1 Byrådet Beslutningsprotokol Dato: 02. juli 2009 Lokale: Byrådssalen, Brønderslev Rådhus Tidspunkt: Kl. 19:00-20:15\n3 Indholdsfortegnelse Sag nr. Side Åbne sager: 01 Spørgetid for byrådsmedlemmer Miljøgodkendelse Bredningen 37, Brønderslev - ammoniak til St. Vildmose Miljøgodkendelse Ny Hammelmosevej 60, Brønderslev - ammoniak til St. Vildmose Miljøgodkendelse Taffelgårdsvej 280, Brønderslev - ammoniak til St. Vildmose Miljøgodkendelse Taffelgårdsvej 40, Brønderslev - ammoniak til St. Vildmose Miljøgodkendelse Taffelgårdsvej 88, Brønderslev - ammoniak til St. Vildmose Miljøgodkendelse Taffelgårdsvej 168, Brønderslev - ammoniak til St. Vildmose Orientering\n4 Byrådet, den 02. juli 2009 Side Spørgetid for byrådsmedlemmer J.nr.: /dwsvldf Åben sag BY Beslutning i Byrådet den 2. juli 2009: Anvendelse af provenu fra salg af friskole til renovering af Fredensgade 4 (Eskild Sloth Andersen). Steen Christensen, Jette Ramskov, Bendt Danielsen og Hans Chr. Holst var fraværende.\n5 Byrådet, den 02. juli 2009 Side Miljøgodkendelse Bredningen 37, Brønderslev - ammoniak til St. Vildmose J.nr.: P19/dwtfll 08/1657 Åben sag TM Indstilling: Beslutning i Teknik- og Miljøudvalget den 22. juni 2009: Udvalget besluttede at tillade det ansøgte projekt. Et mindretal, Ole Bruun (A) følger forvaltningens indstilling. Ole Bruun ønsker sagen forelagt til Byrådets behandling. Sagsfremstilling: Administrationspraksis i forhold til ammoniakafsætning i N2000 områder Den følgende fremstilling er en andengangsbehandling i forhold til den aktuelle problemstilling, idet Teknik- og Miljøudvalget den 14. april 2009 havde sagen til behandling under et samlet punkt, Beskyttelsesniveau for ammoniak til Store Vildmose (09/10468). På daværende tidspunkt blev det besluttet at afvente et møde med Miljøstyrelsen, for at høre deres fortolkning af reglerne. Brønderslev Kommune havde den 27. maj 2009 besøg af Miljøstyrelsen, som bl.a. præsenterede Miljøstyrelsens intentioner med husdyrloven i forhold til ammoniak og overholdelse af habitatdirektivet. Fagenheden har udfærdiget en opsummering af Miljøstyrelsens udmeldinger og fagenhedens kommentarer hertil, i vedlagte bilag 2. LandboNords opfølgning på mødet fremgår af bilag 3. Fagenheden er ikke enig i Miljøstyrelsens udmeldinger om, at det beskyttelsesniveau for ammoniak der er fastsat i godkendelsesbekendtgørelsens bilag 3, oftest vil være tilstrækkeligt, når det gælder belastningen af habitatnatur med meget lave tålegrænser, og hvor tålegrænserne som udgangspunkt er overskredet. Fagenheden fastholder, at væsentlighedskriteriet i forhold til sådanne tilfælde bør være, at belastningen ikke bør overstige 0,0 kg N/ha/år. Afgørelse af sagen Bredningen 37, med hensyn til ammoniak til St. Vildmose Ejeren af ejendommen Bredningen 37, Brønderslev, har søgt om miljøgodkendelse efter husdyrlovens 12. Sagen omhandler nyetablering af en kyllingeproduktion på 475 DE (dyreenheder). Ammoniakfordampningen fra anlægget vil komme til at ligge på ca kg N/år, hvilket er en særdeles høj fordampning fra en enkeltkilde. Dette vil, ved en afstand på ca. 2 km, medføre en afsætning af ammoniak til ammoniakfølsomme naturtyper i EF habitatområde Store Vildmose. Beregningerne viser en afsætning på ca. 0,13 kg N/ha/år til nærmeste areal med skovbevokset tørvemose, og ca. 0,075 kg N/ha/år til nærmeste areal med aktiv højmose. Udpegningsgrundlaget for N2000 området Store Vildmose er hovedsageligt dets fragmenter af\n6 Byrådet, den 02. juli 2009 Side 1391 højmose samt større områder med skovbevokset tørvemose. Størstedelen af de tidligere udstrakte højmosearealer er nu tilgroet med birk og/eller kraftigt påvirket af afvanding, således at hovedparten af de tidligere højmosearealer i dag kan karakteriseres som skovbevokset tørvemose. Fagenhedens væsentligste viden om habitatområdet består i den Natura 2000 basisanalyse som Nordjyllands Amt sammen med Miljøcenter Aalborg har udarbejdet, jf. Miljømålsloven, som et forarbejde til de konkrete naturplaner der fortsat afventes fra staten. Basisanalysen er det bedste officielle og eksisterende vidensgrundlag, til at vurdere konsekvenser for områdets udpegningsgrundlag og dermed om Habitatdirektivet respekteres. Basisanalysen specificerer, at skovbevokset tørvemose og nedbrudt højmose skal genoprettes til aktiv højmose, hvor dette er muligt. Højmosen Store Vildmose er en naturligt ekstremt næringsfattig naturtype, hvis eksistens er afhængig af et meget lavt niveau af luftbåret kvælstof og en vedvarende høj vandstand. Højmoser har derfor en af de laveste tålegrænser for ammoniakpåvirkning af de danske naturtyper. Tålegrænsen ligger på 5-10 kg N/ ha/ år. Baggrundsbelastningen med ammoniak i Brønderslev området ligger på ca. 15,4 kg N / ha / år, og tålegrænsen for naturtypen er således allerede overskredet i udgangspunktet. Tålegrænsen for træbevokset tørvemose er kg N/ha/år, hvilket er relevant, hvis det aktuelle naturareal skal sikres gunstig bevaringsstatus, men ikke forventes målsat til genoprettelse af aktiv højmose. Fagenheden vurderer, at hvor tålegrænsen som udgangspunkt er overskredet for den pågældende naturtype, bør der ikke tillades nogen merbelastning med ammoniak, idet naturtypen allerede er overbelastet i en grad, så den ikke vil kunne bevares i fremtiden. Fagenheden mener, at der bør anvendes et væsentlighedskriterie på 0,0 kg N/ha/år (1 decimals nøjagtighed). Dette bør både gælde til de arealer, der er kortlagt i basisanalysen som aktiv højmose, nedbrudt højmose og skovbevokset tørvemose, og hvor man ikke kan udelukke, at der skal ske en genopretning til aktiv højmose, når de konkrete naturplaner skal udarbejdes. For det aktuelle areal med Skovbevokset tørvemose, hvortil der er en afsætning på 0,13 kg N/ha/år samt det aktuelle højmoseareal, hvortil der er en afsætning på 0,075 kg N/ha/år, vurderes disse afsætninger altså at udgøre væsentlige belastninger, der i kumulativ effekt med andre belastninger (baggrundsbelastningen) ikke kan udelukkes at medføre en forringelse af mulighederne for at opnå gunstig bevaringsstatus, jf. den overordnede bevaringsmålsætning. LandboNord, som varetager sagen for ansøger, er uenig i fagenhedens vurdering, idet LandboNord mener, at fagenheden bør følge de skærpelsesniveauer, der fremgår af bilag 3 i godkendelsesbekendtgørelsen. Hvis man vælger at følge de fastsatte skærpelsesniveauer, ville man på den pågældende produktion kunne tillade 0,7 kg N/ha/år, hvilket er en meget væsentlig forskel til de 0,0 kg N/ha/år, som fagenheden mener bør være væsentlighedskriteriet. Husdyrloven og godkendelsesbekendtgørelsen repræsenterer ifølge Miljøstyrelsen et helt nyt regime i forhold til vurderinger for ammoniak, i forhold til den tidligere VVM praksis. Niveauerne i bilag 3 er fastsat ud fra en forventning om at det generelle ammoniakniveau i Danmark forventes at falde som følge af lovens krav om generelle ammoniakreduktioner ved etableringer og udvidelser, nye krav om nedfældning samt skærpede krav for overdækning af gyllebeholdere. Fagenheden mener ikke, at de i bilag 3 fastsatte niveauer er anvendelige i forhold til den aktuelle sag, idet sagen berører et habitatområde, hvor kommunen skal kunne afvise en negativ påvirkning af udpegningsgrundlaget for området. Kommunen har det endelige ansvar for at foretage en konkret vurdering. En mere udførlig vurdering af sagen fremgår af bilag 1. Lovgrundlag\n7 Byrådet, den 02. juli 2009 Side 1392 Ifølge husdyrlovens 29, stk. 2 og 23, samt godkendelsesbekendtgørelsens bilag 3, samt den supplerende vejledning til 29 skal Byrådet varetage beskyttelsen af Natura 2000-områder, og..om nødvendigt i undtagelsesvise tilfælde stille særlige vilkår, som sikrer, at de naturtyper som området er udpeget for at beskytte kan udvikle sig imod miljømålet som fastsat i Habitatdirektivet og Miljømålsloven om gunstig bevaringsstatus. Godkendelsesbekendtgørelsens 11, stk. 2, 3 og 4 specificerer, at eventuelle skærpelser i forhold til ammoniak kun kan ske i overensstemmelse med det i bilag 3 fastsatte beskyttelsesniveau på 0,3; 0,5 og 0,7 kg N/ha/år. 11, stk. 5 specificerer at Byrådet skal give afslag, hvis det vurderer, at beskyttelsesniveauet fastsat i bilag 3 ikke er tilstrækkeligt til at sikre Natura 2000 natur, i overensstemmelse med Habitatdirektivets regler. For de naturtyper og arter, der danner grundlag for udpegningen af Natura 2000 områder gælder det ifølge Habitatdirektivets art. 6, stk. 3, at der ikke må ske en forringelse af deres naturtilstand og udbredelse, som konsekvens af de tilladelser og godkendelser, som kommunen udsteder. Der skal i sagsbehandlingen anlægges en kumulativ betragtning, hvor det ansøgte ikke i sig selv eller i forbindelse med andre planer eller projekter må skade naturtyperne. Der indgår endvidere et forsigtighedsprincip i habitatdirektivet (EU kommissionens vejledning, 2000), som specificerer, at for at et projekt kan gennemføres, skal der være vished for at projektet ikke har nogen skadelig påvirkning af de arter og naturtyper der indgår i udpegningsgrundlaget. Fagenheden for Teknik og Miljø foreslår med baggrund i ovenstående redegørelse samt lovgrundlaget, at Teknik- og Miljøudvalget giver afslag til det ansøgte projekt på Bredningen 37, idet det ud fra bedste videnskabelige viden ikke kan afvises, at en merbelastning med ammoniak på 0,13 kg N/ha/år af Natura 2000 områdets skovbevoksede tørvemose vil kunne medvirke til en væsentlig forringelse af mulighederne for at opnå gunstig bevaringsstatus, hvilket vil være i modstrid med EF-Habitatdirektivet. Bilag: Bredningen 37- vurdering for ammoniak Fagenhedens opfølgning på mødet med Miljøstyrelsen Opfølgning på mødet med miljøstyrelsen - LandboNord Beslutning i Byrådet den 2. juli 2009: Udvalgets indstilling godkendt efter følgende afstemning: For: 17 Imod: 8 (A minus Johannes Trudslev Pedersen + F) Steen Christensen, Jette Ramskov, Bendt Danielsen og Hans Chr. Holst var fraværende\n8 Byrådet, den 02. juli 2009 Side Miljøgodkendelse Ny Hammelmosevej 60, Brønderslev - ammoniak til St. Vildmose J.nr.: P19/dwtfll 08/758 Åben sag TM Indstilling: Beslutning i Teknik- og Miljøudvalget den 22. juni 2009: Udvalget besluttede at tillade det ansøgte projekt. Et mindretal, Ole Bruun (A) følger forvaltningens indstilling. Ole Bruun ønsker sagen forelagt til Byrådets behandling. Sagsfremstilling: Administrationspraksis i forhold til ammoniakafsætning i N2000 områder Den følgende fremstilling er en andengangsbehandling i forhold til den aktuelle problemstilling, idet Teknik- og Miljøudvalget den 14. april 2009 havde sagen til behandling under et samlet punkt, Beskyttelsesniveau for ammoniak til Store Vildmose (09/10468). På daværende tidspunkt blev det besluttet at afvente et møde med Miljøstyrelsen, for at høre deres fortolkning af reglerne. Brønderslev Kommune havde den 27. maj 2009 besøg af Miljøstyrelsen, som bl.a. præsenterede Miljøstyrelsens intentioner med husdyrloven i forhold til ammoniak og overholdelse af habitatdirektivet. Fagenheden har udfærdiget en opsummering af Miljøstyrelsens udmeldinger og fagenhedens kommentarer hertil, i vedlagte bilag 2. LandboNords opfølgning på mødet fremgår af bilag 3. Fagenheden er ikke enig i Miljøstyrelsens udmeldinger om, at det beskyttelsesniveau for ammoniak der er fastsat i godkendelsesbekendtgørelsens bilag 3, oftest vil være tilstrækkeligt, når det gælder belastningen af habitatnatur med meget lave tålegrænser, og hvor tålegrænserne som udgangspunkt er overskredet. Fagenheden fastholder, at væsentlighedskriteriet i forhold til sådanne tilfælde bør være, at belastningen ikke bør overstige 0,0 kg N/ha/år. Afgørelse af sagen Hammelmosevej 60, med hensyn til ammoniak til St. Vildmose Ejer af ejendommen Ny Hammelmosevej 60, Brønderslev har søgt om udvidelse af sin svinebesætning fra 210 DE til 250 DE (dyreenheder) efter Lov om miljøgodkendelse mv. af husdyrbrug (husdyrloven), 12. Ammoniakfordampningen fra anlægget vil ved udvidelsen stige fra ca kg N/år til 4207 kg N/ha/år, hvilket medfører en afsætning af ammoniak til ammoniakfølsomme naturtyper i EF habitatområde Store Vildmose. Beregningerne viser en afsætning efter udvidelse på ca. 0,16 kg N/ha/år til nærmeste areal med skovbevokset tørvemose. Udpegningsgrundlaget for N2000 området Store Vildmose er hovedsageligt dets fragmenter af højmose samt større områder med skovbevokset tørvemose.\n9 Byrådet, den 02. juli 2009 Side 1394 Størstedelen af de tidligere udstrakte højmosearealer er nu tilgroet med birk og/eller kraftigt påvirket af afvanding, således at hovedparten af de tidligere højmosearealer i dag kan karakteriseres som skovbevokset tørvemose. Fagenhedens væsentligste viden om habitatområdet består i den Natura 2000 basisanalyse som Nordjyllands Amt sammen med Miljøcenter Aalborg har udarbejdet, jf. Miljømålsloven, som et forarbejde til de konkrete naturplaner der fortsat afventes fra staten. Basisanalysen er det bedste officielle og eksisterende vidensgrundlag, til at vurdere konsekvenser for områdets udpegningsgrundlag og dermed om Habitatdirektivet respekteres. Basisanalysen specificerer, at skovbevokset tørvemose og nedbrudt højmose skal genoprettes til aktiv højmose, hvor dette er muligt. Højmosen Store Vildmose er en naturligt ekstremt næringsfattig naturtype, hvis eksistens er afhængig af et meget lavt niveau af luftbåret kvælstof og en vedvarende høj vandstand. Højmoser har derfor en af de laveste tålegrænser for ammoniakpåvirkning af de danske naturtyper. Tålegrænsen ligger på 5-10 kg N/ ha/ år. Baggrundsbelastningen med ammoniak i Brønderslev området ligger på ca. 15,4 kg N / ha / år, og tålegrænsen for naturtypen er således allerede overskredet i udgangspunktet. Tålegrænsen for træbevokset tørvemose er kg N/ha/år, hvilket er relevant, hvis det aktuelle naturareal skal sikres gunstig bevaringsstatus, men ikke forventes målsat til genoprettelse af aktiv højmose. Fagenheden vurderer, at hvor tålegrænsen som udgangspunkt er overskredet for den pågældende naturtype, bør der ikke tillades nogen merbelastning med ammoniak, idet naturtypen allerede er overbelastet i en grad, så den ikke vil kunne bevares i fremtiden. Fagenheden mener, at der bør anvendes et væsentlighedskriterie på 0,0 kg N/ha/år (1 decimals nøjagtighed). Dette bør både gælde til de arealer, der er kortlagt i basisanalysen som aktiv højmose, nedbrudt højmose og skovbevokset tørvemose, og hvor man ikke kan udelukke, at der skal ske en genopretning til aktiv højmose, når de konkrete naturplaner skal udarbejdes. For det aktuelle areal med Skovbevokset tørvemose, hvortil der er en afsætning på 0,13 kg N/ha/år samt det aktuelle højmoseareal, hvortil der er en afsætning på 0,075 kg N/ha/år, vurderes disse afsætninger altså at udgøre væsentlige belastninger, der i kumulativ effekt med andre belastninger (baggrundsbelastningen) ikke kan udelukkes at medføre en forringelse af mulighederne for at opnå gunstig bevaringsstatus, jf. den overordnede bevaringsmålsætning. LandboNord, som varetager sagen for ansøger, er uenig i fagenhedens vurdering, idet LandboNord mener, at fagenheden bør følge de skærpelsesniveauer, der fremgår af bilag 3 i godkendelsesbekendtgørelsen. Hvis man vælger at følge de fastsatte skærpelsesniveauer, ville man på den pågældende produktion kunne tillade 0,7 kg N/ha/år, hvilket er en meget væsentlig forskel til de 0,0 kg N/ha/år, som fagenheden mener bør være væsentlighedskriteriet. Husdyrloven og godkendelsesbekendtgørelsen repræsenterer ifølge Miljøstyrelsen et helt nyt regime i forhold til vurderinger for ammoniak, i forhold til den tidligere VVM praksis. Niveauerne i bilag 3 er fastsat ud fra en forventning om at det generelle ammoniakniveau i Danmark forventes at falde som følge af lovens krav om generelle ammoniakreduktioner ved etableringer og udvidelser, nye krav om nedfældning samt skærpede krav for overdækning af gyllebeholdere. Fagenheden mener ikke, at de i bilag 3 fastsatte niveauer er anvendelige i forhold til den aktuelle sag, idet sagen berører et habitatområde, hvor kommunen skal kunne afvise en negativ påvirkning af udpegningsgrundlaget for området. Kommunen har det endelige ansvar for at foretage en konkret vurdering. En mere udførlig vurdering af sagen fremgår af bilag 1. Lovgrundlag\n10 Byrådet, den 02. juli 2009 Side 1395 Ifølge husdyrlovens 29, stk. 2 og 23, samt godkendelsesbekendtgørelsens bilag 3, samt den supplerende vejledning til 29 skal Byrådet varetage beskyttelsen af Natura 2000-områder, og..om nødvendigt i undtagelsesvise tilfælde stille særlige vilkår, som sikrer, at de naturtyper som området er udpeget for at beskytte kan udvikle sig imod miljømålet som fastsat i Habitatdirektivet og Miljømålsloven om gunstig bevaringsstatus. Godkendelsesbekendtgørelsens 11, stk. 2, 3 og 4 specificerer, at eventuelle skærpelser i forhold til ammoniak kun kan ske i overensstemmelse med det i bilag 3 fastsatte beskyttelsesniveau på 0,3; 0,5 og 0,7 kg N/ha/år. 11, stk. 5 specificerer at Byrådet skal give afslag, hvis det vurderer, at beskyttelsesniveauet fastsat i bilag 3 ikke er tilstrækkeligt til at sikre Natura 2000 natur, i overensstemmelse med Habitatdirektivets regler. For de naturtyper og arter, der danner grundlag for udpegningen af Natura 2000 områder gælder det ifølge Habitatdirektivets art. 6, stk. 3, at der ikke må ske en forringelse af deres naturtilstand og udbredelse, som konsekvens af de tilladelser og godkendelser, som kommunen udsteder. Der skal i sagsbehandlingen anlægges en kumulativ betragtning, hvor det ansøgte ikke i sig selv eller i forbindelse med andre planer eller projekter må skade naturtyperne. Der indgår endvidere et forsigtighedsprincip i habitatdirektivet (EU kommissionens vejledning, 2000), som specificerer, at for at et projekt kan gennemføres, skal der være vished for at projektet ikke har nogen skadelig påvirkning af de arter og naturtyper der indgår i udpegningsgrundlaget. Fagenhedens forslag Fagenheden kan ud fra bedste videnskabelige viden ikke afvise, at en belastning med ammoniak på 0,16 kg N/ha/år af Natura 2000 områdets skovbevoksede tørvemose vil kunne medvirke til en væsentlig forringelse af mulighederne for at opnå gunstig bevaringsstatus, hvilket vil være i modstrid med EF-Habitatdirektivet. Fagenheden for Teknik og Miljø foreslår derfor, med baggrund i ovenstående redegørelse samt lovgrundlaget, at Teknik- og Miljøudvalget giver afslag til det ansøgte projekt på Ny Hammelmosevej 60, med mindre ammoniakbelastningen kan reduceres til 0,0 kg N/ha/år ved at der implementeres ammoniakvirkemidler, der er af en sådan karakter, at de indgår under generel BAT (bedste tilgængelige teknologi). Bilag: Ny Hammelmosevej 60 - vurdering for ammoniak Fagenhedens opfølgning på mødet med Miljøstyrelsen (se bilag 2 sag om Bredningen 37) Opfølgning på mødet med miljøstyrelsen - LandboNord (se bilag 3 sag om Bredningen 37) Beslutning i Byrådet den 2. juli 2009: Udvalgets indstilling godkendt efter følgende afstemning: For: 17 Imod: 8 (A minus Johannes Trudslev Pedersen + F) Steen Christensen, Jette Ramskov, Bendt Danielsen og Hans Chr. Holst var fraværende\n11 Byrådet, den 02. juli 2009 Side Miljøgodkendelse Taffelgårdsvej 280, Brønderslev - ammoniak til St. Vildmose J.nr.: P19/dwtfmfk 08/762 Åben sag TM Indstilling: Beslutning i Teknik- og Miljøudvalget den 22. juni 2009: Udvalget besluttede at tillade det ansøgte projekt. Et mindretal, Ole Bruun (A) følger forvaltningens indstilling. Ole Bruun ønsker sagen forelagt til Byrådets behandling. Sagsfremstilling: Administrationspraksis i forhold til ammoniakafsætning i N2000 områder Den følgende fremstilling er en andengangsbehandling i forhold til den aktuelle problemstilling, idet Teknik- og Miljøudvalget den 14. april 2009 havde sagen til behandling under et samlet punkt, Beskyttelsesniveau for ammoniak til Store Vildmose (09/10468). På daværende tidspunkt blev det besluttet at afvente et møde med Miljøstyrelsen, for at høre deres fortolkning af reglerne. Brønderslev Kommune havde den 27. maj 2009 besøg af Miljøstyrelsen, som bl.a. præsenterede Miljøstyrelsens intentioner med husdyrloven i forhold til ammoniak og overholdelse af habitatdirektivet. Fagenheden har udfærdiget en opsummering af Miljøstyrelsens udmeldinger og fagenhedens kommentarer hertil, i vedlagte bilag 2. LandboNords opfølgning på mødet fremgår af bilag 3. Fagenheden er ikke enig i Miljøstyrelsens udmeldinger om, at det beskyttelsesniveau for ammoniak der er fastsat i godkendelsesbekendtgørelsens bilag 3, oftest vil være tilstrækkeligt, når det gælder belastningen af habitatnatur med meget lave tålegrænser, og hvor tålegrænserne som udgangspunkt er overskredet. Fagenheden fastholder, at væsentlighedskriteriet i forhold til sådanne tilfælde bør være, at belastningen ikke bør overstige 0,0 kg N/ha/år. Afgørelse af sagen Taffelgårdsvej 280, med hensyn til ammoniak til St. Vildmose Ejer af ejendommen Taffelgårdsvej 280, Brønderslev har søgt om udvidelse af sin kvægbesætning fra 170 DE til 305 DE (dyreenheder) efter Lov om miljøgodkendelse mv. af husdyrbrug (husdyrloven), 12. Ammoniakfordampningen fra anlægget vil ved udvidelsen stige fra ca kg N/år til kg N/ha/år, hvilket medfører en afsætning af ammoniak til ammoniakfølsomme naturtyper i EF habitatområde Store Vildmose. Beregningerne viser en afsætning på ca. 0,19 kg N/ha/år til nærmeste areal med skovbevokset tørvemose, og ca. 0,06 kg N/ha/år til nærmeste areal med aktiv højmose. Udpegningsgrundlaget for N2000 området Store Vildmose er hovedsageligt dets fragmenter af højmose samt større områder med skovbevokset tørvemose.\n12 Byrådet, den 02. juli 2009 Side 1397 Størstedelen af de tidligere udstrakte højmosearealer er nu tilgroet med birk og/eller kraftigt påvirket af afvanding, således at hovedparten af de tidligere højmosearealer i dag kan karakteriseres som skovbevokset tørvemose. Fagenhedens væsentligste viden om habitatområdet består i den Natura 2000 basisanalyse som Nordjyllands Amt sammen med Miljøcenter Aalborg har udarbejdet, jf. Miljømålsloven, som et forarbejde til de konkrete naturplaner der fortsat afventes fra staten. Basisanalysen er det bedste officielle og eksisterende vidensgrundlag, til at vurdere konsekvenser for områdets udpegningsgrundlag og dermed om Habitatdirektivet respekteres. Basisanalysen specificerer, at skovbevokset tørvemose og nedbrudt højmose skal genoprettes til aktiv højmose, hvor dette er muligt. Højmosen Store Vildmose er en naturligt ekstremt næringsfattig naturtype, hvis eksistens er afhængig af et meget lavt niveau af luftbåret kvælstof og en vedvarende høj vandstand. Højmoser har derfor en af de laveste tålegrænser for ammoniakpåvirkning af de danske naturtyper. Tålegrænsen ligger på 5-10 kg N/ ha/ år. Baggrundsbelastningen med ammoniak i Brønderslev området ligger på ca. 15,4 kg N / ha / år, og tålegrænsen for naturtypen er således allerede overskredet i udgangspunktet. Tålegrænsen for træbevokset tørvemose er kg N/ha/år, hvilket er relevant, hvis det aktuelle naturareal skal sikres gunstig bevaringsstatus, men ikke forventes målsat til genoprettelse af aktiv højmose. Fagenheden vurderer, at hvor tålegrænsen som udgangspunkt er overskredet for den pågældende naturtype, bør der ikke tillades nogen merbelastning med ammoniak, idet naturtypen allerede er overbelastet i en grad, så den ikke vil kunne bevares i fremtiden. Fagenheden mener, at der bør anvendes et væsentlighedskriterie på 0,0 kg N/ha/år (1 decimals nøjagtighed). Dette bør både gælde til de arealer, der er kortlagt i basisanalysen som aktiv højmose, nedbrudt højmose og skovbevokset tørvemose, og hvor man ikke kan udelukke, at der skal ske en genopretning til aktiv højmose, når de konkrete naturplaner skal udarbejdes. For det aktuelle areal med Skovbevokset tørvemose, hvortil der er en afsætning på 0,13 kg N/ha/år samt det aktuelle højmoseareal, hvortil der er en afsætning på 0,075 kg N/ha/år, vurderes disse afsætninger altså at udgøre væsentlige belastninger, der i kumulativ effekt med andre belastninger (baggrundsbelastningen) ikke kan udelukkes at medføre en forringelse af mulighederne for at opnå gunstig bevaringsstatus, jf. den overordnede bevaringsmålsætning. LandboNord, som varetager sagen for ansøger, er uenig i fagenhedens vurdering, idet LandboNord mener, at fagenheden bør følge de skærpelsesniveauer, der fremgår af bilag 3 i godkendelsesbekendtgørelsen. Hvis man vælger at følge de fastsatte skærpelsesniveauer, ville man på den pågældende produktion kunne tillade 0,7 kg N/ha/år, hvilket er en meget væsentlig forskel til de 0,0 kg N/ha/år, som fagenheden mener bør være væsentlighedskriteriet. Husdyrloven og godkendelsesbekendtgørelsen repræsenterer ifølge Miljøstyrelsen et helt nyt regime i forhold til vurderinger for ammoniak, i forhold til den tidligere VVM praksis. Niveauerne i bilag 3 er fastsat ud fra en forventning om at det generelle ammoniakniveau i Danmark forventes at falde som følge af lovens krav om generelle ammoniakreduktioner ved etableringer og udvidelser, nye krav om nedfældning samt skærpede krav for overdækning af gyllebeholdere. Fagenheden mener ikke, at de i bilag 3 fastsatte niveauer er anvendelige i forhold til den aktuelle sag, idet sagen berører et habitatområde, hvor kommunen skal kunne afvise en negativ påvirkning af udpegningsgrundlaget for området. Kommunen har det endelige ansvar for at foretage en konkret vurdering. En mere udførlig vurdering af sagen fremgår af bilag 1. Lovgrundlag\n13 Byrådet, den 02. juli 2009 Side 1398 Ifølge husdyrlovens 29, stk. 2 og 23, samt godkendelsesbekendtgørelsens bilag 3, samt den supplerende vejledning til 29 skal Byrådet varetage beskyttelsen af Natura 2000-områder, og..om nødvendigt i undtagelsesvise tilfælde stille særlige vilkår, som sikrer, at de naturtyper som området er udpeget for at beskytte kan udvikle sig imod miljømålet som fastsat i Habitatdirektivet og Miljømålsloven om gunstig bevaringsstatus. Godkendelsesbekendtgørelsens 11, stk. 2, 3 og 4 specificerer, at eventuelle skærpelser i forhold til ammoniak kun kan ske i overensstemmelse med det i bilag 3 fastsatte beskyttelsesniveau på 0,3; 0,5 og 0,7 kg N/ha/år. 11, stk. 5 specificerer at Byrådet skal give afslag, hvis det vurderer, at beskyttelsesniveauet fastsat i bilag 3 ikke er tilstrækkeligt til at sikre Natura 2000 natur, i overensstemmelse med Habitatdirektivets regler. For de naturtyper og arter, der danner grundlag for udpegningen af Natura 2000 områder gælder det ifølge Habitatdirektivets art. 6, stk. 3, at der ikke må ske en forringelse af deres naturtilstand og udbredelse, som konsekvens af de tilladelser og godkendelser, som kommunen udsteder. Der skal i sagsbehandlingen anlægges en kumulativ betragtning, hvor det ansøgte ikke i sig selv eller i forbindelse med andre planer eller projekter må skade naturtyperne. Der indgår endvidere et forsigtighedsprincip i habitatdirektivet (EU kommissionens vejledning, 2000), som specificerer, at for at et projekt kan gennemføres, skal der være vished for at projektet ikke har nogen skadelig påvirkning af de arter og naturtyper der indgår i udpegningsgrundlaget. Fagenhedens forslag Fagenheden kan ud fra bedste videnskabelige viden ikke afvise, at en merbelastning med ammoniak på 0,19 kg N/ha/år af Natura 2000 områdets skovbevoksede tørvemose vil kunne medvirke til en væsentlig forringelse af mulighederne for at opnå gunstig bevaringsstatus, hvilket vil være i modstrid med EF-Habitatdirektivet. Fagenheden for Teknik og Miljø foreslår derfor, med baggrund i ovenstående redegørelse samt lovgrundlaget, at Teknik- og Miljøudvalget giver afslag til det ansøgte projekt på Taffelgårdsvej 280, med mindre ammoniakbelastningen kan reduceres til 0,0 kg N/ha/år ved at der implementeres ammoniakvirkemidler der er af en sådan karakter at de indgår under generel BAT (bedste tilgængelige teknologi). Bilag: Taffelgårdsvej vurdering for ammoniak Fagenhedens opfølgning på mødet med Miljøstyrelsen (se bilag 2 sag om Bredningen 37) Opfølgning på mødet med miljøstyrelsen - LandboNord (se bilag 3 sag om Bredningen 37) Beslutning i Byrådet den 2. juli 2009: Udvalgets indstilling godkendt efter følgende afstemning: For: 17 Imod: 8 (A minus Johannes Trudslev Pedersen + F) Steen Christensen, Jette Ramskov, Bendt Danielsen og Hans Chr. Holst var fraværende\n14 Byrådet, den 02. juli 2009 Side Miljøgodkendelse Taffelgårdsvej 40, Brønderslev - ammoniak til St. Vildmose J.nr.: P19/dwtfkdh 08/772 Åben sag TM Indstilling: Beslutning i Teknik- og Miljøudvalget den 22. juni 2009: Udvalget besluttede at tillade det ansøgte projekt. Et mindretal, Ole Bruun (A) følger forvaltningens indstilling. Ole Bruun ønsker sagen forelagt til Byrådets behandling. Sagsfremstilling: Administrationspraksis i forhold til ammoniakafsætning i N2000 områder Den følgende fremstilling er en andengangsbehandling i forhold til den aktuelle problemstilling, idet Teknik- og Miljøudvalget den 14. april 2009 havde sagen til behandling under et samlet punkt, Beskyttelsesniveau for ammoniak til Store Vildmose (09/10468). På daværende tidspunkt blev det besluttet at afvente et møde med Miljøstyrelsen, for at høre deres fortolkning af reglerne. Brønderslev Kommune havde den 27. maj 2009 besøg af Miljøstyrelsen, som bl.a. præsenterede Miljøstyrelsens intentioner med husdyrloven i forhold til ammoniak og overholdelse af habitatdirektivet. Fagenheden har udfærdiget en opsummering af Miljøstyrelsens udmeldinger og fagenhedens kommentarer hertil, i vedlagte bilag 2. LandboNords opfølgning på mødet fremgår af bilag 3. Fagenheden er ikke enig i Miljøstyrelsens udmeldinger om, at det beskyttelsesniveau for ammoniak der er fastsat i godkendelsesbekendtgørelsens bilag 3, oftest vil være tilstrækkeligt, når det gælder belastningen af habitatnatur med meget lave tålegrænser, og hvor tålegrænserne som udgangspunkt er overskredet. Fagenheden fastholder, at væsentlighedskriteriet i forhold til sådanne tilfælde bør være, at belastningen ikke bør overstige 0,0 kg N/ha/år. Afgørelse af sagen Taffelgårdsvej 40, med hensyn til ammoniak til St. Vildmose Ejer af ejendommen Taffelgårdsvej 40, Brønderslev har søgt om udvidelse af sin kvægbesætning fra 422 DE til 532 DE (dyreenheder) efter Lov om miljøgodkendelse mv. af husdyrbrug (husdyrloven), 12. Ammoniakfordampningen fra anlægget vil ved udvidelsen stige fra ca kg N/år til kg N/ha/år, hvilket medfører en afsætning af ammoniak til ammoniakfølsomme naturtyper i EF habitatområde Store Vildmose. Beregningerne viser en afsætning efter udvidelse på ca. 0,109 kg N/ha/år til nærmeste areal med skovbevokset tørvemose. Udpegningsgrundlaget for N2000 området Store Vildmose er hovedsageligt dets fragmenter af højmose samt større områder med skovbevokset tørvemose.\n15 Byrådet, den 02. juli 2009 Side 1400 Størstedelen af de tidligere udstrakte højmosearealer er nu tilgroet med birk og/eller kraftigt påvirket af afvanding, således at hovedparten af de tidligere højmosearealer i dag kan karakteriseres som skovbevokset tørvemose. Fagenhedens væsentligste viden om habitatområdet består i den Natura 2000 basisanalyse som Nordjyllands Amt sammen med Miljøcenter Aalborg har udarbejdet, jf. Miljømålsloven, som et forarbejde til de konkrete naturplaner der fortsat afventes fra staten. Basisanalysen er det bedste officielle og eksisterende vidensgrundlag, til at vurdere konsekvenser for områdets udpegningsgrundlag og dermed om Habitatdirektivet respekteres. Basisanalysen specificerer, at skovbevokset tørvemose og nedbrudt højmose skal genoprettes til aktiv højmose, hvor dette er muligt. Højmosen Store Vildmose er en naturligt ekstremt næringsfattig naturtype, hvis eksistens er afhængig af et meget lavt niveau af luftbåret kvælstof og en vedvarende høj vandstand. Højmoser har derfor en af de laveste tålegrænser for ammoniakpåvirkning af de danske naturtyper. Tålegrænsen ligger på 5-10 kg N/ ha/ år. Baggrundsbelastningen med ammoniak i Brønderslev området ligger på ca. 15,4 kg N / ha / år, og tålegrænsen for naturtypen er således allerede overskredet i udgangspunktet. Tålegrænsen for træbevokset tørvemose er kg N/ha/år, hvilket er relevant, hvis det aktuelle naturareal skal sikres gunstig bevaringsstatus, men ikke forventes målsat til genoprettelse af aktiv højmose. Fagenheden vurderer, at hvor tålegrænsen som udgangspunkt er overskredet for den pågældende naturtype, bør der ikke tillades nogen merbelastning med ammoniak, idet naturtypen allerede er overbelastet i en grad, så den ikke vil kunne bevares i fremtiden. Fagenheden mener, at der bør anvendes et væsentlighedskriterie på 0,0 kg N/ha/år (1 decimals nøjagtighed). Dette bør både gælde til de arealer, der er kortlagt i basisanalysen som aktiv højmose, nedbrudt højmose og skovbevokset tørvemose, og hvor man ikke kan udelukke, at der skal ske en genopretning til aktiv højmose, når de konkrete naturplaner skal udarbejdes. For det aktuelle areal med Skovbevokset tørvemose, hvortil der er en afsætning på 0,13 kg N/ha/år samt det aktuelle højmoseareal, hvortil der er en afsætning på 0,075 kg N/ha/år, vurderes disse afsætninger altså at udgøre væsentlige belastninger, der i kumulativ effekt med andre belastninger (baggrundsbelastningen) ikke kan udelukkes at medføre en forringelse af mulighederne for at opnå gunstig bevaringsstatus, jf. den overordnede bevaringsmålsætning. LandboNord, som varetager sagen for ansøger, er uenig i fagenhedens vurdering, idet LandboNord mener, at fagenheden bør følge de skærpelsesniveauer, der fremgår af bilag 3 i godkendelsesbekendtgørelsen. Hvis man vælger at følge de fastsatte skærpelsesniveauer, ville man på den pågældende produktion kunne tillade 0,7 kg N/ha/år, hvilket er en meget væsentlig forskel til de 0,0 kg N/ha/år, som fagenheden mener bør være væsentlighedskriteriet. Husdyrloven og godkendelsesbekendtgørelsen repræsenterer ifølge Miljøstyrelsen et helt nyt regime i forhold til vurderinger for ammoniak, i forhold til den tidligere VVM praksis. Niveauerne i bilag 3 er fastsat ud fra en forventning om at det generelle ammoniakniveau i Danmark forventes at falde som følge af lovens krav om generelle ammoniakreduktioner ved etableringer og udvidelser, nye krav om nedfældning samt skærpede krav for overdækning af gyllebeholdere. Fagenheden mener ikke, at de i bilag 3 fastsatte niveauer er anvendelige i forhold til den aktuelle sag, idet sagen berører et habitatområde, hvor kommunen skal kunne afvise en negativ påvirkning af udpegningsgrundlaget for området. Kommunen har det endelige ansvar for at foretage en konkret vurdering. En mere udførlig vurdering af sagen fremgår af bilag 1. Lovgrundlag\n16 Byrådet, den 02. juli 2009 Side 1401 Ifølge husdyrlovens 29, stk. 2 og 23, samt godkendelsesbekendtgørelsens bilag 3, samt den supplerende vejledning til 29 skal Byrådet varetage beskyttelsen af Natura 2000-områder, og..om nødvendigt i undtagelsesvise tilfælde stille særlige vilkår, som sikrer, at de naturtyper som området er udpeget for at beskytte kan udvikle sig imod miljømålet som fastsat i Habitatdirektivet og Miljømålsloven om gunstig bevaringsstatus. Godkendelsesbekendtgørelsens 11, stk. 2, 3 og 4 specificerer, at eventuelle skærpelser i forhold til ammoniak kun kan ske i overensstemmelse med det i bilag 3 fastsatte beskyttelsesniveau på 0,3; 0,5 og 0,7 kg N/ha/år. 11, stk. 5 specificerer at Byrådet skal give afslag, hvis det vurderer, at beskyttelsesniveauet fastsat i bilag 3 ikke er tilstrækkeligt til at sikre Natura 2000 natur, i overensstemmelse med Habitatdirektivets regler. For de naturtyper og arter, der danner grundlag for udpegningen af Natura 2000 områder gælder det ifølge Habitatdirektivets art. 6, stk. 3, at der ikke må ske en forringelse af deres naturtilstand og udbredelse, som konsekvens af de tilladelser og godkendelser, som kommunen udsteder. Der skal i sagsbehandlingen anlægges en kumulativ betragtning, hvor det ansøgte ikke i sig selv eller i forbindelse med andre planer eller projekter må skade naturtyperne. Der indgår endvidere et forsigtighedsprincip i habitatdirektivet (EU kommissionens vejledning, 2000), som specificerer, at for at et projekt kan gennemføres, skal der være vished for at projektet ikke har nogen skadelig påvirkning af de arter og naturtyper der indgår i udpegningsgrundlaget. Fagenhedens forslag Fagenheden kan ud fra bedste videnskabelige viden ikke afvise, at en belastning med ammoniak på 0,109 kg N/ha/år af Natura 2000 områdets skovbevoksede tørvemose vil kunne medvirke til en væsentlig forringelse af mulighederne for at opnå gunstig bevaringsstatus, hvilket vil være i modstrid med EF-Habitatdirektivet. Fagenheden for Teknik og Miljø foreslår derfor, med baggrund i ovenstående redegørelse samt lovgrundlaget, at Teknik- og Miljøudvalget giver afslag til det ansøgte projekt på Taffelgårdsvej 40, med mindre ammoniakbelastningen kan reduceres til 0,0 kg N/ha/år ved at der implementeres ammoniakvirkemidler der er af en sådan karakter, at de indgår under generel BAT (bedste tilgængelige teknologi). Bilag: Taffelgårdsvej 40 - vurdering for ammoniak Fagenhedens opfølgning på mødet med Miljøstyrelsen (se bilag 2 sag om Bredningen 37) Opfølgning på mødet med miljøstyrelsen - LandboNord (se bilag 3 sag om Bredningen 37) Beslutning i Byrådet den 2. juli 2009: Udvalgets indstilling godkendt efter følgende afstemning: For: 17 Imod: 8 (A minus Johannes Trudslev Pedersen + F) Steen Christensen, Jette Ramskov, Bendt Danielsen og Hans Chr. Holst var fraværende\n17 Byrådet, den 02. juli 2009 Side Miljøgodkendelse Taffelgårdsvej 88, Brønderslev - ammoniak til St. Vildmose J.nr.: P19/dwtfkdh 08/770 Åben sag TM Indstilling: Beslutning i Teknik- og Miljøudvalget den 22. juni 2009: Udvalget besluttede at tillade det ansøgte projekt. Et mindretal, Ole Bruun (A) følger forvaltningens indstilling. Ole Bruun ønsker sagen forelagt til Byrådets behandling. Sagsfremstilling: Administrationspraksis i forhold til ammoniakafsætning i N2000 områder Den følgende fremstilling er en andengangsbehandling i forhold til den aktuelle problemstilling, idet Teknik- og Miljøudvalget den 14. april 2009 havde sagen til behandling under et samlet punkt, Beskyttelsesniveau for ammoniak til Store Vildmose (09/10468). På daværende tidspunkt blev det besluttet at afvente et møde med Miljøstyrelsen, for at høre deres fortolkning af reglerne. Brønderslev Kommune havde den 27. maj 2009 besøg af Miljøstyrelsen, som bl.a. præsenterede Miljøstyrelsens intentioner med husdyrloven i forhold til ammoniak og overholdelse af habitatdirektivet. Fagenheden har udfærdiget en opsummering af Miljøstyrelsens udmeldinger og fagenhedens kommentarer hertil, i vedlagte bilag 2. LandboNords opfølgning på mødet fremgår af bilag 3. Fagenheden er ikke enig i Miljøstyrelsens udmeldinger om, at det beskyttelsesniveau for ammoniak der er fastsat i godkendelsesbekendtgørelsens bilag 3, oftest vil være tilstrækkeligt, når det gælder belastningen af habitatnatur med meget lave tålegrænser, og hvor tålegrænserne som udgangspunkt er overskredet. Fagenheden fastholder, at væsentlighedskriteriet i forhold til sådanne tilfælde bør være, at belastningen ikke bør overstige 0,0 kg N/ha/år. Afgørelse af sagen Taffelgårdsvej 88, mht. ammoniak til St. Vildmose Ejer af ejendommen Taffelgårdsvej 88, Brønderslev har søgt om udvidelse af sin kvægbesætning fra 225 DE til 398 DE (dyreenheder) efter Lov om miljøgodkendelse mv. af husdyrbrug (husdyrloven), 12. Ammoniakfordampningen fra anlægget vil ved udvidelsen stige fra ca kg N/år til kg N/ha/år, hvilket medfører en afsætning af ammoniak til ammoniakfølsomme naturtyper i EF habitatområde Store Vildmose. Beregningerne viser en afsætning efter udvidelse på ca. 0,105 kg N/ha/år til nærmeste areal med skovbevokset tørvemose. Udpegningsgrundlaget for N2000 området Store Vildmose er hovedsageligt dets fragmenter af højmose samt større områder med skovbevokset tørvemose.\n18 Byrådet, den 02. juli 2009 Side 1403 Størstedelen af de tidligere udstrakte højmosearealer er nu tilgroet med birk og/eller kraftigt påvirket af afvanding, således at hovedparten af de tidligere højmosearealer i dag kan karakteriseres som skovbevokset tørvemose. Fagenhedens væsentligste viden om habitatområdet består i den Natura 2000 basisanalyse som Nordjyllands Amt sammen med Miljøcenter Aalborg har udarbejdet, jf. Miljømålsloven, som et forarbejde til de konkrete naturplaner der fortsat afventes fra staten. Basisanalysen er det bedste officielle og eksisterende vidensgrundlag, til at vurdere konsekvenser for områdets udpegningsgrundlag og dermed om Habitatdirektivet respekteres. Basisanalysen specificerer, at skovbevokset tørvemose og nedbrudt højmose skal genoprettes til aktiv højmose, hvor dette er muligt. Højmosen Store Vildmose er en naturligt ekstremt næringsfattig naturtype, hvis eksistens er afhængig af et meget lavt niveau af luftbåret kvælstof og en vedvarende høj vandstand. Højmoser har derfor en af de laveste tålegrænser for ammoniakpåvirkning af de danske naturtyper. Tålegrænsen ligger på 5-10 kg N/ ha/ år. Baggrundsbelastningen med ammoniak i Brønderslev området ligger på ca. 15,4 kg N / ha / år, og tålegrænsen for naturtypen er således allerede overskredet i udgangspunktet. Tålegrænsen for træbevokset tørvemose er kg N/ha/år, hvilket er relevant, hvis det aktuelle naturareal skal sikres gunstig bevaringsstatus, men ikke forventes målsat til genoprettelse af aktiv højmose. Fagenheden vurderer, at hvor tålegrænsen som udgangspunkt er overskredet for den pågældende naturtype, bør der ikke tillades nogen merbelastning med ammoniak, idet naturtypen allerede er overbelastet i en grad, så den ikke vil kunne bevares i fremtiden. Fagenheden mener, at der bør anvendes et væsentlighedskriterie på 0,0 kg N/ha/år (1 decimals nøjagtighed). Dette bør både gælde til de arealer, der er kortlagt i basisanalysen som aktiv højmose, nedbrudt højmose og skovbevokset tørvemose, og hvor man ikke kan udelukke, at der skal ske en genopretning til aktiv højmose, når de konkrete naturplaner skal udarbejdes. For det aktuelle areal med Skovbevokset tørvemose, hvortil der er en afsætning på 0,13 kg N/ha/år samt det aktuelle højmoseareal, hvortil der er en afsætning på 0,075 kg N/ha/år, vurderes disse afsætninger altså at udgøre væsentlige belastninger, der i kumulativ effekt med andre belastninger (baggrundsbelastningen) ikke kan udelukkes at medføre en forringelse af mulighederne for at opnå gunstig bevaringsstatus, jf. den overordnede bevaringsmålsætning. LandboNord, som varetager sagen for ansøger, er uenig i fagenhedens vurdering, idet LandboNord mener, at fagenheden bør følge de skærpelsesniveauer, der fremgår af bilag 3 i godkendelsesbekendtgørelsen. Hvis man vælger at følge de fastsatte skærpelsesniveauer, ville man på den pågældende produktion kunne tillade 0,7 kg N/ha/år, hvilket er en meget væsentlig forskel til de 0,0 kg N/ha/år, som fagenheden mener bør være væsentlighedskriteriet. Husdyrloven og godkendelsesbekendtgørelsen repræsenterer ifølge Miljøstyrelsen et helt nyt regime i forhold til vurderinger for ammoniak, i forhold til den tidligere VVM praksis. Niveauerne i bilag 3 er fastsat ud fra en forventning om at det generelle ammoniakniveau i Danmark forventes at falde som følge af lovens krav om generelle ammoniakreduktioner ved etableringer og udvidelser, nye krav om nedfældning samt skærpede krav for overdækning af gyllebeholdere. Fagenheden mener ikke, at de i bilag 3 fastsatte niveauer er anvendelige i forhold til den aktuelle sag, idet sagen berører et habitatområde, hvor kommunen skal kunne afvise en negativ påvirkning af udpegningsgrundlaget for området. Kommunen har det endelige ansvar for at foretage en konkret vurdering. En mere udførlig vurdering af sagen fremgår af bilag 1. Lovgrundlag\n19 Byrådet, den 02. juli 2009 Side 1404 Ifølge husdyrlovens 29, stk. 2 og 23, samt godkendelsesbekendtgørelsens bilag 3, samt den supplerende vejledning til 29 skal Byrådet varetage beskyttelsen af Natura 2000-områder, og..om nødvendigt i undtagelsesvise tilfælde stille særlige vilkår, som sikrer, at de naturtyper som området er udpeget for at beskytte kan udvikle sig imod miljømålet som fastsat i Habitatdirektivet og Miljømålsloven om gunstig bevaringsstatus. Godkendelsesbekendtgørelsens 11, stk. 2, 3 og 4 specificerer, at eventuelle skærpelser i forhold til ammoniak kun kan ske i overensstemmelse med det i bilag 3 fastsatte beskyttelsesniveau på 0,3; 0,5 og 0,7 kg N/ha/år. 11, stk. 5 specificerer at Byrådet skal give afslag, hvis det vurderer, at beskyttelsesniveauet fastsat i bilag 3 ikke er tilstrækkeligt til at sikre Natura 2000 natur, i overensstemmelse med Habitatdirektivets regler. For de naturtyper og arter, der danner grundlag for udpegningen af Natura 2000 områder gælder det ifølge Habitatdirektivets art. 6, stk. 3, at der ikke må ske en forringelse af deres naturtilstand og udbredelse, som konsekvens af de tilladelser og godkendelser, som kommunen udsteder. Der skal i sagsbehandlingen anlægges en kumulativ betragtning, hvor det ansøgte ikke i sig selv eller i forbindelse med andre planer eller projekter må skade naturtyperne. Der indgår endvidere et forsigtighedsprincip i habitatdirektivet (EU kommissionens vejledning, 2000), som specificerer, at for at et projekt kan gennemføres, skal der være vished for at projektet ikke har nogen skadelig påvirkning af de arter og naturtyper der indgår i udpegningsgrundlaget. Fagenhedens forslag Fagenheden kan ud fra bedste videnskabelige viden ikke afvise, at en belastning med ammoniak på 0,105 kg N/ha/år af Natura 2000 områdets skovbevoksede tørvemose vil kunne medvirke til en væsentlig forringelse af mulighederne for at opnå gunstig bevaringsstatus, hvilket vil være i modstrid med EF-Habitatdirektivet. Fagenheden for Teknik og Miljø foreslår derfor, med baggrund i ovenstående redegørelse samt lovgrundlaget, at Teknik- og Miljøudvalget giver afslag til det ansøgte projekt på Taffelgårdsvej 88, med mindre ammoniakbelastningen kan reduceres til 0,0 kg N/ha/år ved at der implementeres ammoniakvirkemidler der er af en sådan karakter, at de indgår under generel BAT (bedste tilgængelige teknologi). Bilag: Taffelgårdsvej 88 - vurdering for ammoniak Fagenhedens opfølgning på mødet med Miljøstyrelsen (se bilag 2 sag om Bredningen 37) Opfølgning på mødet med miljøstyrelsen - LandboNord (se bilag 3 sag om Bredningen 37) Beslutning i Byrådet den 2. juli 2009: Udvalgets indstilling godkendt efter følgende afstemning: For: 17 Imod: 8 (A minus Johannes Trudslev Pedersen + F) Steen Christensen, Jette Ramskov, Bendt Danielsen og Hans Chr. Holst var fraværende\n20 Byrådet, den 02. juli 2009 Side Miljøgodkendelse Taffelgårdsvej 168, Brønderslev - ammoniak til St. Vildmose J.nr.: P19/dwtfdnm 08/1284 Åben sag TM Indstilling: Beslutning i Teknik- og Miljøudvalget den 22. juni 2009: Udvalget besluttede at tillade det ansøgte projekt forudsat, at belastningen med ammoniak sænkes til under 0,3 kg N/ha/år. Et mindretal, Ole Bruun (A) følger forvaltningens indstilling. Ole Bruun ønsker sagen forelagt til Byrådets behandling. Sagsfremstilling: Administrationspraksis i forhold til ammoniakafsætning i N2000 områder Den følgende fremstilling er en andengangsbehandling i forhold til den aktuelle problemstilling, idet Teknik- og Miljøudvalget den 14. april 2009 havde sagen til behandling under et samlet punkt, Beskyttelsesniveau for ammoniak til Store Vildmose (09/10468). På daværende tidspunkt blev det besluttet at afvente et møde med Miljøstyrelsen, for at høre deres fortolkning af reglerne. Brønderslev Kommune havde den 27. maj 2009 besøg af Miljøstyrelsen, som bl.a. præsenterede Miljøstyrelsens intentioner med husdyrloven i forhold til ammoniak og overholdelse af habitatdirektivet. Fagenheden har udfærdiget en opsummering af Miljøstyrelsens udmeldinger og fagenhedens kommentarer hertil, i vedlagte bilag 2. LandboNords opfølgning på mødet fremgår af bilag 3. Fagenheden er ikke enig i Miljøstyrelsens udmeldinger om, at det beskyttelsesniveau for ammoniak der er fastsat i godkendelsesbekendtgørelsens bilag 3, oftest vil være tilstrækkeligt, når det gælder belastningen af habitatnatur med meget lave tålegrænser, og hvor tålegrænserne som udgangspunkt er overskredet. Fagenheden fastholder, at væsentlighedskriteriet i forhold til sådanne tilfælde bør være, at belastningen ikke bør overstige 0,0 kg N/ha/år. Afgørelse af sagen Taffelgårdsvej 168, med hensyn til ammoniak til St. Vildmose Ejer af ejendommen Taffelgårdsvej 168, Brønderslev har søgt om udvidelse af sin malkekvægbesætning fra 249 DE til 500 DE (dyreenheder) efter Lov om miljøgodkendelse mv. af husdyrbrug (husdyrloven), 12. Ammoniakfordampningen fra anlægget vil ved udvidelsen stige fra ca kg N/år til 4554 kg N/ha/år, hvilket medfører en afsætning af ammoniak til ammoniakfølsomme naturtyper i EF habitatområde Store Vildmose. Beregningerne viser en afsætning på ca. 0,343 kg N/ha/år til nærmeste areal med skovbevokset tørvemose. Udpegningsgrundlaget for N2000 området Store Vildmose er hovedsageligt dets fragmenter af\n21 Byrådet, den 02. juli 2009 Side 1406 højmose samt større områder med skovbevokset tørvemose. Størstedelen af de tidligere udstrakte højmosearealer er nu tilgroet med birk og/eller kraftigt påvirket af afvanding, således at hovedparten af de tidligere højmosearealer i dag kan karakteriseres som skovbevokset tørvemose. Fagenhedens væsentligste viden om habitatområdet består i den Natura 2000 basisanalyse som Nordjyllands Amt sammen med Miljøcenter Aalborg har udarbejdet, jf. Miljømålsloven, som et forarbejde til de konkrete naturplaner der fortsat afventes fra staten. Basisanalysen er det bedste officielle og eksisterende vidensgrundlag, til at vurdere konsekvenser for områdets udpegningsgrundlag og dermed om Habitatdirektivet respekteres. Basisanalysen specificerer, at skovbevokset tørvemose og nedbrudt højmose skal genoprettes til aktiv højmose, hvor dette er muligt. Højmosen Store Vildmose er en naturligt ekstremt næringsfattig naturtype, hvis eksistens er afhængig af et meget lavt niveau af luftbåret kvælstof og en vedvarende høj vandstand. Højmoser har derfor en af de laveste tålegrænser for ammoniakpåvirkning af de danske naturtyper. Tålegrænsen ligger på 5-10 kg N/ ha/ år. Baggrundsbelastningen med ammoniak i Brønderslev området ligger på ca. 15,4 kg N / ha / år, og tålegrænsen for naturtypen er således allerede overskredet i udgangspunktet. Tålegrænsen for træbevokset tørvemose er kg N/ha/år, hvilket er relevant, hvis det aktuelle naturareal skal sikres gunstig bevaringsstatus, men ikke forventes målsat til genoprettelse af aktiv højmose. Fagenheden vurderer, at hvor tålegrænsen som udgangspunkt er overskredet for den pågældende naturtype, bør der ikke tillades nogen merbelastning med ammoniak, idet naturtypen allerede er overbelastet i en grad, så den ikke vil kunne bevares i fremtiden. Fagenheden mener, at der bør anvendes et væsentlighedskriterie på 0,0 kg N/ha/år (1 decimals nøjagtighed). Dette bør både gælde til de arealer, der er kortlagt i basisanalysen som aktiv højmose, nedbrudt højmose og skovbevokset tørvemose, og hvor man ikke kan udelukke, at der skal ske en genopretning til aktiv højmose, når de konkrete naturplaner skal udarbejdes. For det aktuelle areal med Skovbevokset tørvemose, hvortil der er en afsætning på 0,13 kg N/ha/år samt det aktuelle højmoseareal, hvortil der er en afsætning på 0,075 kg N/ha/år, vurderes disse afsætninger altså at udgøre væsentlige belastninger, der i kumulativ effekt med andre belastninger (baggrundsbelastningen) ikke kan udelukkes at medføre en forringelse af mulighederne for at opnå gunstig bevaringsstatus, jf. den overordnede bevaringsmålsætning. LandboNord, som varetager sagen for ansøger, er uenig i fagenhedens vurdering, idet LandboNord mener, at fagenheden bør følge de skærpelsesniveauer, der fremgår af bilag 3 i godkendelsesbekendtgørelsen. Hvis man vælger at følge de fastsatte skærpelsesniveauer, ville man på den pågældende produktion kunne tillade 0,7 kg N/ha/år, hvilket er en meget væsentlig forskel til de 0,0 kg N/ha/år, som fagenheden mener bør være væsentlighedskriteriet. Husdyrloven og godkendelsesbekendtgørelsen repræsenterer ifølge Miljøstyrelsen et helt nyt regime i forhold til vurderinger for ammoniak, i forhold til den tidligere VVM praksis. Niveauerne i bilag 3 er fastsat ud fra en forventning om at det generelle ammoniakniveau i Danmark forventes at falde som følge af lovens krav om generelle ammoniakreduktioner ved etableringer og udvidelser, nye krav om nedfældning samt skærpede krav for overdækning af gyllebeholdere. Fagenheden mener ikke, at de i bilag 3 fastsatte niveauer er anvendelige i forhold til den aktuelle sag, idet sagen berører et habitatområde, hvor kommunen skal kunne afvise en negativ påvirkning af udpegningsgrundlaget for området. Kommunen har det endelige ansvar for at foretage en konkret vurdering. En mere udførlig vurdering af sagen fremgår af bilag 1. Lovgrundlag\nTeknik- og Miljøudvalget Beslutningsprotokol Dato: 14. april 2009 Lokale: 1, Dronninglund Rådhus Tidspunkt: Kl. 11:00-14:35 Karsten Frederiksen, Formand (C) Poul Pedersen (V) Søren Erik Nielsen (V) Ole\nJ O U R N A L N R. : / 2 19 S A G S B E H A N D L E R : I M S O E\nStatsforvaltningens udtalelse af 28. januar 2011 til et byrådsmedlem: 28-01- 2011 Vedr.: Klage over Nordfyns Kommunes administration af natur i landbrugssager: Du har den 26. maj 2007 klaget til Statsforvaltningen\nBrønderslev Kommune Brønderslev Byråd Beslutningsprotokol Dato: 14. februar 2008 Lokale: Byrådssalen, Brønderslev Rådhus Tidspunkt: kl. 19.00-20.25 Indholdsfortegnelse Sag nr. Side Åbne sager: 01/412 Spørgetid\nBaggrundsnotat til politik og grundlag for administration ved miljøvurderinger efter husdyrlovens bestemmelser\n15. december 2008 Sagsnr.: 08/2143 Baggrundsnotat til politik og grundlag for administration ved miljøvurderinger efter husdyrlovens bestemmelser 1. Indledning og formål... 2 2. Lovgrundlag... 3 2.1 Husdyrloven...


Hvordan blev USA suget til at være verdens politimand?\nVirker som et dumt koncept.\nJeg føler fordi de kæmpede for frihed og forstår, hvor vidunderligt det er at ikke blive undertrykt. De kan ikke lide at se andre udnyttes eller slaver\nDe kan godt lide at se sig selv på den måde, de fleste af resten af verden ser dem som mobster. 7,5 milliarder mennesker i verden og 43% af 350.000.000 mennesker ved, hvad der er den eneste rigtige måde at gøre tingene på. Tænk på, at det over og da tænker på, hvad demokrati skal betyde. Jeg bør bemærke, at det faktisk er mindre end 23% af 350 millioner, der rent faktisk stemte for den nuværende amerikanske regering.\nUSA har aldrig gjort noget i sin hele historie, som ikke var motiveret af sine egne selvinteresser, selvfortjeneste, selvforstærkning og verdensmagtbyggeri !!! USA har altid støttet militære diktaturer, genocidale regeringer og forsøgt at ødelægge lovlige valgte regeringer over hele verden. Og du foreslår, at USA er "The World Policeman", hvad en joke !!!!!!!\nDet ser ud til, at USA ønsker det job.\nSkidt i 1972, da briterne lukkede alle sine baser øst for suez og reducerede sin flåde med 30%, slog USN næsten sammen med RN for at overtage og undlod at gøre det rigtige. Somaliske pirater er resultatet af uspændingen af det amerikanske militær Politi vi britiske har aldrig haft dem på grund af de somaliske pirater, blev RN indkaldt til at hjælpe med at løse problemet, som den amerikanske politi på planeten RUBBISH læste om. Det Forenede Kongerige har måttet nedskære sit engagement i piratkopiering, fordi Royal Navy ikke længere har nok krigsskibe til at dedikere en til Somalia hele året rundt. Mens USA, Frankrig, Italien, Danmark og andre lande stadig sender fregatter for at modvirke kriminelle, der forårsager kaos med international handel, har Guardian lært, at Storbritannien tydeligt har trukket sine skibe tilbage fra disse patruljer, selv om David Cameron har gjort Somalias piratkopiering problem en udenrigspolitik prioritet. så meget for, at USA overtager mere som at tale om at holde op med enhver, der kender sandheden\nDet kommer med at være en supermagt. Hvis du er supermagten, det mest magtfulde land i verden, hvordan vil du så gerne reagere med alle andre mindre magtfulde lande? At være en politimand i verden lyder bedst, ikke?\nSelvudpeget og dumt.\nAlle andre ønskede amerikanerne at gøre det. På den måde kan du stille ro i freden, og du behøver ikke betale for det. Se på Syrien, der jublede, da tvillingtårne faldt, men græd: "Hvor er Amerika" høne, borgerkrigen gik ikke i vejen.\nSandsynligvis ved at have to kommunistiske lande, Cuba og Rusland, forsøger at placere ICBM'er kun få kilometer væk fra deres kyster. Nu forsøger de at holde øje med alle.\nEfter at Europa blev forsvundet, gik Amerika ind for at redde, hvad der var tilbage af efterkrigs-europa, i det væsentlige at politiere staterne en efter en. USA lavede også en traktat med Japan, der vetoder alle japanske offensiv styrker i bytte, USA lovede, at det var hærer som japansk forsvarskraft. USA er verdens største globale supermagt, som måske endda kan konkurrere med det britiske imperiums høj styrke på sin bedste dag. Med sådan magt kommer et ansvar ikke kun til planetjorden, men til det er allierede og cultral-homelands, hvor de fleste af USA er efterkommer fra. USA har store interesserede interesser i Europa og skal derfor beskytte det mod skade.\nFordi hvis du udvikler et stort hoved og en høj mund, fortælle fortælle alle, hvad en stor fyr du er, og lev så langt væk væk fra 'problemerne'; så vil en person, der er træt af at høre dig, så længe komme til at foreslå, at du lægger din handling, hvor du er munden. Efter at have modtaget et sådant svar bliver det meget vanskeligt IKKE at gøre noget ved, for du vil ende med at se en komplet Prat. Selvom du ikke er op til opgaven, så får du prøve, har du ikke det?\nSelvudnævnt, ikke udpeget af noget andet land. Politikerne i Amerika vil gerne gifte sig selv, at USA er det største og mest magtfulde land i verden.\n1898.Spanish American .... så ... en ***** Brit navngivet House 1914 under idiot pres Wilson..lawyer lier ... 1920. 1929 .Hey-o ... vi kan ansætte Peeples fer krige .. gør penge og føler sig VIGTIGT ....\nDe blev ikke suget ind i noget ....... Det er en Shakespeare-doktrin, som USA følger for at kapitalisere ....... "For at være helten (eller politimanden ..... dine ord) der skal være en skurk .... hvis der ikke er nogen du skaber dem ". Det er sådan, hvordan engelsk og dollar blev dominerende på verdensplan ......... Politikeren bliver betalt ........ og USA får betalt godt (i mange former) til politi verden ... .... Brug Irak og Syrien som eksempler blandt mange til at validere min stilling.\nefter efterladelsen af Det Forenede Kongerige\nDet er på tide for Canada at træde op til pladen og bruge deres penge.\nSom efterfølger til Det Forenede Kongerige, som syntes at være verdens politimand på én gang.\nFordi det er den førende eksportør af store våben og bruger mere af sit føderale budget på forsvar end nogen anden nation. Med den bellicose holdning var det uundgåeligt, at det blev set (og accepteret) som en supermagt og forsvarer af sine allierede.\nMagtens beskaffenhed har tendens til at gøre det. Til gengæld for deres beskyttelse får de fri adgang til det andet lands ressourcer og stiller krav til, at det andet land skal give til. Det endelige mål er at stjæle deres magt væk fra dem og blive herskere - ligesom USA's regering gør ved deres eget folk. Det er sjovt, hvordan amerikanere kan se skrivningen på andres væg, men de er uvidende om at skrive på deres egen væg.\nGeo-politisk og ultrabeskyttet placering af USA. I sin geografiske situation ville USA ikke have mulighed for eventyr og adrenalin-injiceret aktivitet. Det kan få det kun i udlandet, jo fjernere jo bedre.\nSelvudpeget. USA udviklede et "heltkompleks" efter at de havde 'sparet Europas ***' i anden verdenskrig.\nUSA blev ikke suget ind i det, vi frivillige til at gå ud og dominere de politiske og økonomiske systemer i andre lande for at udvide riget i vores imperium. At kalde os "politiet" var bare en PR-ordning. Vores udenrigspolitik er dikteret af økonomiske interesser, ikke humanitære.\nFordi amerikanerne har denne ret underlige idé om, at hele verden ønsker at være som dem. Det gør det ikke. Med Marshall-planen købte de sig ind i mange lande og blandede sig i mange andre regioner, f.eks. Israel, der har hjulpet med at holde Mellemøsten i krig siden da.\nFrivilligt for det. For at beskytte landets økonomiske interesser, det vil sige, at de fede katte, militær magt forventes globalt.\nInvaderende Irak bare for Olie døde af kaddafi WW2 Hitler faktisk sovjetiske union gjorde mere. Næste vil nok være nordkorea, men det er deres eget problem Undskyld, men USA spiller verdenspolisen! på egen hånd. Ingen tvang dem.


Marions Nørklehjørne: Uventet....\nGitte 10. august 2013 kl. 07.25\nHold da op, Marion, det er nogle ordentlige mundfulde der skal sluges indimellem, godt at du /i trods alt finder lyspunkter, så er det jo også lidt nemmere det hele. Håber du får kæmpet dig igennem din cardigan for den ser ud til at blive lækker, fint mønster :) ønsker jer en god weekend\nGitte K 10. august 2013 kl. 15.11\nHåber virkelig at I snart får mulighed for at komme op til overfladen og vel og mærke at blive der en tid, og du har ret det er ikke hvad livet byder en der er vigtig, men hvordan man takler det man er blevet budt.\nUldbegavet 10. august 2013 kl. 20.49\nJeg håber snart at lykken vender for jer. Gid at i begge må finde noget at lave, som i har lyst til, tjener gode penge ved og kan blive ved med.\nMåske er det en rigtig god ide med en uddannelse. Du har så mange talenter og er godt skåret for tungebåndet. Der må være mange uddannelser, du kan kaste dig over. Skrive kan du, så du kan sikkert sagtens blive journalist, eller lærer, (der er ledige pladser på seminarerne med studiestart 1. september) eller måske noget helt andet.\nJeg krydser fingre for, at du finder det helt rigtige.\nDine betragtninger om strik kan jeg sagtens genkende. I år har jeg 50 års jubilæum som strikker og på trods heraf, er det stadig en daglige beskæftigelse og kilde til evig nydelse for mig. Jeg bliver heller aldrig træt af det.\nDin trøje ser skøn ud, dog synes jeg også at et ærmegab på 29 cm lyder af meget. Jeg er spændt på at se, hvad du ender med at få fremstillet, man ved jo aldrig med dig.\nMona Elisabeth Pedersen 11. august 2013 kl. 21.45\nsommetider har man bare brug for tid, hvor der ingenting skal ske..\nog i pauserne samler ideerne sig.\nJette Lund Hansen 13. august 2013 kl. 08.19\nLigegyldigt hvor meget man elsker og nyder sine nærmeste, så er der ingen tvivl om at alle har brug for noget alene-tid en gang imellem.\nTid til at nyde, tid til at samle tanker, tid til bare at være!\nGitteBlinkilde 13. august 2013 kl. 22.34\nSikken en masse tanker som du har gjort dig i din dyrbare alene tid ? Jeg forstår dig godt ! Det er svært at få arbejde i dag - min mand blev også arbejdsløs for nogle måneder siden og samtidig er jeg dødtræt af mit job :-) Tiderne er hårde :-(\nHåber at du finder dig et nyt job søde <3


Se dig selv med din venindes øjne - FEMINA BLOGGEN : FEMINA BLOGGEN\nKig på din veninde. Hende du har kendt i mange år, har festet, grinet og grædt med, som har født et par børn, altid stiller op og er dygtig på arbejdet. Hvad tænker du om hende? Sikkert at du elsker hende højt, og at hun er smuk og dejlig – præcis som hun er.\nKig så på dig selv. Kvinden du tilbringer al din tid sammen med. Hende du har grint og grædt med, festet og elsket med, hende som hver dag drager omsorg for sine nærmeste og yder en stor indsats på arbejdet, hende som hele tiden gør det bedste hun kan. Hende der er dig. Hvad tænker du om hende? … kun du kender svaret, men mit gæt er, at du er langt mere kritisk over for dig selv, end du kunne drømme om at være over for din veninde. Du vil højst sandsynligt hurtigere påpege alle dine fejl fremfor alle dine forcer og fortrin. Og du vil højst sandsynlig ikke bare sådan lige kunne ja til, at du er smuk og dejlig – præcis som du er.\nVi kvinder er SINDSSYGT hårde ved os selv og stiller krav til os selv, som er så tårnhøje, at selv ikke en elitebjergbestiger ville kunne nå derop. Ifølge en ny global undersøgelse som Dove har lavet, ser 96 procent af verdens kvinder ikke sig selv som smukke – og 78 procent er ikke tilfredse med deres egne kroppe. Som følge af denne selvopfattelse oplever 44 pct. reduceret selvværd. 31,1 pct. oplever humørpåvirkninger, 22,8 bliver hæmmet i deres seksualliv – og 17,3 pct. i deres sociale omgang med andre mennesker”.\nDet er naturligt at stræbe efter noget, der bare er lidt bedre og lidt smukkere. Det er selvopholdelse og sund forfængelighed – men perfekthedstyrrani og evig selvkritik er usundt og gør os kun ulykkelige. Et godt råd kunne her være, at se dig selv med din venindes øjne: Hvordan vil hun beskrive dig? Hvad tænker hun om den kvinde, mor, veninde du er? Svaret vil med al sandsynlighed lyde: Du er smuk og fantastisk – præcis som du er.\nI denne uges FEMINA får du den skønneste artikel, hvor vi har bedt 4 kvinder kigge på hinanden – og dem selv. Forskellen er slående …\n« 3 bøger til rejsen\n100 års kvindelighed »


Korridorer kan redde tigeren - Netnatur\nTigeren er et af verdens smukkeste dyr – men desværre er det også en af verdens mest truede arter. På grænsen mellem Myanmar og Thailand lever en tiendedel af hele verdens bestand af tigre. Omkring 250 vilde tigre lever her. De trues lige nu af massiv udbygning af infrastruktur og landbrugsudvikling i landet …\nAf Cecilie Weinholt-Ludvigsen, wwf\nI Thailand er der en del nationalparker, men dem er der kun meget få af i Myanmar på grund af de konflikter og krige, der har præget landet i årtier. Konflikterne har dog på den anden side bevirket, at skovene har fået lov at stå i fred, og tigrene har levet forholdsvis uforstyrret. Men det er slut nu.\nI takt med at freden heldigvis indfinder sig i Myanmar, stiger presset på skovene og dermed også på tigrene, der har behov for rigelig plads at leve på. Ikke mindst for at kunne skaffe føde og møde partnere at parre sig med.\nEn hantiger skal have et territorium af en størrelse på mindst 20-30 km2, svarende til 4.000 fodboldbaner, at boltre sig på. Det kan være slut nu, fordi myndigheder og virksomheder er ved at bygge veje tværs gennem tigrenes leveområder.\nverdensmarkedet via en ny handelshavn i Dawei på Myanmars kyst. Vejen er ødelæggende for det område som tigrene lever i, fordi den splitter deres skovområder op i mindre ø’er. Det betyder, at tigrene ikke kan bevæge sig frit på de arealer, som de har brug for til at kunne finde føde og partnere.\nWWF arbejder for, at tigrene i det mindste kan bevare nogle såkaldte korridorer af skov, som kan fungere som en form for ”dyre-passager”, hvor tigrene og andre dyr kan gå fra det ene skovområde til det andet. WWF’s arbejde hermed er støttet af Aage V. Jensen fonden.\n… DER KUN ER OP MOD 3.200 VILDE TIGRE TILBAGE?\n… TRE UNDERARTER AF TIGRENE ALLEREDE ER UDDØDE?\n… ANTALLET AF VILDE TIGRE I VERDEN ER FALDET MED 97% PÅ 100 ÅR?\n… DE TILBAGEVÆRENDE TIGRE LEVER FRA SUMATRA I SYD TIL RUSLAND I NORD?


Max Stirner (født 25. oktober 1806 i Bayreuth, død 26. juni 1856 i Berlin) var en tysk skolelærer, journalist og filosof.\n26. juni 1856 (49 år), 25. juni 1856 (49 år)\nJournalist, oversætter, skribent, filosof\nHan hed Johann Caspar Schmidt; Max Stirner var et pseudonym sandsynligvis valgt pga. af hans høje pande (Stirn på tysk). .\nStirner anses som grundlæggeren af den filosofiske retning individualistisk anarkisme. Han er mest kendt for værket Der Einzige und sein Eigentum, Leipzig, 1845 (1844) Den eneste og hans ejendom . Bogen er et opgør med religiøs tænkning i form af troen sande og evige ideer og værdier.\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Max_Stirner&oldid=9453089"\nSidst redigeret den 27. marts 2018, klokken 14:50


Ny regel åbner for 40 kr voksenlærlingetilskud - Danske Anlægsgartnere\nFra og med 1. marts 2017 kan virksomheder få voksenlærlingetilskud, når de ansætter ledige faglærte med mellem seks og tolv måneders ledighed, hvis den nye (erhvervs)uddannelse er inden for et område med mangel på arbejdskraft – og det er anlægsgartner og anlægsgartnerassistent “heldigvis”(OBS! I første omgang gælder 40 kroners tilskuddet ikke i Region Sjælland.).\nHvornår er det 30 kr, og hvornår er det 40 kr?\nVoksenlærlingeordningen er ændret med Beskæftigelsesreformen, så ordningen målrettes arbejdsløse og ufaglærte beskæftigede. Derfor er de to tilskudssatser ordnet som følger:\nDet er dog vigtigt at understrege, at det ikke er virksomheden eller den ledige selv, som fastsætter tilskuddet. Det skal afklares af det lokale jobcenter eller virksomhedscenter eller hvor den lediges afklares i jeres kommune.\nHer søger du tilskud\nNår voksenlærlingen har en uddannelsesaftale hos jer og er blevet afklaret, skal du søge om tilskud (både 30 og 40 kr) på dette link.\nHar du spørgsmål til de nye regler for voksenlærlingetilskud, så ring til DAGs uddannelseskonsulent Annette Esbjerg på 93882168.\nLæs mere om voksenlærlinge og tilskud her.


Gør-det-selv præfabrikeret båndfundament fra FBS: fordele, ulemper, planlægning, installation\nAlle vil have et pålideligt fundament.Og en af de mest pålidelige og forudsigelige er båndet.Men der bygges et monolitisk båndfundament i lang tid: det tager kun tre dage at samle forskalling forskalling, og det gjenstår at strikke armeringen, derefter beton og vente et par dage, indtil det får mindst halvdelen af styrken.Det tager mindst to til tre uger.Nå, hvis der er en sådan tidsmargen, og hvis den ikke er det?Der er en udvej: smarte mennesker, der er opfundet for at overføre en del af arbejdet til virksomheden - de fremstiller betonblokke der - FBS.Af disse rekrutteres fundamentet, som kaldes - præfabrikeret tape.Grundlæggelsen af FBS er let at gøre med dine egne hænder.\nVed anvendelse af denne teknologi samles fundamentet af armeret betonblokke af forskellige typer og størrelser.Derfor kaldes det ofte blok eller præfabrikeret.Alt dette er af samme type.\nFundamentblokke: typer, størrelser, markering\nMarkering i henhold til GOST\nLægning af FBS-blokke\nVi bygger fundamentet fra FBS med vores egne hænder\nSådan lægger du FBS\nHvordan man vælger størrelserne på FBS-blokke\nDet vigtigste plus for det præfabrikerede båndfundament fra FBS er en lille tidsressource, der er nødvendig til dens fremstilling.Det tager kun et par dage at bygge.\nDen største ulempe: den er ikke monolitisk, derfor kan den ikke indstilles overaltog ikke altid.Normalt er der præfabrikerede bånd fra blokke på tør jord, der ikke er tilbøjelige til at blive opvarmet.Under andre forhold kræves beregning og bedre - professionel.\nInstallation af blokfundamenter\nDet skal bemærkes, at præfabrikerede fundamenter skal være omhyggeligt vandtætte og isoleret.Det er også nødvendigt at fremstille et isoleret blindområde.Dette er de nødvendige betingelser for deres normale drift.\nHvis vi sammenligner båndets monolitiske og blokfundament, fremkommer følgende billede:\nMonolitten er bygget i lang tid, blokken - hurtigt.\nEt monolitisk bånd kan fremstilles uden at leje specielt udstyr (selvom det er vanskeligt at gøre uden at bestille beton).For at samle fundamentet fra FBS med dine egne hænder skal du leje en kran eller i det mindste en spil.\nHvis du laver et monolitisk fundament på egen hånd, koster det mindre end en blok.Hvis lejede arbejdstagere eller en virksomhed arbejder, vil det koste mere sandsynligt: mængden af arbejde er mere, og dette er en betydelig ekstraomkostning.\nMonolitten er mere holdbar end præfabrikeret.Styrken er cirka 20-30% højere.Dette gør det muligt for den at bruge et monolitisk bånd på ler og ler.\nPå mange måder vinder et monolitisk bånd.Men hvis dens styrke og pålidelighed ikke er efterspurgt, er dens fremstilling kun spild af tid.Når entreprenører udfører arbejde, er det også spild af penge.Derfor, hvis jorden har normal bæreevne, og grundvandet ikke er nærmere end 2 meter fra den krævede dybdeNår man lægger fundamentet, er det fornuftigt at placere huset på et præfabrikeret fundament.\nFlere typer blokke bruges i privat byggeri.Til konstruktion af et præfabrikeret båndfundament bruges der ofte kun to typer:\nFBS - solid byggefundamentblok.Når de taler om denne type blok, betyder de et armeret betonelement (med armering) uden hulrum.Dette er rektangulære blokke i forskellige størrelser med monteringsstålsløjfer på den øverste overflade.Undertiden dannes lodrette kanaler i sidefladerne, som er fyldt med mørtel under konstruktionen.Fundamentbåndet er lavet af disse blokke.\nFL - pude blokke.De ligner en trapez.De er lagt på et forberedt fundament og tjener til at øge fundamentets bæreevne.\nTyper af fundamentblokke, der er nødvendige for et præfabrikeret båndfundament\nVed konstruktion af et båndfundament er det nødvendigt at tilvejebringe ruter til lægning og anbringelse af tekniske systemer: vandforsyning, spildevand, elektricitet, opvarmning.Vi må ikke glemme ventilationssystemet og efterlade åbninger til ventilation for at ventilere det underjordiske rum eller kælderen.Til dette kan blokke med en kanal til lægning af kommunikation være nyttige: FBV.\nStørrelser og typer af blokke reguleres af GOST 13579-78.For en privat udvikler er størrelse og ydelse vigtig.Billedet herunder viser den del af normen, hvorityper og størrelser af blokke bestemmes.\nUddrag fra GOST standardisering af dimensionerne på fundamentblokke\nFor at gøre det lettere at navigere i specifikationen, i navnene på blokke indeholder den samme GOST information om deres størrelser og type.\nFørst kommer navnet.Dernæst er de tal, der beskriver geometrien i decimeter;.\nden første er længden (9, 12,24);\nden anden (gennem et strejf eller prik) - bredde (3,4,5,6);\nden tredje er højde (3.6);\nMærkning af betonfundamentblokke\nHvis der er længder og bredder, er FBS-højden normalt 580 mm (markeret “6”).Blokke med en højde på 280 mm kan bestilles.\nDerefter efter tallene er der en alfabetisk betegnelse for den anvendte betonart:\nT - tung (cement-sandblanding med knust sten).Den tyngste blok med høj densitet.Denne type bruges til konstruktion af fundamenter.\nP - porøs med ekspanderet leraggregat.De har mindre vægt, men også mindre styrke, er også mere hygroskopiske.\nC - fra silikatbeton (hovedbindemidlet er kalk).Denne type blokke er bange for at blive våd, derfor bruges den ikke til konstruktion af fundamenter.\nF.eks. Står FBS 24.4.6-T for: en rektangulær blok af armeret beton med høj densitet.Længde 2380 mm, bredde 400 mm, højde 580 mm.Analogt kan du dechiffrere andre betegnelser.\nDimensioner på FBS-blokke i henhold til GOST\nOplægning af FBS-blokke\nValget af blokbredde bestemmes af blokkenes tykkelseover væggene.Længden af blokke vælges, så de om muligt optager hele båndet.Men selv erfarne bygherrer tager fejl i valget af blokke: der er nogle blanke områder, hvor selv de mindste elementer ikke bliver (de kaldes yderligere elementer).Disse områder er normalt dækket med mursten på en cementmørtel.Hvis murværket viste sig at være ujævnt, er det pudset: det vil være mere praktisk at anvende vandtætning og isolering.\nEt præfabrikeret stribefundament består typisk af flere rækker af blokke.Deres specifikke antal afhænger af den krævede båndhøjde.Oftere er det lagt under dybden af frysning af jorden.Der tages også højde for den krævede basishøjde.\nEnheden til blokfundamentet.Når du lægger puder, forbliver nogle områder tomme.De betones efter installation\nVed installation af betonblokke af enhver type bruges den samme regel som til mursten: samlingerne skal ikke matche hinanden.For at gøre dette placeres de således, at sømmen fra den forrige række overlappes af bloklegemet i den næste række.Hullerne (lodrette sømme) mellem de tilstødende elementer er fyldt med cement-sandmørtel.\nFor at give strukturen større styrke og for at forbinde alle blokke til et enkelt system placeres armering på toppen af hver række.Afhængigt af jordtypen og bygningens vægt bruges en bjælke i klasse A-I - A-III.Antallet af søjler bestemmes af beregningen under designet, de kan være fra 2 til 5 stykker.Når du lægger og tilslutter stangen, altregler for forstærkning af et strimmelfundament - indbinding af hjørner og moler forekommer i henhold til samme skema.Den eneste forskel er, at forstærkningsbæltet er et.Et lag mørtel er lagt oven på forstærkningsbæltet, den næste række af blokke er sat på det med forskydningen af sømmene.\nFor at gøre fundamentet fra FBS mere holdbart, er det forstærket\nMed forbehold af disse regler vil det præfabrikerede båndfundament være stærkt og pålideligt.\nVi bygger et fundament fra FBS med vores egne hænder\nTeknologien til konstruktion af et præfabrikeret fundament, især på forberedelsestrinnet, adskiller sig ikke meget fra andre typer: først graver vi en fundamentgrav.Forskellen ligger i den mindre kompleksitet ved fremstilling af selve båndet og i det faktum, at du ikke behøver at lave forskallingen.\nForberedelse af basen til blokfundamentet er standard:\nDet frugtbare jordlag fjernes, transporteres eller opbevares på stedet.\nHerefter er markeringen.Hvis huset har en kælder, markeres omkredsen, hvis der ikke er nogen kælder, er båndet markeret.Mærkning udføres med pinde og ledninger.Båndet er markeret på begge sider, hvilket angiver bredden af væggen.\nFølgende er jordarbejder.Jord tages ud til det planlagte niveau.\nBunden af graven eller skyttegravene er jævnet og for-rammet.\nNår man monterer klodserne, skal man ikke glemme at efterlade huller til tekniske systemer: at bryde fundamentet er uacceptabelt\nEt lag sand eller grus hældes og komprimeres godt ved hjælp af en vibrerende plade.Manuel ramming producerer ikke den krævede tætning.Derfor er det bedre at bruge en vibrerende plade.Dette er især vigtigt, hvis jordens bæreevne ikke er meget høj.En så enkel betjening som et godt komprimeret sand- og grusbelægning kan forbedre det markant.\nTo lag vandtætning er lagt på en forseglet bund.\nFundamentblokkens puder i PL er installeret.De er lagt horisontalt.Kontroller, at eksponeringen er korrekt efter bygningsniveau eller niveau.Hullerne mellem dem er fyldt med cement-sandmørtel.\nArmeringen lægges med et opløsningslag på mindst 2-3 cm ovenpå.\nFBS-blokke med forskydningsfuger er installeret.Intet led skal matche.Den mindste forskydning er 0,4 højde på den eksponerede blok.Hvis du bruger FBS med en højde på 580 mm, skal forskydningen være større end 240 mm.\nHvis der er en anden række af blokke, lægges armopoyas igen, og en løsning placeres ovenpå.\nBlokkene er også udsat med forskudte samlinger.\nAntallet af rækker afhænger af den krævede basishøjde og den krævede bånddybde.Overholdelse af reglen for lægning af blokke med bandage er obligatorisk.Kun på denne måde, når du har samlet fundamentet fra FBS med dine egne hænder, får du et pålideligt fundament for hele strukturen.\nSådan stables FBS\nI enhver række starter styling fra hjørnerne.Derefter blokeres de steder, hvor molerne fjernes.De kaldes fyrtårn, og derefter sidestilles de med alle de andre.Vertikaliteten af deres eksponering kontrolleres, om nødvendigt foretages korrektioner.Oftest er en blokering nødvendighæv, skub og sæt det tilbage på plads.\nEfter at fyrelementets elementer er blevet udsat, trækkes fortøjningerne ind i snore, der er orienteret, når de følgende blokke installeres.De markerer væggens grænser, således at FBS er symmetriske omkring midten af PL-blokken (pudeblok).Den maksimalt tilladte afvigelse er 12 mm.Alle efterfølgende rækker med blokke skal også indstilles nøjagtigt over midten.\nNår du lægger blokke, skal du sørge for, at de er stablet over hinanden uden stor forskydning\nDet er mere praktisk at trække ledningerne 2-3 mm fra fyrfladens sidefladerblokke.Det vil være lettere at udstille.Mellemklodser indstilles med det største: først lægger de alt 2,4 meter langt, derefter 1,2 og derefter 0,9.Rigtigheden af deres installation kontrolleres med hensyn til markeringskabler, lodrethed - med en lodlinje.\nDu kan bestemme, hvor mange blokke du har brug for dit fundament ved at vælge.Du kan gøre dette selv på en plan tegnet efter skala.På planen markerer du hver blok i samme skala.\nVælg blokstørrelser til fundamentet fra FBS, baseret på en simpel regel: for at øge styrken på strukturen skal du bruge de største blokstørrelser.Tegn derfor først de 2,4-meters blokke, der er installeret i hjørnerne, og træk dem så, hvis de er placeret, på de steder, hvor molerne støder op.Mellem dem lægger du også de største blokke, der kan passe der.Hvor de ikke længere erblive, læg en mindre størrelse.Hvis der er huller, hvor selv den mindste blok (0,9 meter) ikke passer, er det frygtløst - disse huller er fyldt med murværk.\nTo typer præfabrikerede stribefundamenter fra FBS - med og uden en pude (lavt bånd)\nPå lignende måde tegner vi den anden række, uden at glemme om forskydningen af sømmene.Tegn om nødvendigt den tredje på samme måde.Overvej derefter det krævede antal blokke i hver størrelse.Kast ikke den resulterende plan: den kommer godt med dig, når du installerer et præfabrikeret fundament allerede på stedet.\nM-100 standard cement-sandmørtel bruges til murfundamentblokke.Det kan opnås ved hjælp af forskellige livmodere af cement og mængden af sand:\n2,5 dele sand tages for 1 del cement M300;\nfor 1 del cement M400-sand er allerede 3 dele;\nVed brug af M500-sandet tilføjes 4 dele.\nFørst blandes tørre komponenter, indtil der opnås en ensartet sammensætning og farve.Derefter tilsættes gradvis 0,5 dele vand.Hvis opløsningen viser sig at være for tyk, tilsættes gradvist vand i små portioner.Konsistensen skal være som tyk creme fraiche: ikke klumpet, men ikke flyder.\nForsøg ikke at øge mængden af cement.Dette vil ikke kun ikke øge styrken af beton, som du forventer, men vil reducere den markant.For at få styrke kræver beton en strengt defineret mængde af aggregat (i dette tilfælde sand) og vand.vedmanglen på en og /eller anden dens styrke vil være lavere.I værste fald vil det revne og smuldre.


Trykkefrihedsselskabet til Enhedslisten: Stop den moralske støtte til voldsmænd - trykkefrihed.dk\nTrykkefrihedsselskabet til Enhedslisten: Stop den moralske støtte til voldsmænd\n5. januar 2015 - Artikel - af Trykkefriheds redaktion\nEnhedslisten taler med to tunger, når det gælder den voldelige organisation AFA, der sandsynligvis stod bag overfaldet på Dan Park\nAlt tyder på, at de maskede sortklædte voldsmænd, der nytårsdag overfaldt Dan Park i København, hører til det venstreekstreme tæskehold Antifascistisk Aktion (AFA).\nOg igen har Enhedslistens reaktioner på overfaldet underbygget, at der fortsat er tætte bånd mellem tæskeholdet AFA og Enhedslisten.\nMF Per Clausens første reaktion var således at nedgøre offeret for volden på Twitter:\n”Fordømmer altid vold, men Dan Park er hverken kunstner eller politisk modstander, men en nar. ”\nAia Fog, næstformand i Trykkefrihedsselskabet, er rystet over folketingsmedlemmets udtalelser:\n”Per Clausens udtalelser gør ham til en skamplet på dansk parlamentarisme og viser samtidig Enhedslistens ulyst til at tage afstand fra AFA og deres voldsterror”\nat AFA blev grundlagt af bl.a. Enhedslistens nuværende spindoktor Pelle Dragsted i 1992\nat AFA både i ord og gerning håndhæver vold som et legitimt politisk middel\nat AFA gang på gang har udøvet meningsterror og overfaldet politiske modstandere\nat AFA gennem årene har modtaget politisk og økonomisk støtte fra Enhedslisten.\nSenest har det fremtrædende medlem af Enhedslisten, Anna Rytter, udtalt, at AFA er en god samarbejdspartner, når det handler om at bekæmpe fascisme og nazister i Danmark”.\nDenne utvetydige støtte til en voldelig organisation har ikke ført til eksklusion af Anna Rytter, ligesom Enhedslisten har opstillet Pelle Dragsted til en sikker plads i Folketinget.\nTrykkefrihedsselskabet formand Katrine Winkel Holm opfordrer Enhedslisten til at tage et tilbundsgående opgør med AFA og den vold, der dominerer den yderste venstrefløj:\n”Så længe AFA får moralsk og økonomisk støtte fra Enhedslisten, kan AFA fortsætte sin antidemokratiske hetz og knægtelse af ytringsfriheden. Hvorfor har Enhedslisten f.eks. ikke for længst smidt Anna Rytter ud af partiet? Når man tolererer partimedlemmer, der åbenlyst hylder voldsfascister, viser det, at Enhedslisten taler med to tunger i forhold til venstrefløjsvolden. Så længe de får lov til det, vil AFA trives i partiets baghave. Først når det stopper, kan vi få bugt med de sorte stormtropper, som udgør en alvorlig trussel mod ytrings- og forsamlingsfriheden i Danmark”.\n5. januar 2015 - Charles Nielsen\nHvordan kan AFA og Enhedslisten være lovlige, ??\nDe er jo voldsorganisationer og dermed grundlovsstridige.\nDen ene organisation sidder på tinge, indstemt af hjernedøde vælgere som bare vil rage til sig. Hele denne bande kunne jeg ønske en gang bøllebank og det skulle de have i spjældet.\n5. januar 2015 - Jon Rostgaard Boiesen\nGad vide hvad der ligger bag artiklens "sandsynligvis" og "Alt tyder på"? Ligger Trykkefrihedsselskabet inde med oplysninger, man burde politiet - eller har man kilder i politiet, der ved mere, end der er kommet offentligt frem?\nDerudover er Katrine Winkel Holm mindst et par år for sent på den. Hendes påstande er ganske simpelt ubeføjede:\n"I de sidste uger af valgkampen blev der i flere medier forsøgt sået tvivl om Enhedslistens holdninger til vold og til voldelige organisationer i Danmark. I en række artikler blev det påstået, at nogle af Enhedslistens lokalafdelinger angiveligt havde lånt Enhedslistens lokaler ud til antiracistiske organisationer som accepterer og deltager i voldelige angreb på politiske modstandere. I andre artikler fremkom beskyldninger om et lignende samarbejde mellem SUF og voldelige antiracistiske organisationer. Valgkampsledelsen imødegik beskyldningerne og slog ved flere lejligheder fast, at Enhedslisten er skarpe modstandere af anvendelse af vold mod politiske modstandere i Danmark, og at det strider mod Enhedslistens politik og værdier, at samarbejde med organisationer som accepterer eller anvender vold mod politiske modstandere i Danmark."\n7. januar 2015 - thomas\nDet er godt nok synd for ham\nNøj hvor er det "synd" for ham -\n7. januar 2015 - Per\n@jon rostgaard boisen: http://www.bt.dk/krimi/overvaaget-af-yderste-venstrefloej-voldeligt-netvaerk-fik-ordrer-fra-borgen


Overlæge (LUTS) (Opslag hos Region Hovedstaden)\nStilling som overlæge ved Afdeling for Urinvejssygdomme, Herlev og Gentofte Hospital med hovedfunktion på Gentofte matriklen og tilknyttet teamet for behandling af LUTS er ledig til besættelse 1. maj 2020 eller efter aftale.\nSe film om Afdeling for Urinvejssygdomme præsenteret ved EAU i London.\nHør HjerneMadsens radioudsendelse i DR om urologi.\nHerlev og Gentofte Hospital er et universitetshospital med normeret 976 sengepladser og ét ud af fire akuthospitaler i Region Hovedstaden. På Gentofte matriklen er der ambulatorium, 5-døgns sengeafsnit (lukker fredag kl.20) og stor operativ aktivitet indenfor benign urologi, mens Herlev matriklen varetager al akut funktion samt såvel ambulant som stationær kræftbehandling. Afdeling for Urinvejssygdommes primære optageområde dækker aktuelt de1,8 million borgere i Region Hovedstaden. Dog kun 1,3 million indenfor urologisk kræftbehandling. Afdelingen overtager i løbet af 2020 populationsansvaret i urologi for Region Hovedstaden og hjemtager samtidig LUTS og penoscrotale lidelser, hvorfor der er behov for udvidelse af speciallægestaben.\nAfdelingen varetager al urologi på voksne, samt akut behandling af torsio testis på børn (men ikke børneurologi). Afdelingen modtager patienter til højt specialiseret behandling indenfor følgende områder: Prostatacancer, blærecancer egnet til cystectomi og blærerekonstruktion, behandling af inkontinens hos mænd, neurogene og inflammatoriske blærelidelser, binyrekirurgi, erektiv dysfunktion og perkutan sten- og tumorkirurgi. Patienter med urinvejssten fra Færøerne og Grønland modtages også til behandling, ligesom der udføres ESWL behandling og ydes assistance til stenoperationer på børn fra børnekirurgisk afdeling på Rigshospitalet. Udviklingen af robotassisteret laparoskopisk kirurgi prioriteres, og afdelingen deltager i driften af Robotcenteret i Region Hovedstaden beliggende på Herlev matriklen. Apparatur til ESWL-behandling installeres på Gentofte matriklen.\nTil Afdeling for Urinvejssygdomme er knyttet laboratorier til varetagelse af urodynamiske undersøgelser. Afdelingen har specialiseret ultralydsfunktion, som varetages af specialuddannede overlæger. Den urologiske forskningsenhed er meget aktiv med fokus på prostatacancer, blærecancer, LUTS og andrologi (fire PhD studerende, 2 forskningsårs studerende). Derudover forskes klinisk indenfor nyrecancer og urinvejssten.\nAfdelingen har et tæt samarbejde med følgende afdelinger: Onkologi, radiologi anæstesi, gynækologi, medicinsk endokrinologi, klinisk biokemi og nefrologi. Der afholdes således skemalagte tværfaglige konferencer med relevante specialer (MDT) indenfor prostata-, bære- og nyrekræft samt urinvejssten minimum to gange for hvert område om ugen. LUTS-team afholder skemalagte konferencer ugentligt.\nAktuelt råder afdelingen over 100 senge, samt for- og efterundersøgelsesambulatorier med 17 lægespor dagligt. Dette øges i 2020 til 110 senge og 20 ambulatoriespor dagligt. Den samlede årlige aktivitet udgør aktuelt ca. 15.000 udskrivelser, 16.500 operationer og 80.000 ambulante besøg, men forventes øget med op til 10% i 2020. Bemandingen bliver én ledende overlæge, 1 professorer, 32 overlæger, 17 afdelingslæger, 18 læger i hoveduddannelse, 5 læger i introstilling, 12 KBU-læger og 3-4 øvrige reservelæger. Hertil kommer kliniske assistenter, forskningsårsstuderende og Ph.d.-studerende. Det samlede antal ansatte i afdelingen udgør ca. 400.\nAfdelingsledelsen varetages af oversygeplejerske Kirsten Rud og ledende overlæge Hans Stimpel.\nOverlægen er speciallæge i urologi på baggrund af en bred urologisk uddannelse. Overlægen har dokumenterede kvalifikationer med henblik på at varetage behandlingen af vandladningslidelser og benigne blærelidelser på specialiseret niveau. Det forventes således, at overlægen har kvalifikationer til at lede udredning og behandling af disse lidelser, samt til at tilse at afdelingen udvikler sig og forsker indenfor dette felt. Specielt ønskes interesse for og dokumenteret erfaring med afløbsforbedrende kirurgi hos mænd.\nStillingen ønskes besat med ansøger, som har undervisnings- og forskningserfaring.\nInden for afdelingens rammer skal overlægen kunne varetage basisfunktioner i urologi på lige fod med overlægekollegerne i afdelingen. Overlægen skal være rede til at påtage sig formelle og uformelle undervisningsforpligtelser samt, hvis påkrævet, repræsentere afdelingen i udadvendte sammenhænge.\nOverlægen forsker efter aftale med afdelingsledelsen frit indenfor sit fagområde under behørig hensyntagen til overlægekollegernes forskningsområde. Forskningens placering i arbejdstilrettelæggelsen aftales med afdelingsledelsen.\nAfdelingen arbejder med tværfaglige kompetenceudvikling og er organiseret i tværfaglige teams med henblik på at fremme kompetencer, kvalitet og arbejdsglæde. Overlægen vil indgå i LUTS-teamet og refererer primært til den overlæge, som leder teamet. Der varetages uddannelse indenfor alle dele af speciallægeuddannelsen i urologi, og afdelingen deltager i studenterundervisningen. Alle speciallæger deltager aktivt i uddannelsesfunktionen. Afdelingen har 3 uddannelsesansvarlige overlæger. Studenterundervisningen er løbende under udvikling, og der er senere mulighed for ansættelse i lektorat.\nSåfremt ansøger har interesse for ledelse og administration vil et udviklingsforløb indenfor disse felter kunne tilrettelægges. Kvalitetsrelaterede administrative opgaver og ansvarsområde indenfor patientforløb kan komme på tale.\nVed besættelse af stillingen vil der blive lagt afgørende vægt på ansøgers samarbejdsevner, og at ansøger er visionær, evner at fastholde langsigtede mål og vise forståelse for afdelingens drift, udvikling og kvalitetssikring.\nOverlægen er overenskomstansat. Vil indgå i vagt udenfor tjenestestedet (tilkald) på Gentofte matriklen. Tilrettelæggelse af arbejdsforhold for forskning og undervisning aftales i forbindelse med ansættelse afhængig af kvalifikationer og ønsker.\nAnsøger bedes i sin ansøgning forholde sig til hver af de 7 kompetencer, som lægerollen indeholder. Yderligere oplysninger om stillingen fås ved henvendelse til ledende overlæge Hans Stimpel, tlf. 38681240 eller 38672835.\nAnsøgningsfrist er 27.01.2020 kl. 12.00.\nAnsættelses samtaler forventes afholdt uge 7 eller 8.\nEt af målene i Region Hovedstadens personalepolitik er ligebehandling uanset køn, alder, etnisk baggrund handicap eller religion. Det sikres blandt andet gennem ansættelse- og uddannelsespolitikken.\nI øvrigt bemærkes, at Herlev og Gentofte Hospital er røgfrit.\nOprettet d. 14.01.2020, sidst opdateret d. 14.01.2020 2020-01-14 19:27:28.020