lagerstatus, er du velkommen til at tage kontakt til os.\nHandler du hos os, kan vi tilbyde dig at vælge blandt flere forskellige former for betaling. Du skal selvfølgelig vælge den mulighed, der passer lige til dig. Uanset hvilken betalingsmulighed, du gør brug af - så kan du føle dig sikker og tryg. I vores FAQ får du en oversigt over alle vores betalingsmuligheder. Husk at pengene først hæves fra din konto, når vi sender dit produkt.\nHvis du undervejs på Gucca.dk har spørgsmål eller møder udfordringer, så tag endelig fat i os. Vi besvarer e-mails og er ved telefonerne imellem 10-15 på hverdage, og vi er klar til at hjælpe dig - med et smil og godt humør.\nHvis du har behov for det, så har du mulighed for at spore ordren, fra det sekund vi sender din forsendelse, til den er ankommet. Efter gennemførsel af købet kan du logge ind på din ordreside. Her har du mulighed for at se, hvornår dit produkt afsendes. Og i samme øjeblik vi afsender dine varer, vil du modtage en mail med leveringsinformation fra os.\nSvømning Badehætter Til Børn\nLiquid Sport, Sport Og Træningsudstyr, Svømning\nDin anmeldelse af Liquid Sport - Badehætte Til Børn - Onesize - Sort\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_svømning path__forside path__sportogtræningsudstyr path__svømning path__badehættertilbørn path__svømning path__badehættertilbørn path__liquidsport path__liquidsportbadehættetilbørnonesizesort


Høring vedr. udkast til bekendtgørelse om udpegning af Danmarks Erhvervsfremmebestyrelse\nOfficiel titel Høring vedr. udkast til bekendtgørelse om udpegning af Danmarks Erhvervsfremmebestyrelse\nBeskrivelse Udkast til bekendtgørelse om udpegning af medlemmer og fastsættelse af indstillingsberettigede parter til Danmarks Erhvervsfremmebestyrelse sendes nu i offentlig høring.\nAf udkastet til bekendtgørelsen fremgår det bl.a. hvilke parter, der er indstillingsberettigede til bestyrelsen, og hvordan medlemmerne af Danmarks Erhvervsfremmebestyrelse udpeges.\ntorsdag den 15. november 2018 kl. 12.00.\nI skal indsende jeres høringssvar til Kasper Juel Gregersen på kasgre@erst.dk og Stine Nylev på stinyl@erst.dk.\nAlternativt kan høringssvar sendes med almindelig post til:\nBaggrunden for høringen:\nErhvervsministeren har den 23. oktober 2018 fremsat forslag til lov om erhvervsfremme for Folketinget.\nDet følger af lovforslaget, hvordan medlemmerne af Danmarks Erhvervsfremmebestyrelse udpeges. Sammensætningen afspejler behovet for en bred repræsentation samtidig med hensynet til, at bestyrelsen bliver en operationel enhed med en størrelse, der sikrer reel indflydelse til det enkelte medlem.\nAf udkastet til bekendtgørelsen fremgår det bl.a., hvilke parter, der er indstillingsberettigede til bestyrelsen, at der ikke udpeges suppleanter til bestyrelsen, samt at medlemmerne af bestyrelsen ikke kan give fuldmagt til et andet bestyrelsesmedlem eller til andre til at repræsentere sig i bestyrelsen.\nFor at bekendtgørelsen kan træde i kraft samtidig med, at dele af lovforslaget forventes at træde i kraft, sendes den i høring nu. Høringen foretages med forbehold for vedtagelsen af forslag til lov om erhvervsfremme i Folketinget.\nLæs høringsbrevet, udkast til bekendtgørelse og høringslisten her.\nKontaktperson Stine Nylev\nKontaktperson e-mail stinyl@erst.dk\nHøringsbrev 148,025 kB\nUdkast til bekendtgørelsen 362,306 kB\nHøringsliste 499,190 kB\nHøringsnotat 527,452 kB\nHøringssvar 4,688 MB


Renovér eller riv ned? - PDF\nDownload "Renovér eller riv ned?"\n1 Debatmøde i Almen Boligforum 26. august 2015 Hindsgavl Slot, Middelfart Renovér eller riv ned? Alle kan være enige om at almene boliger skal fremtidssikres, så de fortsat er et attraktivt boligtilbud. Men er løsningen altid at renovere? Ved næste debatmøde i Almen Boligforum vejer vi fordele mod ulemper ved at renovere frem for at bygge nyt. Hvad betaler sig bedst og hvordan muliggøres den mest bæredygtige løsning? Der er gang i udviklingen af almene boliger: Med den seneste boligaftale er der i alt sat gang i renoveringen af mere end almene boliger fra 2012 til Men hvor mange boliger renoveres til en tilstrækkelig energieffektiv og økonomisk bæredygtig standard? Og er renovering altid den bedste eller billigste løsning? Både totaløkonomisk og set i forhold til blandt andet komfort, kulturarv, klima eller ikke mindst boligernes tiltrækningskraft. Ved næste debatmøde i Almen Boligforum 26. august 2015 vejer vi fordele mod ulemper ved at renovere almene boliger frem for at bygge nyt. Deltag i overvejelserne om hvilke hensyn der vægter mest i beslutningen: Klima, miljø, energibesparelse, komfort, teknik, kulturarv, boligsocialt ansvar og meget mere. Vi præsenterer erfaringer og anbefalinger fra blandt andet Dansk Byggeri, Boligøkonomisk Videncenter, SBi, Center for CO2-Neutralt Byggeri og Kuben Management, der hver giver deres bud på almene boligers fremtid og fornyelse. Vi glæder os til at møde dig i debatten! Med venlig hilsen Birte Flæng Møller Formand for Almen Boligforum\n2 Program Sted: Hindsgavl Slot, Hindsgavl Allé 7, 5500 Middelfart Ordstyrer: Journalist Morten Jastrup Velkommen Formand Birte Flæng Møller, Almen Boligforum byder velkommen. Nyt fra Realdania Få et overblik over, hvad der er sket i Realdania siden sidst hvilke nye projekter og initiativer er i støbeskeen? Administrerende direktør Jesper Nygård fortæller. Fornyelse af helhedsrenovering Innovation i byggesektoren er et af Realdanias mål for at styrke livskvaliteten for alle gennem de byggede omgivelser og for at sikre et bedre og mere bæredygtigt miljø. Projektchef Lars Autrup fra Realdanias program Innovation i byggeriet fortæller om erfaringerne fra renoveringsprojektet Højstrupparken i Odense, som har været en del af Realdanias, Grundejernes Investeringsfonds og Landsbyggefondens kampagne 1940 erne og 1950 ernes murede boligbyggeri Boligefterspørgsel i forandring Danskernes afvisning af utidssvarende boliger i mindre attraktive egne har flyttet diskussionen om fremtidssikring fra hvilken slags renovering? til hvordan nedskalerer vi bedst?. Sekretariatschef Curt Liliegreen fra Boligøkonomisk Videncenter præsenterer fremtidens boligefterspørgsel fordelt på landsdele, og giver os sin vurdering af, hvor i Danmark det fremover vil kunne betale sig at rive ned frem at renovere. Hvis befolkningens sammensætning, flyttemønster og boligefterspørgsel kun peger i en retning, kan - og bør - forandringerne i befolkningens boligefterspørgsel da reguleres? Kortlægning: Bæredygtig renovering Fra samfundets side er der stort fokus på realisering af energieffektivitetspotentialet ved renovering af den eksisterende bygningsmasse. Men giver det også mening økonomisk, miljø- og ressourcemæssigt? Når vi taler målsætninger for energieffektivitet, så er problemet ikke teknikken, mener professor Per Heiselberg, Center for Energi- Neutralt Byggeri på Aalborg Universitet. Vores udfordring er, om vi kan lave teknologierne så gode, at de både er økonomisk attraktive og samtidigt miljø- og ressourcemæssigt meningsfulde at bruge. Vi får en teknisk livscyklusvurdering af bygningens samlede ressourceforbrug set i forhold til henholdsvis renovering og nybyggeri. Hvad mener du? Frokost Bæredygtighed eller bygningsarv? Velfærdssamfundets bygningsarv, de almene bebyggelser betragtes af mange som uerstattelige og nødvendige værdier. Professor og arkitekt maa Claus Bech- Danielsen fra SBi perspektiverer sammenhængen mellem bygningsarv, bygningskvaliteter, nedrivning og fysiske indsatser i almene boliger. Rammer og regler for finansiering Det almene byggeri har brug for at gentænke de skarpe skel mellem renoveringsfinansiering og finansiering af nybyggeri, hvis der for alvor skal gøres en indsats for at opdatere sin del af den danske bygningsmasse og reducere energiforbruget. Regionsdirektør Henrik Steen Sørensen fra Kuben Management kortlægger de regler,\n3 der bremser alternativer til renovering, fortæller hvilke brugbare finansieringsmodeller man kan benytte til at foretage kursændring og kommer med sit bud på, hvor langt boligorganisationen kan nå for egne midler. Træf den rigtige beslutning Almene boligbyggerier er vigtige elementer i omstillingen til et fossilfrit samfund, men sektoren mangler de fornødne redskaber til at agere totaløkonomisk fornuftigt, når fremtiden for en ejendom skal besluttes, påpeger Dansk Byggeris erhvervspolitisk chef Torben Liborius. Vi får en kyndig gennemgang af de mekanismer, der sædvanligvis navigerer rationel bygningsfornyelse og et kvalificeret bud på de mulige resultater. Hvad mener du? Kaffe, kage og lidt frisk luft CASE: Nybyggeri af Bytoften i Gladsaxe 123 nedslidte rækkehuse i afdelingen Bytoften i Gladsaxe almennyttige Boligselskab blev i 2013 revet ned for at give plads til 114 lækre og energieffektive nye boliger. Trods et solidt forarbejde og en fin økonomisk prognose for projektet, har processen været kompleks og resultatet på bundlinjen har ikke helt stået mål med forventningerne. Arkitekt og projektleder Torben Andersen fra DAB deler sine værdifulde erfaringer fra en lærerig rejse. CASE: Renovering af Gadehavegård i Høje Taastrup Den netop færdiggjorte lavenergirenovering af blok 9 i Gadehavegård i Høje Taastrup er Danmarks første passivhus-renovering af en almen boligblok og dermed den mest energiambitiøse renovering af almene boliger udført i Danmark. Projektet er støttet af både EUDP og den danske stat som modelprojekt for ultra lavenergirenoveringer af den eksisterende boligmasse. Arkitekt maa og partner Lars Køhler, bjerg arkitektur præsenterer projektet og tegnestuens resultater ved en totaløkonomisk energibaseret tilgang til renovering af almene boliger Variation er vejen Hva vil folk ha? Charmerende bygningsarv eller strømlinet nybyggeri? Lækkert og dyrt eller basis og billigt? Mange eller få kvadratmeter? Tæt på andre eller hver for sig? Grøn eller sort? Fremtidsforsker Anne-Marie Dahl fra Futuria mener, at danskernes behov er så skiftende, at hele paletten skal i brug. Vi får hendes fremsynede bud på hvilke trends og behov, der bør sigtes efter, når almene boliger i de kommende år fremtidssikres. Hvad tager vi med hjem? Tak for i dag\n4 Mød dem i debatten Birte Flæng Møller Formand for Almen Boligforum og direktør for Boliggården i Helsingør. Kredsformand i BL s 2. kreds og medlem af en række forskellige bestyrelser: Boligselskabernes Landsforening, Landsbyggefonden (næstformand), Realdanias Repræsentantskab, Jorton Holding A/S og De kooperative selskabers Fællesråd i Helsingør. Uddannet civiløkonom (HA). Jesper Nygård Administrerende direktør i Realdania. Uddannet cand.scient.adm. fra Roskilde Universitetscenter. Jesper Nygård har været formand for Boligselskabet AKB og formand for Boligselskabernes Landsforening Fra 1996 til 2013 var han adm. direktør i KAB. Jesper Nygård blev medlem af Realdanias bestyrelse i 2003 og valgt til formand i Jesper Nygård er desuden bestyrelsesmedlem i Dansk Arkitektur Center, Fonden for Socialt Ansvar og The C40 Cities Climate Leadership Group. Lars Autrup Projektchef i Realdanias program Innovation i byggeriet. Morten Jastrup Uddannet journalist med en fortid som senioranalytiker på Mandag Morgen, upolitisk reporter på Information, projektleder i Teknologirådet og journalist og redaktør på Politiken. Han har desuden været kommunikationschef på det Sundhedsvidenskabelige Fakultet på Københavns Universitet. Morten Jastrups primære arbejdsområder er politik, klima, forskning og sundhed. Curt Liliegreen Curt Liliegreen var ansat i Entreprenørforeningen , fra 1988 som cheføkonom administrerende direktør for Byggeriets Evaluerings Center rådgiver for direktionen i Realdania. Fra 2009 sekretariatschef for Boligøkonomisk Videncenter. Per Heiselberg Professor, Institut for Byggeri og Anlæg samt Center for CO2-Neutralt Byggeri på Aalborg Universitet. Civilingeniør i Indeklima og energi, PhD. Arbejder med forskning og udvikling inden for energieffektiv ventilation og naturlig køling af lavenergi- og energineutralt byggeri. Per Heiselberg har medvirket i undersøgelser af energiforbrug og indeklima i lavenergihuse både i forbindelse med nybyggeri og renovering. Torben Liborius Erhvervspolitisk chef i Dansk Byggeri siden august 2008 med ansvar for organisationens politikudvikling og interessevaretagelse i forhold til politikere og centraladministrationen. Tidligere seniorkonsulent i Deloitte, chefkonsulent i Dansk Erhverv og økonomisk rådgiver for Konservative. Uddannet cand.polit. fra Københavns Universitet Claus Bech-Danielsen Uddannet arkitekt, ph.d. og siden 2009 professor ved Statens Byggeforskningsinstitut på Aalborg Universitet, hvor han har været ansat siden Claus Bech-Danielsens forskning fokuserer primært på sammenhængen mellem arkitekturidealer, byggeriets arkitektur, brugernes opfattelse af arkitektoniske kvaliteter og de samlede krav til byggeri og renovering. Claus har bidraget til en lang række forskningspublikationer, han fungerer som ph.d.-vejleder, fagdom-\n5 mer i arkitektkonkurrencer og beklæder en række tillidshverv inden for arkitektur og byplanlægning. Henrik Steen Sørensen Regionsdirektør i Kuben Management. Torben Andersen Arkitekt og projektleder i DAB. Lars Køhler Arkitekt maa, projektleder og partner i bjerg arkitektur a/s. Uddannet 2001 på Kunstakademiets Arkitektskole, ansat hos bjerg Certificeret passivhusdesigner med ansvarsområder inden for projektledelse, renovering og nybyg af almene boliger og cradle to cradle. Anne-Marie Dahl Fremtidsforsker, foredragsholder og ejer af konsulentvirksomheden Futuria. Cand.scient.pol med sidefag i psykologi. Anne-Marie Dahl har deltaget i arbejdet i to tænketanke under henholdsvis det norske Miljøverndepartementet og Ministeriet for By, Bolig- og Landdistrikter, begge med fokus på fremtidens byudvikling.\nDebatmøde i Almen Boligforum onsdag 19. marts 2014 Kan lysten drive værket? Mange frivillige bidrager engageret til boligsocialt arbejde, men alt for få påtager sig et forpligtende ledelsesansvar for boligorganisationen\nLitteratur. Andersen, Hans Thor 2005. Storbyens ændrede socialgeografi. København: C.A. Reitzels forlag.\nLitteratur Aalborg Kommune 2009. Aalborg kommuneplan 2009. In: http://www.aalborgkommune.dk/om_kommunen/byplanlaegning/sider/kommuneplan en.aspx (08-04-2010) Aalborg Kommune 2004. Hasseris bevar mig vel!


Hvad er madbyggere? Forstå hvorfor forbruge dem\nVed du hvad det er, eller har du hørt om madproducenter? Med funktionen af at opbygge nyt væv i kroppen er de rige på proteiner og bruges meget i kosten for dem, der ønsker at få mere muskler - som det er tilfældet med mange atleter - og endda hjælpe med heling af huden. Og stop ikke der: de øger også immuniteten og er vigtige for at regulere stofskiftet. Find ud af, hvorfor du tilføjer dem til din menu:\nForbedret stofskifte, øget immunitet og vævsdannelse er blandt fordelene ved fødevarebygere\nDe fødevarer, der er kendt som bygherrer, er de, der er rige på protein - f.eks. Æg, mælk, oliefrø, frø og kød. De er uundværlige i alles diæt, fordi de hjælper med at regulere stofskiftet og hjælper med dannelsen af hormoner, og de fungerer også som allierede til at forhindre visse sygdomme ved at bidrage til øget immunitet.\nI tilfælde af atleter og mennesker generelt, der ønsker at øge muskelmassen, er fødevarer med denne klassificering endnu mere almindelige i menuen. Dette skyldes, at de hjælper med at danne nyt muskelvæv - som kombineret med de rigtige fysiske øvelser bidrager til hypertrofi - dvs. stigningen i muskelstørrelsen. Ud over dette er en anden fordel ved fødevarebyggerne rettet mod dem, der lige har fået operation eller har et sår og ønsker at fremskynde helingen, da det også hjælper med dannelsen af epitelvæv.\nKonstruktivt madforbrug er godt for børn og ældre\nDa en af fødevareproducentens funktioner er at bidrage til kroppens vækst, er de uundværlige i børns og unges kost. Grunden? Det er fordi de er en del af den daglige diæt og leverer de nødvendige næringsstoffer for at de kan blive stærke og sunde. Og den samme fordel gælder også for gravide kvinder, der har brug for at investere i mad, der favoriserer fostrets udvikling under graviditeten.\nFor ældre er bygherrer angivet for at hjælpe med at forhindre tab af muskelmasse. Så for dem, der allerede ønsker at forhindre problemet, er tipet at følge en diæt, der indeholder fødevarer rig på proteiner, så der dannes nyt muskelvæv.\nByggerivarer kan være af animalsk eller vegetabilsk oprindelse\nBuilder-fødevarer kan opdeles i to grupper - dem, der indeholder proteiner af animalsk oprindelse, og dem, der leverer dette næringsstof gennem dem af vegetabilsk oprindelse. Førstnævnte er komplette, fordi de har alle de aminosyrer, som kroppen har brug for, mens de sidstnævnte betragtes som ufuldstændige, fordi de ikke har dem alle i deres sammensætning.\nSe madindstillinger for hver gruppe, du kan føje til din menu:\nDyr: kød, ost, mælk, æg og yoghurt.\nGrøntsager: bønner, soja, quinoa, ærter og linser.