En mærkelig tråd løber gennem de mest fremtrædende kvinder, der er knyttet til Jesus: de er alle kvinder af, skal vi sige, dårligt omdømme. De fleste af deres berygtede ry kommer fra seksuelle skandaler. Hvad siger dette om Kristus? En frygtelig masse.\nHvis din vane er at springe over slægterne i det første kapitel i Matteusevangeliet, har du måske gået glip af en skat begravet på denne liste over fyrre fædre, der omfatter Jesu aner (hvis vi tæller Joseph), der strækker sig så langt tilbage som Abraham. Den skjulte skat er de fem kvinder : Tamar, Rahab, Ruth, Batseba og Jesu mor, Maria. Hvorfor er de opført? Og hvad gør dem så værdifulde som enhver mand nævnt? Det er netop det, Matthew ønsker, at vi skal spørge.\nFem kvinder i sygdom\nFørst Tamar (Matt. 1: 3). Tamar er den slags stamfar, som de fleste af os ikke ville nævne, når vi fortæller vores familiehistorie. Kan du huske hendes historie (1. Mosebog 38)? Hun gik ind i den messianske blodlinje ved at forklæde sig som en prostitueret og forføre sin svigerfar, Juda. Scenen og historien er kompliceret. I betragtning af datidens kulturelle måder handlede hun mere retfærdigt, end han gjorde, da han havde behandlet hende uretfærdigt, og hun havde lidt regress. Der er stadig ingen, der benægter, hvor forfærdeligt et rod det var.\nAnden kommer Rahab (Matt. 1: 5). Hun havde ikke brug for en forklædning. Hun var en prostitueret (eller i det mindste havde været før hendes ægteskab). Hun var også en hedning. Og ikke kun en hedning, en kanaaniter og en beboer i Jericho, den første by Joshua satte sit syn på i det lovede land. Så hvordan lykkedes det Rahab at blive Jesu store, store, store, store - tilføje yderligere 24 storheder - bedstemor? Hun skjulte jødiske militærspioner og hjalp dem med at flygte, så Joshua skånede hende og hendes familie (se Joshua 2 og 6). Da hun blev foldet ind i Israel, giftede Rahab sig med laks, hvilket resulterede i det slægtsmæssige udseende af. . .\nRuth, den tredje kvinde på vores liste (Matt. 1: 5). Hun var ikke personligt involveret i seksuel skandale, men hun kom fra et folk. Ruth var en moabit, en nation, der var sprunget fra incest mellem Lot og hans ældste datter (1 Mos 19: 30–38). Ruths folk var polyteistiske hedninger, som undertiden ofrede menneskelige ofre til afgudsgoder som Chemosh. Gennem personlig tragedie og stor loyalitet slog hun op i Bethlehem og i de (lovlige) arme af Boaz og sluttede sig også til Jesu slægtstræ. Hvordan skete det, i betragtning af at jøder blev forbudt at gifte sig med Moabitter (Ezra 9: 10–12)? Du skal læse Ruth - en hel bog med hellig jødisk skrift opkaldt efter denne moabitesse! Men fang dette: Matthew registrerer Boaz som søn af Rahab og laks. Hvis det er sandt (gamle slægtsgenstande springer nogle gange over generationer), kan du forestille dig, hvordan Rahab måske har forberedt den unge Boaz til at se en fremmed kvinde en vild gren, som Gud ønskede at podes i det jødiske oliventræ.\nDen fjerde kvinde er ”Urias kone” (Matt. 1: 6). Vi kender hende som Batseba, kvinden Israels største konge ikke kunne - eller bedre, ikke ville - holde hænderne væk fra. Beretningen i 2. Samuel 11 fortæller os ikke Bathshebas side af denne utroskabelige historie. Men i betragtning af det faktum, at David udøvede næsten absolut magt som konge, var dette misbrug på flere niveauer, almindeligt og enkelt. Men resultatet var alt andet end simpelt. Dette eneste umoralske ”måltid” (Hebreerne 12:16) frembragte en forbløffende række af tragiske begivenheder. Batseba blev gravid. Hendes mand blev myrdet i en større dækning. David overtog sig selv og hele hans husholdning en forbandelse, der resulterede i forfærdelige lidelser for mange, især Batseba (se 2. Samuel 12). Og alligevel er hun der i forgrunden i Jesu baggrund.\nSidste på listen, men bestemt ikke mindst, er Maria, Jesu mor (Matt 1:16). Hun blev gravid med Jesus inden sit bryllup. Barnets far var ikke hendes forlovede, Joseph. Skyggen af denne "uekte" graviditet ville have dræbt sig over hendes ry (og hendes søns) for hele deres jordiske liv.\nJesu første kvinder\nYderligere to kvinder figurerer prominent i Jesu liv og er værd at nævne her. Begge deres omdømme gjorde dem i menneskelig visdom usandsynligt, at mennesker ville opleve to forbløffende førstesæt af Jesus.\nI Johannes 4 møder Jesus en samaritansk kvinde fra Sychar ved middagstid ved Jakobs brønd (Johannes 4: 6). Ligesom Rahab og Ruth (og måske Tamar) var denne kvinde ikke jødisk. Og ligesom Tamar, Rahab og Batseba, havde denne kvinde kendt adskillige mænd - fem mænd og mindst en uoverensstemmende ”væsentlig anden” (Johannes 4: 17-18). Og alligevel i Johns evangelium er denne kvinde den første person, som Jesus udtrykkeligt afslører sig selv som Messias (Johannes 4: 25-26). Den første person: denne kvinde.\nOg så er der Mary Magdalene . Bibelen fortæller os lidt om Maria bortset fra at hun havde syv dæmoner kastet ud af hende (Luk 8: 1-3), var til stede ved Jesu korsfæstelse (Johannes 19:25), så hvor Jesus blev begravet (Markus 15:47), og så den opstandne Jesus (Matt 28: 1-10). Historien har dog haft en tendens til at huske Mary som en kvinde med en hård seksuel fortid. Vi er ikke sikre på, hvorfor. Måske er det fordi hun (sandsynligvis) kom fra den ubestridelige by Magdala. Eller måske er de mærkelige tidlige kristne apokryfiske skrifter skylden. Eller måske virkelig Mary havde en fortid (som er, hvor jeg læner mig). Det forekommer rimeligt, at en vag, dvælende rest af det, der engang var hendes offentlige skam, klamrer sig fast til sit ry for at fremhæve sin Frelser nåde.\nDet, der er så forbløffende ved Maria Magdalena, er, at hun var den første person, som Jesus så ud til, efter at hun blev oprejst fra de døde (Johannes 20: 11-18). Den første person! Jesus dukkede ikke først op for sin mor eller Peter, men for en tidligere umoralsk, tidligere demoniseret kvinde.\nEn nådig Sorority\nHvorfor Mary Magdalene? Hvorfor kvinden ved brønden? Hvorfor uærlige Mary fra Nazareth? Hvorfor Batseba, Ruth, Rahab og Tamar? Hvorfor valgte Gud at gøre disse kvinder med dårligt omdømme så fremtrædende i forløsende historie?\nFor at lægge historiens vægt på forløsning .\nAlle disse kvinder deler dette til fælles: en skammelig fortid. De begik enten eller led skam. Uanset om de fortjente dem eller ej, havde de hver for sig et beskidt ry. De udholdt andres foragt og følte smerten ved meget rigtig skam. Mindst fire af de seks ville have båret ekstremt smertefulde, ubehagelige minder.\nMen Gud ser dem ikke længere som skammelige, men nåde-fulde. Gud ændrede deres identitet. I stedet for kvinder med dårligt omdømme gjorde han dem til forfædre eller disciple af Messias. De er arketyper af, hvad han gør for alle sine børn. Gud siger højt gennem hver kvinde:\nDerfor, hvis nogen er i Kristus, er han en ny skabelse. Den gamle er død; se, den nye er kommet. Alt dette er fra Gud, som gennem Kristus forsonede os med sig selv og gav os forsoningsministeriet. (2. Korinter 5: 17-18)\nDen Gamle er gået væk\nI Kristus er den gamle døde ! Jesus fjerner det gamle ry. I Jesus er din tidligere synd eller misbrug og uretfærd, du har lidt, og måderne du har set dig selv og andre på dig på grund af det, er ikke den du er . I Jesus siger din himmelske Fader:\nDu er mit barn (Efeserne 1: 5). Jeg har vasket dig og gjort dig hellig (1 Kor 6:11). Du er ren, og ingen har myndighed til at sige andet (Apg 10:15). Og du er min elskede (Romerne 9:25). Jeg har fjernet alle dine røde bogstaver (Salme 51: 7).\nGud har tusinder af grunde til alt, hvad han gør. En af de store grunde til, at han grundlagde denne elskværdige sororitet, var at minde os om hans overdådige, ubemærkede nåde til det ufortjente og usandsynlige og foragte. Det er en anden måde at fortælle os, at han elsker at forløse syndere, han elsker at fremstille noget smukt ud af noget forfærdeligt, han elsker at gøre udlændinge til hans børn, og han elsker at forene sine fjender. Han elsker at få alle ting til at fungere sammen for dem, der elsker ham og bliver kaldt efter hans formål (Rom 8:28), også for prostituerede, elskerinner og mænd som mig.\nAt se verden som den virkelig er: CS Lewis on Education\nVold tro glorificerer Gud og fremmer evangeliet\nSatans design i tilbagevendende mandlige ledelsesrolle\nHvil i fredens prins\nEt brev til yngre mig om penge\nVerdens største bøn: Skønt torsdag\nRyst det af? Sekulære sange søndag morgen\nEr pornografi din terapi?\nDen hjælp, der gør ondt: Tre løgne, der føjer til lidelse\nHvordan man bekæmper stolthets synd, især når man bliver rost


Reducér dit CO2-udslip med Bio LPG\nLPG har allerede en lav CO2 udledning sammenlignet med andre fossile brændstoffer, men nu bliver det endnu bedre. Med Primagaz Bio LPG reducerer vi CO2 udledningen yderligere uden at gå på kompromis med effektiviteten – for miljøbevidste virksomheder betyder det et reduceret carbon footprint.\nBio LPG er lavet af biomasse og er i sin rene form helt CO2-neutral. Bio LPG’en har den store fordel at den kan anvendes i eksisterende LPG installationer og blandes med traditionel LPG. Det giver vores miljøbevidste kunder fleksibilitet, når den optimale energiløsning skal sammensættes.\nEn langsigtet og effektiv løsning\nMed Bio LPG går du ikke på kompromis med effektiviteten. Bio LPG har præcis samme effektivitet og samme kemiske formel som traditionel LPG. Den eneste forskel er altså oprindelsen. Det betyder også at Bio LPG er en fremtidssikring af alle eksisterende og nye LPG installationer som et realistisk alternativ en fossilfri fremtid.\nPrimagaz Bio er ægte Bio LPG produceret i Rotterdam\nNår Primagaz sælger Bio LPG, er det mere end bare et certifikat på opkøbte CO2-kvoter, vi sælger. Vores Bio LPG bliver produceret i Rotterdam og importeret til Primagaz Danmark. Vi sælger altså et faktisk Bio LPG produkt som vi har produceret og importeret efter massebalanceprincippet og som derudover også er certificeret efter internationale standarder.\nBio LPG 30% og Bio LPG flex\nVores standard Bio LPG produkt kommer i en 30% blanding, og reducerer CO2-udslippet med 40% sammenlignet med olie, og 30% sammenlignet med almindelig LPG. Bio LPG 30% sælges til en marginal merpris sammenlignet med almindelig LPG. Hvis din virksomhed sætter ekstra store krav til miljø og CSR-profilen, har vi med Bio LPG Flex mulighed for at sammensætte præcis den blanding I har brug for. Vores Bio LPG kan leveres helt op til ren Bio LPG (100%).\nSe hvordan Bio LPG bliver til i denne video fra Primagaz' moderselskab SHV Energy\nHvad er Bio LPG?\nBio LPG kaldes også biopropan og er flydende gas under tryk, der er fremstillet af fornybare, bæredygtige råmaterialer.\nHvad er Bio LPG lavet af?\nBio LPG er lavet affald fra madrester (60%) og bæredygtigt dyrkede vegetabilske olier (40%). Allerede i 2018 forventer vi at alt Bio LPG’en produceres af madrester.\nHvad er forskellen på Bio LPG og almindelig LPG?\nBio LPG er kemisk identisk med almindelig LPG. Forskellen er, at almindelig LPG fremstilles af råolie og naturgas, mens bio LPG fremstilles af biomasse. Derfor kan Bio LPG benyttes i alle eksisterende LPG installationer uden videre.\nEr Bio LPG afgiftsfritaget?\nNej. Fordi Bio LPG har den samme kemiske formel som almindelig LPG er den pålagt de samme afgifter.\nKan man få 100% Bio LPG?\nJa, Primagaz tilbyder alt mellem 1%-100% Bio LPG med produktet Bio Flex\nFå et uforpligtende tilbud på Bio LPG


Warning: Creating default object from empty value in /customers/6/c/6/kystfiskerihorsens.dk/httpd.www/plugins/system/hipposhortcode/core/wp_shortcodes.php on line 97 Kystfiskerihorsens.dk - Palsgaard strand - Bøgehovedet\nPalsgaard strand - Bøgehovedet\ntobis vand,\tstore ørred,\trent vand,\tåbenkyst,\tefterår,\nPalsgaard strand - Bøgehovedet plads nr. 11 & 13 - Byder på fremragende fiskeri især i foråret og de gode sommer nætter. Fiskeriet starter fra bade huset og så kan der fiskes enten mod syd via om til Bøgehoved eller nord ud mod Ashoved. Der er dybt ind under land på strækket fra badehuset, det vil sige stort badekar som især skal fiskes af i efteråret og forår.\nStedet byder på ren sandbund, med plettet tang. Og til højre kommer der ren leopard bund på spidsen. Fiskes der mod nord, hen mod bugten kommer der rigtig god bund med masser af ålegræs, filioner mm. Stedet fiskes rigtig godt om foråret og efterår når fiskene trækker. Pladserne byder på rent vand, og et rigtig fint havørred stræk på flere kilometer. Især pladsen mod højre på hjørnet byder på rent havørred træk på de rigtige tidspunkter. Der er i sin tid fanget havørred på 75 cm på pladsen og endda på flue. Har du cykel med, kan turen tages på hele den private vej til Ashoved hvor der er smuk natur og drømme pladser med havørred. Der gåes ind igennem skoven på den brede sti, en tur på godt og vel 15 min.\nSyd over mod spidsen.\nDen første spids mod Bøgehovedet.\nKortet angiver en placering til Palsgaard strand og Bøgehovedet. Parkering foretages på selve Palsgaard. Kør forsigtigt imellem de gamle bygninger ved Palsgaard.


Implementering af selvlærende algoritmer til driftsanalyse- og styring hos små og mellemstore fjernvarmeforsyninger\n11. sep 2020 Projekter Af: Projektet udføres af Teknologisk Institut i samarbejde med Fredericia Fjernvarme, Fjernvarme Horsens, Forsyning Helsingør og AffaldVarme Aarhus.\n2019-09 Implementering af selvlærende algoritmer til driftsanalyse- og styring hos små og mellemstore fjernvarmeforsyninger\nFormålet med projektet er at udvikle et program til realtids-analyse af fjernvarmenettet og forudsigelse af varmebehov. Projektet bygger videre på det tidligere F&U projekt 2018-01 om anvendelse af smart meter-data.\nLøsningen udvikles som en software-pakke primært til små og mellemstore forsyninger, der derved kan opnå vedvarende analyse af driften i realtid. Programmets forudsigelse af varmebehov vil være baseret på både historisk forbrug og lokale vejrudsigter. Sigtet er at der skal være begrænsede krav til kontinuiteten af data, og uafhængighed af smart meter-producent og -type, og skal kunne installeres på selskabernes egne PC´ere.\nDet færdige program testes hos selskaber med forskellige typer af målere, og stilles efterfølgende frit til rådighed for alle interesserede danske forsyninger. Resultaterne tænkes præsenteret og diskuteret med branchen på en workshop.\nF&U rapport nr: 2019-09\nTitel: Implementering af selvlærende algoritmer til driftsanalyse- og styring hos små og mellemstore fjernvarmeforsyninger\nAnsøger: Teknologisk Institut, Fredericia Fjernvarme, Fjernvarme Horsens, Forsyning Helsingør og AffaldVarme Aarhus\nFinansering: F&U kontoen hos Dansk Fjernvarme\nAnsøgt beløb: 482.500 Kr.


Sort skuldetaske taastrup - Tilbud, gode priser og billige tasker\nSort skuldetaske taastrup\nLeder du efter sort skuldetaske taastrup? Så led ikke videre – vi har samlet de bedste tilbud og hjemmesider om sort skuldetaske taastrup.\nEn god taske er vigtig – specielt når du er på udkig efter den rigtige sort skuldetaske taastrup som kan gå til enten hverdag eller fest. Hvem skifter ikke sin taske mindst en gang om året – en god taske skal kunne indeholde både pung, pudder, nøgler og personlige emner – også din sort skuldetaske taastrup.\nHer er sort skuldetaske taastrup med mulighed for både læsertasker, skuldertasker, håndtasker og mange flere. Hvis du skal til cocktailfest eller en smart dinner-party kan det være elegant med den rigtige taske der matcher festlighederne.\nBruger du flere dametasker til hverdag? Du kan med fordel lede efter din nye taske og spare mange penge på gode tilbud, hvis du følger vores anbefalede links og sitemap for tasker. sort skuldetaske taastrup er ikke kun nogle der leder efter men flere af os, der kan med fordel investeres tid i at at finde den helt rigtige – for der er så mange gode tilbud at vælge imellem.\nGiv dig god tid til at vælge din næste dametaske – for vi har samlet de bedste produkter fra nettets bedste forhandlere – sort skuldetaske taastrup.


Grill & Bøffer | Køb vin online hos Noer & Kofod Wines\nAlle vine kan gå til gril, det handler i høj grad om, hvad du vælger at lægge på grillen. Ønsker du at indlede en sprudlende aften, kan du med fordel vælge enten rosé eller bobler. Det giver et friskt pus til dine gæster, mens maden tilberedes. Dertil kan du tage den mousserende vin med til bords, hvis du serverer fisk og skaldyr. Er du mest til hvidvin, kan du med fordel grille hvidt kød, fisk og grøntsager. Chardonnay er et sikkert valg, da den går til både kylling, svinekoteletter og grillede grøntsager. Ønsker du at nyde en god rødvin, er det også mulig til grill. Rødvin egner sig bedt til barbecue, forskellige marinader og gode kvalitetsbøffer. Her kan en fyldig rødvin indramme alle de smage, som du ønsker at lege med. Amarone er et godt bud, men du kan også se efter vine lavet på druen Syrah.


Ja-siden dominerede medierne - men kritiseres for kampagne - UgebrevetA4.dk :55:42 - PDF\nJa-siden dominerede medierne - men kritiseres for kampagne - UgebrevetA4.dk :55:42\nDownload "Ja-siden dominerede medierne - men kritiseres for kampagne - UgebrevetA4.dk 03-12-2015 07:55:42"\nAdam Kim Carlsen\n1 MEDIER Ja-siden dominerede medierne - men kritiseres for kampagne Af Cecilie Agertoft Michael Torsdag den 3. december 2015, 05:00 Del: Det er ikke mangel på mediedækning, ja-siden skal undskylde sig med, hvis det bliver et nej ved folkeaftemningen i dag. Det viser en opgørelse, Infomedia har foretaget. Men ja-sigerne brugte deres taletid håbløst, mener politisk kommentator. Nej-siden tog revanche på de sociale medier. Foto: Scanpix/Claus Bjørn Larsen Statsministeren Lars Løkke Rasmussen (V) har fra 26. oktober til 1. december været den, der er mest omtalt i medierne i forbindelse med folkeafstemningen om retsforbeholdet. Det viser en opgørelse, som Infomedia har foretaget for Ugebrevet A4. Men at det netop er landets statsminister, der er den mest omtalte, vidner langtfra om, at det er en begejstret kampagne fra ja-siden, som statsministeren har stået i spidsen for, mener EU-forsker på Institut for Statskundskab på Aarhus Universitet, lektor Derek Beach.»Det er forholdsvis nemt for Lars Løkke at komme til tops på listen over de almindelige mediers dækning. Som landets statsminister og kampagneleder skal han bare hæve øjenbrynene, så kommer alle de store dagblade og medier rendende,«siger Derek Beach. Den næstmest omtalte i redaktionelle medier er Dansk Folkepartis Morten Messerschmidt. Han er i toppen af kategorien, fordi han er knalddygtig til at komme frem med sine synspunkter, mener Derek Beach. Page 1 of 5\n2 De to politikeres partier er også dem, der har været mest omtalt i den pågældende periode, viser opgørelsen. Venstre ligger på en førsteplads med 663 omtaler, mens Dansk Folkeparti (DF) snupper 2. pladsen med 532 omtaler.»hele den her afstemning har været præget af, at det har været Lars Løkke Rasmussen og Kristian Thulesen Dahl over for hinanden,«siger politisk kommentator, tidligere chefredaktør og konservativ minister Hans Engell. Når de øvrige partier ikke har kastet sig mere ind i valgkampen, skyldes det for det første, at mange partier er økonomiske klemte på grund af forårets folketingsvalg. Og for det andet har der været bred enighed blandt partierne på Christiansborg om, at regeringen selv har måttet tage slaget, mener Hans Engell. Socialdemokraterne har været svære at få øje på EU-forsker Derek Beach peger på, at især Socialdemokraterne og dets formand Mette Frederiksen har været underligt fraværende i kampagnen. Mette Frederiksen (S) er nede på en sjette plads over mest omtalte politikere, viser undersøgelsen. I opgørelsen over mest synlige partier ligger Socialdemokraterne på en tredjeplads.»det er mærkeligt, for man skulle tro, at landets største parti ville fylde noget både i almindelige og på sociale medier. Måske har den nye partileder af strategiske årsager valgt en forsigtig linje for ikke at støde de 50 procent af partiets vælgere fra sig, som man traditionelt har regnet for EU-modstandere,«siger Derek Beach. Men hensynet til EU-skeptiske S-vælgerne er ikke længere nødvendig, fastslår han.»mine målinger viser, at partiet i dag har blødt sine EU-modstanderne til Dansk Folkeparti. Socialdemokraterne er mere i trit med egne vælgeres holdninger, end de plejer at være.«også politisk kommentator Hans Engell har bidt mærke i, at Socialdemokraterne og Mette Frederiksen har været utrolig neddykket op til valget, fortæller han. Partiets leder har sagt og gjort, hvad der blev forventet af hende men bestemt heller ikke mere end det, pointerer Hans Engell.»Det socialdemokratiske synspunkt har været, at hvis det ender med et nej, skal nederlaget ikke kunne tørres af på Mette Frederiksen. Ansvaret skal ene og alene kunne placeres hos Lars Løkke. «Det er generelt nemmere at være modstandere, fordi det er nemmere at motivere vælgerne til at være imod end for noget. Samtidig virker det som om, der har manglet begejstring på ja-siden. Derek Beach, EU-forsker på Institut for Statskundskab på Aarhus Universitet S betvivler opgørelsen Mette Frederiksen og de øvrige socialdemokrater kan også have taget et skridt tilbage for at tydeliggøre spændingerne mellem regeringen og dets parlamentariske grundlag, DF, mener Hans Engell. Den slags spekulationer har dog aldrig set dagens lys i den socialdemokratiske lejr, forsikrer socialdemokraternes udenrigsordfører Nick Hækkerup. Page 2 of 5\n3 »Det er politisk kandestøberi og konspirationsteorier. Og det er sikkert meget interessant, når man er politisk kommentator og lever af at opfinde sådan nogle ting. Men det har ikke noget på sig. Vi har udelukkende haft interesse i at danskerne skulle stemme ja,«siger han. Nick Hækkerup mener, at Ugebrevet A4 s undersøgelse bygger på forkerte tal. Hans skepsis bunder blandt andet i, at nogle af opgørelserne ligger fjorten dage tilbage. Man burde udelukkende have målt på politikernes aktivitet i dagene lige op til valgdagen, hvor kampagnerne intensiveres, påpeger han.»det er noget sludder, at vi skulle have tænkt, at Lars Løkke Rasmussen måtte tage kampen alene. Vi har været mindst lige så aktive som alle de andre partier. Vi har kæmpet for et ja, og vi er formeentlig et af de partier, der har kæmpet hårdest, «siger han. Men Infomedia, der har foretaget opgørelsen for Ugebrevet A4, afviser, at tallene kan være forkerte.»de er fuldstændige valide de her tal. Jeg inviterer gerne Nick Hækkerup ind, så kan vi over en kop kaffe gennemgå alle omtaler, siger politolog Lasse Skjoldan fra Infomedia. Modsat billede på sociale medier Mens ja-siden tager dagsordenen i de traditionelle medier, er billedet vendt rundt på de sociale medier. Her er det modstanderne, der har styret. I top 5 på listen over politikere/partier, der har domineret debatten om folkeafstemningen på Facebook, er der fire modstandere og kun en enkelt ja-siger: Helle Thorning Schmidt (S), Johanne Schmidt-Nielsen (EL), Enhedslisten, Dansk Folkeparti, og Kristian Thulesen Dahl (DF). Og ja-sigeren, Helle Thorning Schmidt, er kun kommet med takket være et opslag, der ikke var et indlæg i debatten, men hendes takketale i forbindelse med kåringen til årets europæer. På Twitter har Enhedslistens Pernille Skipper stort set ryddet bordet med syv af de ti tweets om folkeafstemningen, der har haft størst indflydelse. Indflydelsen er målt som et vægtet forholdstal mellem antallet af følgere og engagement per opslag. Altså retweets og kommentarer. Hvis de traditionelle medier er fyldt med ja-sigere, hører de ikke efter. De bladrer videre, køber en anden avis eller skifter kanal. Til gengæld søger de støtte til deres skepsis på de sociale medier. Derek Beach, EU-forsker på Institut for Statskundskab på Aarhus Universitet Nemmere at være imod Derek Beach mener, at der er tale om en klassisk situation, hvor modstandere fører sig frem med stor motivation og engagement.»det er generelt nemmere at være modstandere, fordi det er nemmere at motivere vælgerne til at være imod end for noget. Samtidig virker det som om, der har manglet begejstring på jasiden. Så der har været en asymmetri i motivationen til at dele argumenter med almindelige mennesker på de sociale medier,«siger han. Denne skævhed kan vise sig at få stor betydning for afstemningsresultatet, mener Derek Beach.»Obamas valg som præsident i USA i to omgange er de gode eksempler på, hvordan begejstring og brug af sociale medier kan gøre en forskel. Ser man på de almindelige medier, blev han omtalt lige så meget som sine republikanske modkandidater, i første omgang John Page 3 of 5\n4 McCain og i anden omgang Mitt Romney. Men han kørte en målrettet kampagne på de sociale medier, som specielt i 2008 skabte en begejstring og et vælgerskred.«hun styrede på Facebook Det kan godt være, I synes statusopdateringer om retsforbeholdet er kedelige. Men jeg bliver ved! For det er vigtigt... Opslået af Johanne Schmidt-Nielsen på 26. november 2015 Fra Johanne Schmidt-Nielsens facebook-profil. Danskere søger næring til skepsis Samtidig peger forskeren på, at erfaringerne med politisk kommunikation viser, at folk søger efter information, der støtter det, de mener i forvejen. Danskerne, som ifølge hans undersøgelser er grundlæggende EU-skeptiske over en bred kam, har derfor villigt taget imod de argumenter, de har kunnet finde på de sociale medier.»hvis de traditionelle medier er fyldt med ja-sigere, hører de ikke efter. De bladrer videre, køber en anden avis eller skifter kanal. Til gengæld søger de støtte til deres skepsis på de sociale medier,«påpeger han. Derek Beach har foretaget en løbende meningsmåling hen over efteråret, hvor han har kunnet følge med i udviklingen i danskernes holdning til retsforbeholdet. Den peger i højere og højere grad mod et nej ved afstemningen i dag.»fra starten af kampagnen var der 30 procent, som var sikre på at sige nej. Det er også dem, der er meget skeptiske eller modstandere af EU som helhed. Så er der dem, der som udgangspunkt var tvivlende over for retsforbeholdet. De er åbenbart ved at have samlet information nok til at koble deres skeptiske EU-holdninger til det, de skal stemme om i dag,«siger han. Det har været fuldstændig mislykket at slå lighedstegn mellem pædofile, narkosmuglere og dem, der stemmer nej. Så dumme er de danske vælgere altså ikke. Hans Engell, politisk kommentator Engell: Sociale medier betyder mindre Hans Engell mene imidlertid, at man skal passe på med at overvurdere betydningen af de sociale medier.»nej-siden er god til at bruge de sociale medier. Men sandheden er, at det er en gratis omgang. At sidde og bruge de sociale medier, fortæller ikke ret meget andet, end at folk har tændt for pc en,«siger han. Erfaringerne fra det seneste folketingsvalg var ifølge Hans Engell, at det var noget helt andet, der afgør, hvor folk sætter deres kryds.»det var de store tv-debatter den sidste halvanden uges tid, der afgjorde folketingsvalget. Og de store kampagner og optrædener i medierne. Det var ikke alle mulige shitstorme på facebook. Derfor skal man skal passe meget på med at overvurdere betydningen af de sociale medier,«mener han. Håbløs ja-kampagne Når nej-siden op til afstemningen ser ud til at have vundet et flertal, skyldes det ifølge Hans Engell ja-sidens håbløse kampagne. Page 4 of 5\n5 »Det har været fuldstændig mislykket at slå lighedstegn mellem pædofile, narkosmuglere og dem, der stemmer nej. Så dumme er de danske vælgere altså ikke. Folk vil ikke tales ned til,«fastslår han. Copyright 2014 Ugebrevet A4 Islands Brygge 32D 2300 København S T: E: Kontakt os Page 5 of 5


Før Milano-Sanremo: Degenkolb føler sig ti... | Feltet.dk\n23. marts 2019 09:40Foto: Trek-Segafredo\nJohn Degenkolb vandt Milano-Sanremo i 2015, men en træningsulykke ved Calpe i starten af det følgende år kostede tyskeren en lang pause og en endnu længere kamp tilbage mod sit topniveau. Nu føler tyskeren sig imidlertid klar til at gentage sejren i det italienske forårsmonument, som køres senere i dag.\nEfter at have været impliceret i den alvorlige træningsulykke på Team Sunwebs træningslejr ved Calpe tilbage i 2016 har John Degenkolb måtte kæmpe en hård kamp for at genfinde sit tidligere tårnhårde niveau, som blandt andet gav tyskeren sejre ved både Paris-Roubaix og Milano-Sanremo i 2015.\nNu vender den nuværende Trek-rytter så i dag tilbage til sidstnævnte, og selvom tyskeren ikke har fået en sæsonstart, der gør ham til absolut topfavorit til dagens monument, så er den nu 30-årige rytter godt tilfreds før sæsonens første store mål.\n"Sæsonen er gået godt indtil videre. Jeg havde en ret god start på året med en hård løbsblok ved Provence og så i Algarve lige bagefter", fortæller Degenkolb til Cyclingnews.\nDegenkolb vandt 4. og sidste etape af Tour de la Provence, men styrtede så på 1. etape af Volta a Algarve. Han fortsatte i løbet, men fik ingen topplaceringer med hjem fra Portugal. Ved det netop overståede Paris-Nice blev det dog til to top fem-placeringer, hvilket imidlertid ikke var helt optimalt ifølge hovedpersonen selv.\n"Paris-Nice kunne være gået lidt bedre. Jeg var med fremme næsten hver dag, men jeg var ikke glad for ikke at vinde der, fordi jeg var tæt på et par gange. Jeg har dog restitueret godt, og jeg er klar til Sanremo", udtaler Degenkolb.\nEfter at have opnået en femteplads som bare 23-årig i løbet i 2012 vandt tyskeren Milano-Sanremo tre år senere, og da han kort efter også vandt Paris-Roubaix, tydede meget på, at Degenkolb skulle blive den altdominerende skikkelse i de flade forårsklassikere.\nTræningsulykken satte imidlertid en stopper for det, men selvom Degenkolb endnu ikke har ramt samme form siden den skæbnesvangre dag i januar for lidt over tre år siden, så føler tyskeren sig nu klar til igen at levere store resultater.\n"Dette er et virkelig vigtigt løb for alle, der forbereder sig på klassikerne. I går fik jeg spørgsmålet, om det var lettere eller sværere at vinde igen, men jeg tror, at det er lettere, fordi jeg kan gå ind til løbet velvidende om, hvad der ligger forude", siger Degenkolb om Milano-Sanremo og kommer samtidig med en advarsel til konkurrenterne.\n"Jeg har det tilsvarende til, hvordan jeg havde det i året, hvor jeg vandt. Jeg er er selvsikker og ser frem til i morgen (lørdag, red.)", forklarer Degenkolb.\nDegenkolb missede titelforsvaret i Milano-Sanremo i 2016, men blev året efter nummer syv. I fjor var tyskeren imidlertid igen fraværende ved løbet - denne gang grundet sygdom.\nNyt Trek-Segafredo-talent: Surrealistisk at køre med Mads P »\nOptimistisk Nibali: Min form er ret god »\nTriumferende Ciccone: Jeg kørte smart »\nPoggio klar til Milano-San Remo »


3 mand bred gennem Sving 1 på første omgang – Michael Blom (40) på ydersiden, Morten Christensen (111) i midten af sandwichen, og Rene Sevel Andersen (295) på indersiden. Foto: JJ Media\nTom Jørgensen (217) havde en forrygende duel med Rene Sevel Andersen (265) og Anders Lundgaard (224) i Heat 3. Det blev de to baghjulstrækkere, som slog forhjulstrukne Lundgaard. Foto: JJ Media\nMartin Sørensen havde godt med fart på i kvalifikationen, men sidenhen gjorde kontakt med efterfølgende spin, og fugt i elektronikken livet besværligt for ham. Foto: JJ Media\nMorten Lundgaard måtte trække sig fra weekenden, efter første omgang af løb 2. Hvad teamet først troede, var en knækket trækaksel, viste sig at være noget inde i gearkassen, som ikke lige kunne fikses på få timer. Foto: JJ Media\nTino Vang Jørgensen (22) og Oliver Rømer (31) havde en fantastisk duel omkring 2. pladsen i heat 2 – en placering som han måtte afgive til Rømer på allersidste omgang. Foto: JJ Media\nThue Henriksen (68) og Jens Kristoffersen (32) har kæmpet om mesterskabet gennem hele sæsonen – nogle gange med den ene, og andre gange med den anden som forreste kører. Foto: JJ Media\nJens Jensen (86) var for første gang ude i den nyindkøbte Peugeot 307, og regnvejr med dug til følge på både forrude og briller, gjorde bestemt ikke debuten nemmere. Foto: JJ Media\nEfter besøget i sandkassen i kvalifikationen, var en løs forlygte i heat 1 det eneste problem for Morten Christensen, som var flyvende i regnvejret. Foto: JJ Media\nDet var primært denne vinkel, at Yokohama SuperCup 200 konkurrenterne så Henrik Have Jakobsen fra. Selvom han havde proppet den gamle, svagere motor i Lexus IS200 raceren, havde han stadig god fart på. Foto: JJ Media\nJeff Nigel Lyngø-Grosen – Rookiemester i Yokohama SuperCup 2021. Foto: JJ Media\nMichael Holm – Yokohama SuperCup 200 samt Oldboysmester 2021. Foto: JJ Media\nJens Kristoffersen – Yokohama SuperCup mester 2021. Foto: JJ Media


Hvad er faglig læsning i matematik? (2) - PDF\nHvad er faglig læsning i matematik? (2)\nDownload "Hvad er faglig læsning i matematik? (2)"\n1 Hvad er faglig læsning i matematik? (2) Denne artikel om faglig læsning skal ses og læses i forlængelse af min artikel i det tidligere nummer af Matematik. Her beskriver jeg to interessenter som udtaler sig om emnet - den læsepædagogiske/lingvistiske som vedrører læseprocessen og den fagdidaktiske som vedrører tilegnelsen af viden i matematik. Jeg slår til lyd for at der er brug for mere dialog mellem disse to interessenter, så der skabes en bedre vidensbro mellem ønsket om at forøge læring i såvel læsning som læring i matematikfaget. Det kræver, at man kender hinanden og forstår hinanden. Strømmen af læremidler, undervisningsforløb og kurser som skal igangsætte den faglige læsning i matematik synes dog overrepræsenteret af generelle læsepædagogiske forskrifter, som ikke godt nok er i fase med, hvad matematikundervisning er. Jeg har forsøgt at stå på den anden side af broen for om muligt ud fra fagdidaktiske overvejelser at finde de læringsmæssige merværdier. Lidt firkantet kan man sige, at da faget i sin grundsubstans består af abstrakte begreber er det vigtigt, at eleverne bruger meget tid på at erfare sig til disse begrebers indhold og spændvidde ved at løse varierede typer af matematikopgaver. Man har meget svært ved at læse sig til et arealbegreb - man skal erfare sig til det. Dewey (ham med learning by doing ) skrev tilbage i 1926 om vigtigheden af at læring opnås ved, at eleverne danner deres egne erfaringer - i modsætning til boglig lærdom og andre former for andenhåndsviden. Det betyder, at den tekst eleverne møder i matematik typisk er øvelser og opgaver. De fagtekster, som toner frem som eksempler fra den anden side af broen, har ofte en anden karakter. Det er informerende, forklarende, berettende, instruerende og argumenterende fagtekster. Problemet er, at de forekommer i beskeden grad i læremidler i matematik, og når de er der, fremstår de ofte som halvfabrikata. De berettende tekster (tekstopgaver) er ofte et oplæg til en eller anden kontekst som eleverne skal regne i. Beretningen igangsættes men er ikke gjort færdig - det bliver således eleverne selv som skaber beretningen. De informerende og forklarende tekster smelter ofte sammen til meget korte leksikalske tekster, som mest er tænkt som ordknap opslagsviden fx faktabokse - til forskel fra fx en biologibog, hvor man gennemgår vandets kredsløb. De instruerende tekster er der blevet færre og færre af grundet nyere læringsmæssige metoder, hvor man ønsker, at eleverne selv eksperimenterer med egne problemløsningsmetoder. Ses dog i visse værkstedsmiljøer, hvor man producerer noget som kunne generalisere matematisk indsigt. De argumenterende tekster er næsten ikke-eksisterende. Man kan måske undre sig lidt her idet argumenter og ræsonnementer/bevisførelse kunne gå i spænd sammen. Problemet er nok, at det at beskrive matematiske beviser kan være komplicerede sager i folkeskoleregi. Sådanne tekster optræder derfor først meget sent i skoleforløber og senere i gymnasiale ungdomsuddannelser Artikel 2 matematikbladet 2011 af Bent Lindhardt Side 1\n2 Altså læremidler i matematik er ofte opgavebøger til forskel for mange andre fag, hvor der både er opgavebøger og grundbøger med traditionelle fagtekster. Et dilemma, som ikke tilstrækkeligt fremgår af de forskrifter om faglig læsning, man ser fra danskfolkenes side. Skematitis Noget af det man ser præsenteret i læremidler og ved kurser, når opgaveløsning indgår som faglig læsning er metoder som procesnotater, at regne efter skema el. lign. Det er forretningsgange til eleverne, hvor man forfølger en procedure for at få hjælp til at regne tekstopgaver. Der er mange varianter på markedet - har blot fundet dette på en hjemmeside, hvor man vil hjælpe matematiklæreren med faglig læsning. Udgangspunktet er følgende tekstopgave: Spørgsmål 1 Hvad ved jeg? 2 Tegn 3 Hvad gør jeg? 4 Udregn 5 Svar med tekst 6 Palle, Polle og Ruth går ned til Blockbuster for at leje nogle ordentlig seje film og købe en masse slik og sodavand. Palle lejer 8 film til 25 kr. stykket. Polle køber 5 stk. 1,5 liters colaer til 23 kr. stykket, og Ruth køber 6 poser chips til 14 kr. stykket. Hvor mange penge bruger de i alt? Rubrik 1 og 2 skal formodentlig bruges til, at eleverne skal fokusere på, hvad de har læst og spalte informationerne op i mindre mere overskuelige dele. Forståeligt at tvinge eleven til at se tekstens elementer, men langt fra sikkert at de har erkendt problemstillingen - altså relationerne mellem de enkelte elementer. Rubrik 3 - tegneopgaven - er formodentlig et forsøg på at igangsætte en billeddannelse af problemstillingen - måske problematisk hvis tegning er en barriere for barnet. Der er forskel på det man ser for sig, og det man kan tegne. Man kan måske overbevise eleverne om at primitive skitser er fuldt acceptable men det rykker ikke ved elevens oplevede vanskelighed, som kan forrykke problemstillingen fra selve opgaven. Rubrik 4 er et kendt ønske om at skrive mellemregninger - at udtrykke processen med matematiske symboler og/eller tekst. Det er ikke umiddelbart en hjælp men et ekstra stykke arbejde at skulle formulere dette - men et fornuftigt stykke arbejde til højnelse af forståelsen af hvad der er sket. Rubrik 5 og 6 er formodentlig et forsøg på at skelne mellem en algoritme og et tolket svar. Hvis man har opøvet hovedregning og personlige algoritmer er rubrik 5 formodentlig overflødig - for slet ikke at tale om, hvad de skal gøre, hvis de bruger lommeregner. Artikel 2 matematikbladet 2011 af Bent Lindhardt Side 2\n3 Jeg skal skyndsomt sige, at det ikke er for at nedgøre dette specifikke procesnotat, men for at problematisere procesnotater i al almindelighed. Jeg tror der er nogle muligheder, men også nogle farer som lurer. Mulighederne er det procesnotaterne er til for - at give et støttende stillads til ikke mindst de svage elever så de kan overskue og styre sig igennem løsningen af en såkaldt tekstopgave. Faren er at flere af de skemaer jeg har set er for systematiske. Med det mener jeg, at de kan blive en spændetrøje i stedet for en hjælpeforanstaltning. I en bog af svenskeren Ann Ahlberg (1994) som bygger på hendes afhandling At møde matematiske problemer - en belysning af børns lærende beskriver hun forskningsresultater som omtaler effekten af at skematisere en matematisk problemløsningsadfærd heriblandt forskning af Resnick (1988). Her fik man eleverne til at arbejde efter ledetråde for at blive bevidste om deres opgaveløsning i matematik. Eleverne havde spørgsmålskort som Hvorfor skal vi gøre sådan?, Hvad betyder tallene? osv. - på mange måder identisk med procesnotatspørgsmål. Efter 13 lektioner måtte det konstateres, at det ikke havde særlig effekt på elevernes generelle problemløsningsfærdighed. Der er selvfølgelig flere tolkninger fx at der er alt for lidt tid til at indøve en løsningsadfærd, som fungerer, men det kunne også være at al for formaliseret problemløsningssituation kan medføre at eleverne i stedet for at fordybe sig i problemet og forsøge at forstå det bliver afhængige af at følge den præsenterede strategi (Ahlbergs eget udsagn). Men hvad så - kan vi ikke give eleverne et støttende stillads i deres i opgaveløsning? Jo til en hvis grad, men vi skal passe på med at genindføre den rigtige måde at regne på, som vi har forladt ved læring i regnemetoder. - For det første er der forskel på at skulle løse en opgave ved at skulle udfylde skema og at have tankestrategier til at løse opgaverne med. Her kender mange fx Polyas (fra How to solve it ) principper: Forstå problemet, fremstil en plan til at løse det, udfør planen, se tilbage. Find selv uddybende beskrivelser på nettet fx Problemlosning.pdf - og der er mange andre end ham. Personligt tror jeg vi skal gøre det enkelt ved at tale om tre faser eleverne skal gennemføre: o Før-tanker hvor eleverne beskriver opgaven for hinanden og via gode iagttagelser og antagelser gætter sig frem til et umiddelbart svar. o Fordybelses-tanker hvor de forsøger at løse opgaven ved at indhente de relevante data og bearbejde dem efter egne strategiske overvejelser. o Efter-tanker, hvor de vurderer svarets rimelighed. - For det andet er en matematikopgave ikke bare en lukket tekstopgave. Der er mange forskellige typer af opgaver, som kræver forskellige typer af skemaer for at øge en kreativ og strategisk fornuftig problemløsningsadfærd. Det vil jeg vise noget om i det følgende Artikel 2 matematikbladet 2011 af Bent Lindhardt Side 3\n4 En opgave er ikke bare en opgave Mange spørgsmål og opgaver i matematik lever ikke op til den type af tekstopgaver, som man forventer. En matematikopgave i dag er meget, meget mere nuanceret end de grøftegravningsopgaver som oftest toner frem som eksempler i omtale af faglig læsning i matematik. Her er en række forskellige eksempler: 1) Stil nogle opgaver til den emballage du har fået. 2) _ + _ = _ 3) Hvad koster det at male væggene i klasselokalet? 4) Klip en retvinklet trekant. 5) Hvorfor må man ikke dividere med nul? 6) Beskriv hvordan du trækker fra. 7) ??? Min påstand er - efter at have oplevet, løst og produceret mængder af matematikopgaver - at der findes otte opgavetyper, som har hver deres karaktertræk,karaktertræk, som fordrer forskellige typer af problemløsningsadfærd, og karaktertræk, som måske kunne blive til en diskussion om at faglig læsning i matematik har mere fokus på opgavegenre frem for tekstgenre. Se figur 1. Lukket Praktisk Åben Teoretisk Figur 1 Virkelig Matematik Man skal forestille sig, at terningen rummer alle matematikopgaver i Danmark. De er ikke tilfældigt fordelt, men er orienteret mod de otte hjørner i terningen. Hvert hjørne har sin egen magnetiske kraft som trækker i dem. Den røde pil viser en gradient som går fra gulv til loft i terningen. Gulvniveau svarer til de åbne opgaver og loftniveau svarer til de lukkede opgaver. Som en yderligere bemærkning skal nævnes, at graden af åbenhed kan analyseres ud fra, hvor vidt spørgsmålet er åben, metoden er åben eller svaret er åben. Den grønne pil svarer til en gradient som er orienteret højre - venstre. Yderste højre svarer til rent matematiske opgaver mens det yderste venstre svarer til rent virkelighedsnære opgaver. Artikel 2 matematikbladet 2011 af Bent Lindhardt Side 4\n5 Den blå pil svarer til en gradient som er orienteret ind og ud af papiret. Længst fremme er de opgaver som udelukkende er af teoretisk karakter mens de opgaver der er rent praktiske er længst tilbage. Vi har således otte opgavetyper, som kan karakteriseres ved tre størrelser fx åben - virkelighedsnær og teoretisk. En sådan opgave kunne være Hvor meget tandpasta blev der brugt i morges i Danmark? Den er åben idet såvel metode og svar er meget åbent og at spørgsmålet kræver en række delspørgsmål for at kunne bearbejdes matematisk. Den er virkelighedsnær, fordi den tager udgangspunkt i spørgsmål knyttet til en genkendelig hverdag og kontekst. Den er teoretisk, fordi man vælger at løse opgaven ved brug af fornuftige antagelser og overslag. Prøv selv de andre hjørner og forsøg at finde karakteristiske opgaver. Altså, min tanke er at hver af de otte fremtrædelsesformer af en matematisk opgave kræver hver sin tilgang. Der er forskel på en enkel opgave som og så en opgave som Hvor meget tandpasta blev der brugt i morges i Danmark?. Der er forskel i forventet arbejdstid, der forskel i metoder, der er forskel i kompleksitet, der er forskel i præsentation af løsning osv. Jeg kender ikke endnu konsekvensen af ovenstående overvejelser men inviterer til en diskussion om det. De autentiske tekster Skal man forsøge at kompensere for de manglende fagtekster i læremidlerne, kan man i højere grad inddrage autentiske tekster, der kan forene såvel læring i faget som læsning i faget. Autentiske tekster er hverdagstekster, som har aktualiteten i sig. De skal bruges til noget - de har en funktion som ikke har læring for øje, men kan inddrages for at vise faget matematik som et godt beskrivelsesmiddel - at matematik kan bruges til noget. Fra forskningen understreges det at særligt de svage elever udskiller sig ved at have svært ved at indhente information, bearbejde information og huske information - og forskere foreslår støttende foranstaltninger til hjælp i matematik. Det er derudover et velkendt fænomen, at eleverne ofte forvirres, hvis der er informationer, som står andre steder end i selve opgaven, og forvirringen forøges yderligere, hvis der skal udvælges relevant information og dermed fravælges data som ikke skal bruges. Dette, i sammenhæng med at eleverne bør kunne håndtere matematikholdige fagtekster fra hverdagen, er baggrunden for min anbefaling af en øget brug af autentiske tekster og fokus på øgede strategiske evner til at læse dem. Brug disse tekster til at opøve elevernes evner til at stille spørgsmål hvor de bruger matematik som beskrivelsesmiddel. Opøv eleverne i afkode, bearbejde og tolke data som er relevante i den tid og det sted de er i i deres liv. Artikel 2 matematikbladet 2011 af Bent Lindhardt Side 5\n6 Tag bagsiden af en cornflakespakke, en aktuel artikel fra den lokale avis, et print af DMI vejrmeldingen for selv samme dag, køreplanen, pizzareklamen osv. med i matematiktimerne - som mange gør allerede. Nu får det bare ekstra meget mening, idet det indgår i den faglige læsning. Afsluttende bemærkninger Jeg håber, jeg med ovenstående kommentarer, diskussioner, synspunkter og eksempler kan frisætte mange frustrerede matematiklærere, jeg har mødt i den sidste tid. I gør det bedre, end I selv er klar over. Den forvirring og usikkerhed som pt. spreder sig skyldes en alt for smal og skrøbelig vidensbro mellem den matematikundervisning som foregår i dag og den undervisning læsepædagoger tror vi har i dag. Jeg foreslår derfor, at kommunalt og skoleudpegede generelle læsepædagoger ophører med at være så retningsgivende for, hvad man skal gøre og i højere grad invitere erfarne matematiklærere til såvel form som indhold på faglig læsning, så læsning og læring går bedre i spænd. Jeg foreslår også øget fokus på udviklingsarbejde og forskning i dette felt, så der dokumenteres langt flere nuancer på, hvad faglig læsning er i de forskellige fag. Artikel 2 matematikbladet 2011 af Bent Lindhardt Side 6\nHvad er faglig læsning i matematik? (2) Denne artikel om faglig læsning skal ses og læses i forlængelse af min artikel i det tidligere nummer af Matematik. Her beskriver jeg to interessenter som udtaler\nFaglig læsning i matematik er noget andet\nFaglig læsning i matematik er noget andet Af Bent Lindhardt, lektor Nogle ikke-fagfolk udtaler sig om, hvad faglig læsning er i matematik, og det skaber uberettiget forvirring blandt dygtige matematiklærere.\nSproget i matematik matematik i sproget? Bent Lindhardt. Bent Lindhardt\nSproget i matematik matematik i sproget? 2 3 1 Dialogen det mundtlige 4 Learning by talking Side 5 Det er i den verbale samtale (både den indre og ydre stemme) at man som menneske bliver klogere. Min forskning\nEN rød tråd i tågerne. Hovedspørgsmålet er. Måldifferentiering? eller Metodedifferentiering? Bent Lindhardt\nEN rød tråd i tågerne Hovedspørgsmålet er Måldifferentiering? eller Metodedifferentiering? 1 Måldifferentiering Skal alle elever lære det samme? Kan man diskutere kernestof? Nice to know and need to know\nHvad er faglig læsning i matematik?\nHvad er faglig læsning i matematik? Figur måske en tegning af den bro en sådan gammeldags stenbrog hvor matematikfolket står på den ene side og er ved at lægge sten eller andet og det same på den anden\nProjektet bliver gennemført med særligt fokus på klasse i matematik og klasse i litteraturundervisningen i dansk.\nPROJEKTET OVERORDNET Bedre kvalitet i dansk og matematik er døbt KiDM Projektet er sat i værk af MBUL i samarbejde med Skolelederforeningen og Danmarks Lærerforening. Projektet bliver gennemført med særligt\n10 - Tekstopgaver. Pernille\nPernille Han kan jo godt, når bare han får at vide, hvad han skal. Hanne, en af vores naboer, brokkede sig over sin søns matematikundervisning i 4. klasse. Det gik meget bedre i 3. klasse, der kunne han\nLæsning og skrivning af matematikfagets tekster\n79 Læsning og skrivning af matematikfagets tekster Steffen M. Iversen, Institut for Filosofi, Pædagogik og Religionsstudier, Syddansk Universitet Kommentar til artiklen Læsning af matematikfagtekster i\nHvad er faglig læsning i matematik? Af lektor og lærebogsforfatter Bent Lindhardt, Læreruddannelsen Campus Roskilde Med vores nye lov kom det til at stå officielt. Eleverne skal også kunne læse i matematik\nDiskussionen om it i matematikundervisningen. Morten Misfeldt Aalborg Universitet\nDiskussionen om it i matematikundervisningen Morten Misfeldt Aalborg Universitet Baggrund Minsteriet nedsatte i starten af 2012 en arbejdsgruppe med henblik på at udnerstøtte matematiundervisningen I DK\nTal og Mængder 4B 1973. Matematik som sprog\nTal og Mængder 4B 1973 Matematik som sprog Matematik uden sprog? Matematiktak for fjerde 1998 Forstå matematik? Hvad skal der til for at forstå matematik? Blandt andet at man forstår det sprog der tales\nMatematikkens filosofi filosofisk matematik\nK Ø B E N H A V N S U N I V E R S I T E T Det Naturvidenskabelige Fakultet Matematikkens filosofi filosofisk matematik Flemming Topsøe, topsoe@math.ku.dk Institut for Matematiske Fag, Københavns Universitet


Eksperter: Udenlandsk arbejdskraft gavner dansk økonomi | Penge | DR\nEksperter: Udenlandsk arbejdskraft gavner dansk økonomi\nTre af fire i DR's økonomiske ekspertpanel mener, at udlændinge er en gevinst for samfundsøkonomien.\nSidste år var der 74.217 østarbejdere i Danmark, viser tal fra Jobindsats.dk.\nSelv om de oftest forbindes med løndumping og jobtyveri, så er den udenlandske arbejdskraft faktisk en gevinst for den danske samfundsøkonomi.\nDet mener tre af fire eksperter i DR's økonomiske ekspertpanel, hvor kun én enkelt af de 21 besvarelser, ser den udenlandske arbejdskraft som en trussel.\nLæs også:DA: Vi bliver alle rige af østeuropæiske bærplukkere\n- Jeg ser det kun som en fordel. Vi fordrer åben økonomi andre steder, så er vi også nødt til at tage imod andres arbejde, siger Lars Krull, seniorrådgiver ved Institut for Økonomi og Ledelse på Aalborg Universitet.\n- Og så skaber de en enorm dynamik. Danske virksomheder får input, så vi kan tilpasse os og blive endnu bedre, tilføjer han.\nOgså Bo Sandberg, erhvervsøkonomisk chef i Dansk Erhverv, ser udelukkende den udenlandske arbejdskraft som en gevinst for samfundet:\n- Det er positivt, når der er flere at vælge mellem, når der skal udføres arbejdsopgaver. For Danmark, som er en lille åben økonomi, har det både nu og her og historisk været en fordel, at vi har et åbent arbejdsmarked, siger han.\nLæs også:GRAFIK Her arbejder østeuropæerne\nIkke godt for arbejdsløse\nEn af de få eksperter, der har svaret hverken eller til spørgsmålet om den udenlandske arbejdskraft er en gevinst eller en trussel for samfundsøkonomien er professor og arbejdsmarkedsforsker Per Kongshøj Madsen fra Aalborg Universitet.\n- Det afhænger af, hvor man befinder sig. Er man arbejdsløs, så synes man, at det er en dårlig idé. Får man mulighed for at få lavet noget billigere end ellers, så synes man, at det er godt, siger han.\nPå trods af en høj arbejdsløshed herhjemme, steg antallet af østarbejdere i Danmark fra 2011 til 2012 med 10.000, viser tal fra Jobindsats.dk.\nLæs også:Arbejdsløs: Jeg frygter, mit job bliver taget af polakker\nOg det er netop den økonomiske krise, der gør det svært at vurdere den udenlandske arbejdskraft, mener Per Kongshøj Madsen:\n- I en højkonjunktur, hvor der er job til alle og måske endda behov for nogle flere, så fungerer udenlandsk arbejdskraft som en ekstra ressource i økonomien. Men det er altså en anden situation nu, hvor der er krise.\nEn ting alle i DR's økonomiske ekspertpanel er enige om, er, at der ikke kommer færre udenlandske arbejdere. 7 af 10 forventer en større andel om 10 år, mens resten forventer cirka samme andel på arbejdsmarkedet som i dag.\n- Det bliver mere almindeligt med udenlandske kollegaer. Det skyldes, at EU ruller langsomt hen imod et mere integreret arbejdsmarked. Og så er danske virksomheder også i høj grad internationale, siger professor Per Kongshøj Madsen.


Julegave ideer til hele familie: Denne type gave trender lige nu\nOver halvdelen af os er parate til at modtage en ny type julegave. Det viser en ny undersøgelse, som også afslører, at der dog kun sidste år var 6 procent af os, der gav denne type julegave til vores kære.\nAdventsgaver, kalendergaver og julegaver. Mad og tøj til julefrokosten og taxa hjem igen.\nJa – julen har mange udgifter, og for den pris- og klimabevidste dansker kan højtiden føles som lidt af et mareridt. Faktisk brugte vi hver især 5.130 kroner på julen sidste år ifølge en undersøgelse fra YouGov. Og her gik to tredjedele af beløbet til julegaver.\nMen DBAs årlige Genbrugsindeks viser, at flere og flere danskere benytter sig af en smutvej, der sparer dem penge op til jul:\nVi bliver mere og mere villige til at modtage en brugt gave! Under disse DBA-annoncer kan du læse, hvordan danskerne dog er lidt selvmodsigende omkring brugte julegaver.\nApple er det brand, som flest på DBA søger produkter fra:\nKlik her for at se alle de produkter fra Apple, der er til salg på DBA. Blandt andet iPhones, Mac og iPads.\nVi vil gerne modtage, men tør ikke give\nIfølge Genbrugsindset ville 53 procent af os blive lige så glade for at modtage en second-hand julegave som for at modtage en splinterny. Det er en stigning på 7 procentpoint siden 2017.\nAlligevel er det kun lidt over hver tredje dansker, der kunne finde på at forære deres nære en second-hand julegave.\nOg kigger man på, hvor mange der så rent faktisk placerede en brugt gave under juletræet sidste år, var det beskedne 6 procent af os.\nMen alt i alt er der dog sket små stigninger hen mod, at brugte julegaver bliver mere og mere acceptable. En ny trend er under opsejling – men danskerne mangler lidt mod til at udfordre traditionerne.\nDet er helt tydeligt, at danskerne har fået øjnene op for det enorme potentiale i at købe og sælge second-hand. Men alligevel bliver vi usikre på, om det er ok at give brugte gaver, når vi modtager en ønskeseddel. Det er en skam, for vi kan spare os selv for rigtig mange penge og gøre noget godt for miljøet, hvis vi tør give ting, andre allerede har haft glæde af\nsiger Sabine Danielle Petersen, PR Manager i DBA.\nDu kan derfor med fordel skrive på din ønskeliste, øverst oppe, eller nede i bunden, at alle dine ønsker lige så godt må blive forløst brugt som nye. Eller du kan også blot sprede budskabet mundtligt til din omgangskreds.\nSusan er en af de danskere, der er gået all in. Hun har købt alle sine gaver brugte. Læs hvordan hendes familie reagerede, da de åbnede second hand-gaverne sidste år til jul. Artiklen finder du linket til næst nederst i denne artikel\nLISTE: 5 fordele ved at købe en brugt julegave\nNår du køber brugte gaver, sparer du ikke kun penge på gavebudgettet. Du får i mange tilfælde også købt en bedre gave. Og det er der flere årsager til:\nDet smarte ved at købe en brugt gave er, at man har mulighed for at give noget personligt og ofte en større gave, end man ellers havde haft råd til. Samtidig slipper man også for at enten bestille eller gå ud og købe den i en butik, ligesom man hjælper et andet menneske af med deres ting. På den måde sparer man altså både indkøbet og udsmidet – og dermed en masse ressourcer\nsiger Sabine Danielle Petersen.\nTanken om, at den brugte gave ikke kun gavner pengepungen, men også sparer jordens ressourcer, er faktisk en stor motivation for mange danskere.\nGenbrugsindekset viser, at den næst største motivation til, hvorfor vi handler med brugte sager, er, at vi passer på planetens ressourcer og miljø.\nHver tredje dansker siger, at de køber second-hand for at mindske overforbrug. Det er dobbelt så mange som i 2017.\nSamtidig køber 31 procent af os second-hand for at passe på miljøet, viser undersøgelsen, som også afslører, at halvdelen af de adspurgte ønsker at leve mere bæredygtigt.\nDen største motivation for at købe og sælge brugt er pengebesparelsen/indtjeningen.\nVil du købe brugt for at passe på milljøet, så batter tøj især noget. For modebranchen er en af de mest forurende brancher:\nBluse, Bitte Kai Rand, str. 42, Grå/sort, 100% tynd. Ny…\nSweater, Rubens Saloner, str. 42, Se Foto!, God men brugt\nBluse, Cream, str. 38, Denim blå, Str. M. Sendes gerne for…\nHusk, du kan købe tøj fra hypede brands som Supreme og Han Kjøbenhavn på DBA.\nFakta fra Genbrugsindset 2019\nHar du inden for de seneste 12 måneder købt en gave til en anden person, som var brugt/secondhand? Angiv gerne alle de brugte gavetyper, som du har købt.\nJa, en brugt fødselsdagsgave – 9 %\nJa, en brugt julegave – 6 %\nJa, en brugt gave af anden karakter end de nævnte – 6 %\nJa, en brugt værtindegave – 4 %\nJa, en brugt konfirmationsgave/nonfirmationsgave – 1 %\nNej – 76 %\nDu behøver ikke kun købe gaverne til begivenhederne brugt. For eksempel kan selve brudekjolen eller konfirmaitonskjolen også være købt på DBA. Det er 30-årige Maria fra Horsens et godt eksempel på. Hendes brudekjole var nemlig fra DBA, og alene dét sparede bryllupsbudgettet for 14.200 kroner. Læs mere i linket, som du finder over denne artikel\nHvad ser du som de vigtigste årsager til at købe secondhand-varer?\n2019: 60 %, 2018: 53 %, 2017: 50 %\n2019: 42 %, 2018: 34 %, 2017: - %\n2019: 40 %, 2018: 33 %, 2017: 33 %\n2019: 35 %, 2018: 25 %, 2017: 18 %\nJeg gør noget godt for miljøet\n2019: 31 %, 2018: 21 %, 2017: 21 %\nJeg kan købe ting, jeg ellers ikke har råd til\n2019: 26 %, 2018: 24 %, 2017: 26 %\nJeg får ting, som er unikke og har en historie\n2019: 18 %, 2018: 14 %, 2017: 16 %\nJeg kan godt lide den private handelssituation med andre mennesker\n2019: 7 %, 2018: 6 %, 2017: 7 %\nJeg kan godt lide at fortælle andre om de ting, jeg har købt brugt\n2019: 4 %, 2018: 3 %, 2017: 4 %\n2019: 11 %, 2018: 15 %, 2017: 16 %\n2019: 8 %, 2018: 12 %, 2017: 15 %\nDet, flest søger efter på DBA, er en sofa:\nChaiselong, uld, 3 pers. , Idemøbler, Lækker uld sofa i…\nChaiselong, uld, 5 pers. , Bolia, Sælger denne sofa fra…\nChaiselong, stof, 4 pers. , Lido, Lækker lysegrå loungesofa…\nI skrivende stund er der hele 14.812 annoncer, der ”rimer” på ’sofa’. På DBA er der alt fra sovesofaer til hjørnesofaer.\nJa – 38 %\nNej – 44 %\nVed ikke – 18 %\nNej – 49 %\nJa – 28 %\nNej – 53 %\nVed ikke – 19 %\nRapperen Kesi har også været ude i at købe en brugt gave. Faktisk en lidt dyr en af slagsen. I artiklen, som du finder linket til herover, kan du læse, hvad det var, kunsteren ville forære sin lillebror i gave - brugt\nDet ville jeg ikke have noget imod – 53 %\nDet ville jeg ikke bryde mig om – 25 %\nVed ikke – 22 %\nDet ville jeg ikke have noget imod – 49 %\nDet ville jeg ikke bryde mig om – 27 %\nVed ikke – 24 %\nDet ville jeg ikke have noget imod – 46 %\nDet ville jeg ikke bryde mig om – 28 %\nVed ikke – 27 %\nSonos er vældig populært tech lige nu. Og der er mange annoncer med det på DBA:\nHøjttaler, SONOS, One gen. 2 , aktiv, Perfekt, Smarte…\nHøjttaler, SONOS, Sprit nye 2 stk. Sonos One SL -…\nHøjttaler, SONOS, Sprit ny Sonos SUB (3 generation) -…\nKlik her for at se alt det Sonos-udstyr, der er til salg på DBA.\nOm Genbrugsindekset 2019\nDBA Genbrugsindfor for eksempelempel 2019 blev lanceret d. 2. juli 2019. For fjerde år i træk har DBA kortlagt den danske genbrugsøkonomi ved at gennemføre en repræsentativ befolkningsundersøgelse.\nUndersøgelsen er foretaget via Userneeds online panel blandt mere end 2.000 respondenter i alderen 18-70 år og ved at analysere brugeradfærden på DBA. Læs hele Genbrugsindfor for eksempelempelet her.\nLego er det brand, næstflest på DBA søger efter ting fra. Så måske du skulle sælge noget Lego til jul? Eller købe det?\nSexolog Jakob Olrik fortæller i denne artikel, hvorfor din kæreste bliver mere glad for din gave, når den er købt brugt frem for ny. Han siger, det er mere romantisk, og det kan du få uddybet i artiklen.\nMangler du inspiration til hvilken gave, du skal give til din far, bror eller mande-kæreste, så kig med i vores idé-liste, her. Tag dig ikke af, at det er fars-dag-gaver, for de kan også bruges til julegaver til mænd i almindelighed.\nEr du på jagt efter gaver til din søster, mor eller pige-kæreste, så kig med i denne artikel, hvor vi har en liste parat til dig.\nDu kan også læse om Susan, der sidste år kun købte brugte gaver til familien. Hvordan det blev modtaget, kan du få svar på, her.\nHvordan ville danskerne reagere på at få en brugt gave, og hvilke ting har de eventuelt allerede foræret væk, brugt? Det får du svar på i videoen, her:\nLego er en af de ting, der bliver søgt mest efter på DBA, op mod jul:\nKendisserne bruger også DBA:\n'Guld i gemmerne' - se vores 4 afsnit, her:\n'Sofa' er det, som flest søger efter på DBA\nBang og Olufsen på DBA


Flere vindere er fundet i Bornholms Tidendes Grand Prix » Bornholms Tidende\n9. AUG 2016 • 07:38 • GRAND PRIX\nFlere vindere er fundet i Bornholms Tidendes Grand Prix\nMed to løb tilbage af Bornholms Tidendes Grand Prix 2016 er mange ting allerede faldet på plads – men der er også flere aldersklasser, hvor der kan ske ting og sager, når Pakhusløbet (i aften) og Borgedalsløbet (den 4. september) løber af stabelen.\nDet forklarer grand prix-pointtæller Keld Christensen.\nSikkert er det, at Christina Skou bliver vinder af kvindernes grand prix. Med 320 point indhentet kan hun ikke trues – hun kan oven i købet forbedre sit pointtal en smule ved at slutte langt fremme i de sidste par løb.\nHerreklassen derimod, den er stadig usikker.\n– Det ser dog ud til, at kun Alex Mogensen har mulighed for at vinde med fulde 400 point, såfremt han stiller op i mindst ét af de sidste to løb i år – og vel og mærke vinder et af disse løb, lyder det fra Keld Christensen.\nI aldersklassen piger 2008-2012 bliver Maria Mai Pedersen meget svær at vælte af pinden, og hun kan vist også allerede nu betegnes som klassevinder.\nI aldersklassen drenge 2008-2012 er klassevinderen også fundet – nemlig Karl-Emil Kjær Dellgren, Rønne, da ingen mere vil kunne true hans position på førstepladsen.\nI drengenes ungdomsklasse er Jacob Serup Kirkeby, Nyvest, nu en suveræn vinder med maks point, mens Miriam Asvarisch er vinder af veteranklassen for kvinder 1956 og ældre.\nDer kan hentes point i maksimum otte løb i dette års løbsserie.\nSe den samlede stiling her\nFotograf: Allan Rieck\nAakirkebyløbet blev afviklet fredag aften\nDans og Gymnastikopvisning\n3. APR 2019 • 09:06 • GRAND PRIX\nDen samlede stilling efter Nyvestløbet\n30. MAR 2019 • 18:25 • GRAND PRIX\nSpecial Olympics-løbere dominerede Nyvestløbet – her er resultaterne\n3. JAN 2019 • 06:30 • GRAND PRIX\nHer er årets 10 grand prix-løb\n2. JAN 2019 • 18:35 • GRAND PRIX\nLotte og Alex fører i årets første grand prix-stilling\n1. JAN 2019 • 17:55 • GRAND PRIX\nNytåret blev løbet ind\n5. OKT 2018 • 15:05 • GRAND PRIX\nHer er årets sidste grand prix-stilling\n14. AUG 2018 • 06:57 • GRAND PRIX\nHer er årets næstsidste grand prix-stilling\n2. JAN 2018 • 08:29 • GRAND PRIX\nStort billedgalleri: Mange løb nytåret ind\n27. DEC 2017 • 09:10 • GRAND PRIX\nNy arrangør af Nytårsløbet disker op med stor lodtrækningspræmie


Gibraltar bådregistrering - fra £ 1150 GBP\nGibraltar Ship Register er et godt valg for alle fartøjsejere, der ønsker at være en del af det britiske register og flyve med det røde banner til en lav pris. Gibraltars flagregistrering er en ligetil, enkel procedure med 4 forskellige kategorier af registrering: fuld, bareboat, foreløbig eller skib under konstruktion. Britiske borgere, britiske statsborgere, der er afhængige af territorier, britiske oversøiske statsborgere og statsborgere fra EU eller EØS og virksomheder, der er registreret inden for EU eller EØS, kan registrere et skib i Gibraltar, forudsat at de har en majoritetsinteresse i skibets ejerskab.\nDerfor kan en ikke-EU-borger let registrere et skib i Gibraltar ved at oprette en sovende UK LTD. eller Gibraltar LTD. at holde der båd i ejerskab og overholde reglerne for registrering af båd i Gibraltar. Vi kan opsætte enten UK LTD eller Gibraltar LTD for dig i løbet af få dage.\nGibraltars perfekte placering har gjort det til et populært tilflugtssted for lystbåde og fritidsfartøjer. Som indgang til Middelhavet og Atlanterhavet tjener det som et klargøringsstop for lystbåde, der begiver sig ud på en Atlanterhavsfart - en ekstra attraktion er dens toldfrie status for spiritus og brændstof, fremragende udvalg og tilgængelighed af tørre varer af høj kvalitet og de kendte genstande afgørende for transatlantiske passager. Derudover løber brændstofpriserne omkring 40% mindre end for eksempel i Spanien.\nDu kan registrere dit skib i Gibraltar som privat ejer eller virksomhedsejer\nDen mest almindelige måde at registrere et fartøj på er under en UK LTD. eller Gibraltar virksomhedsstruktur. Dette har flere fordele såsom fortrolighed, og det kan arrangeres, at dit navn ikke vises på nogen yacht eller firmadokumenter. Den byrdefulde opgave at ændre ejerskabsoplysninger i Yacht Registry kan overvindes ved blot at overføre ejerskabet af virksomheden. Ejerskab, selvom en struktur også kan overvinde dyre arveafgiftsproblemer, give arveafgiftsfordele og yde aktivbeskyttelse.\nHvad er fordelene ved Gibraltar yachtregistrering?\nYachten vil føre det ødelagte britiske flag (Red Ensign) sammen med den internationale anerkendelse, beskyttelse og prestige, der følger med det.\nEvnen til at søge hjælp fra en hvilken som helst af de britiske ambassader og konsulater over hele verden, hvor skibet kan være placeret.\nDen juridiske titel på bådeejerskab ved registrering eller overdragelse af ejerskab er ligetil.\nAlle vitale detaljer vedrørende yachten er indeholdt i registret og i Certificate of British Registry ('Blue Book').\nRegisteret er en offentlig optegnelse, der er åben for inspektion af interesserede tredjeparter, såsom købere og / eller potentielle långivere, der tilbyder sikkerhed med hensyn til ejendomsret.\nAktionærer eller virksomhedsdirektører behøver ikke være bosiddende i Gibraltar\nYachten behøver ikke at blive undersøgt årligt\nRegistreringsprocessen er generelt hurtig og ligetil\nRegisteret gør det muligt for ejeren at bortskaffe båden let på en omkostningseffektiv og rettidig måde.\nAlle lovlige prioritetslån skal registreres, hvilket gør det muligt for interesserede parter at fastslå ud fra denne offentlige optegnelse, om en yacht er fri for behæftelser eller registrerede pantret.\nHvilket papirarbejde er nødvendigt for at registrere min yacht i Gibraltar?\nHvis skibet, der skal registreres i nyt, og aldrig er blevet registreret andetsteds tidligere, skal vi forsynes med et bygningscertifikat, der skal være forseglet eller gummistemplet fra bygherren (e) og angive, for hvem skibet var bygget.\nHvis skibet ikke er et nyt skib og i øjeblikket er registreret i en havn, der ikke er britisk flag, skal vi forsynes med en salgsregistrering, der angiver salget af skibet til Gibraltar-selskabet, og som skal godkendes af en konsul eller en notar, der kan vidne om leverandørens nationalitet.\nHvis skibet i øjeblikket sejler under det britiske flag, er det tilstrækkeligt med en almindelig salgsopgørelse uden nogen form for certificering.\nHvis skibet er købt fra et britisk emne (eller selskab), og det ikke er registreret tidligere, ville vi kræve, at ansøgeren forelægger os en række salgsfremskrivninger fra den oprindelige ejer til dato.\nHvert fartøj, der søger registrering i Gibraltar (undtagen dem, der opfylder kriterierne beskrevet i punkt f nedenfor), skal fremlægge et måle- og tonnageundersøgelsescertifikat, der skal udføres af repræsentanter for et af følgende anerkendte syndikater:\nHvis et fartøj, der søger omregistrering i Gibraltar, kan fremlægge certificeret dokumentation vedrørende enhver EU-havnemyndighed, der bekræfter, at skibet er opdateret i overensstemmelse med deres registreringskrav, og forudsat at denne dokumentation opfylder godkendelsen fra Gibraltar Yacht Registreringsdatabase, så kan kravene til at få foretaget en måling og tonnageundersøgelse udført på skibet forenkles ved hjælp af homologeringen af de oplysninger, der vises på disse dokumenter for at opfylde britiske standarder.\nHvordan opretter jeg en UK LTD til at eje yachten?\nEnhver kan eje en yacht under Gibraltar-flag, men kun EU-statsborgere må holde båden under deres personlige navn, mens andre bliver nødt til at holde båden gennem et EU-firma. Det kræves ikke, at ejeren af yachten er bosat i Gibraltar eller endda i EU. Ejerens bopæl er slet ikke relevant.\nHvis du ikke er EU-borger, opretter vi en UK LTD. for dig, og du vil overføre ejerskabet af dit skib til denne sovende LTD. Da LTD kun bruges til at eje en båd, behøver du ikke betale nogen skat eller foretage nogen regeringsarkivering. En salgsregning skal underskrives for at overføre ejerskabet af din yacht til din nye UK LTD. Vi laver denne salgsregning for dig, ellers kan du lave din egen. De samlede omkostninger ved opsætning af dette er kun £ 275 GBP.\nVi kan også oprette et Gibraltar-firma til dig:\nDownload og udfyld vores standardfirmaansøgningsskema, som er designet til at give dig en trinvis tilgang til opsætningen af dit Gibraltar-firma. Hvis du skulle udskrive denne formular og arbejde dig igennem dens sektioner, kan du derefter e-maile eller faxe gennem din færdige version, så vi kan have alle de nødvendige oplysninger ved hånden for at kunne fortsætte med betyder noget på dine vegne.\nI sidste ende vil vi kræve, at du sender os det originale underskrevne dokument sammen med alle andre papirer, der er anført nedenfor:\nGiv os certificerede rigtige kopier af en original regning, kontoudtog, kreditkortudskrift, kopi af kørekort eller ID-kort eller lignende dokument (ikke ældre end 3 måneder) for at angive bevis på adresse for hver foreslået direktør, aktionær , Gavnlig ejer og / eller autoriseret underskriver af virksomheden.\nNB I tilfælde af virksomhedsdirektører og / eller aktionærer forventer vi at blive forsynet med:\nEn certificeret ægte kopi af inkorporeringscertifikatet\nEn certificeret ægte kopi af memorandum og vedtægter.\nEt certifikat om incumbency, der viser navnene og adresserne på selskabets direktører og aktionærer.\nVenligst sørg for at give os en henvisning fra en bankmand, advokat eller en revisor, der skal læses i henhold til det vedlagte udkast til hver foreslået gavnlig ejer af virksomheden.\n* NB Henvisningen skal ideelt set rettes til:\nSuite 4, 2. sal, The West Wing,\nGiv os certificerede ægte kopier af pas til hver foreslået direktør, aktionær, gavnlig ejer og / eller autoriseret underskriver af virksomheden.\nGiv os en kopi af din Curriculum Vitae.\nHvad koster det at registrere min båd i Gibraltar?\nGBP £ 1150 - TIL REGISTRERING AF FARTØJ MED PRIVAT EJER\n* inkluderer ikke måling og tonnageundersøgelse\nGBP £ 1425 - TIL REGISTRERING SOM GIBRALTAR-EJER (Vi opretter en UK LTD. FOR DIG)\nGBP £ 1850 - TIL REGISTRERING SOM GIBRALTAR-EJER (Vi opretter en GIBRALTAR LTD. FOR DIG)\nLad os tage os af din Gibraltar Yacht Registration.


Stige transportbånd til chokolade producenter og leverandører - Yangzhou Quanda Metal Mesh Belt Co., Ltd.\nIndre > Produkter > Madnetbælte > Stigen transportbånd til chokolade\nStigen transportbånd til chokolade\nTrapesformet transportbånd til chokoladeproduktion, også kendt som metalbånd eller trådnetbånd. Det trapesformede transportbånd består af vandrette stænger og lodrette spiraler. Stangen er som en ramme, den stabiliserer spiralen og vil ikke afbøje til begge sider. Antallet af stænger eller spiraler kan være en eller flere.\nProduktnavn: Trapezformet chokolade transportbånd\nTrapesformet transportbånd til chokoladeproduktion, også kendt som metalbånd eller trådnetbånd. Det trapesformede transportbånd består af vandrette stænger og lodrette spiraler. Stangen er som en ramme, den stabiliserer spiralen og vil ikke afbøje til begge sider. Antallet af stænger eller spiraler kan være en eller flere. Derudover kan stangen være lige eller buet, og spiralen kan være flad eller rund. Vores konstruktionstransportbånd inkluderer flade ståltransportbånd, dobbeltafbalancerede flettede bælter, kompositbalancerede flettede bælter og trapezformede transportbånd. Flade ståltrådtransportbånd bruges meget i arkitektonisk dekoration. Den stærke struktur og det stabile konstruktionstransportbånd kan arbejde i lang tid under meget vanskelige forhold.\nAnvendt materiale: rustfrit stål, kulstofstål, kobber, aluminium, messing osv.\nSpiraltype: rund eller flad.\nSpiraldiameter: 1,2 mm-10 mm.\nSpiralhældning: 3 mm-38 mm.\nStangtype: lige eller buet.\nStangdiameter: 1,3 mm-5 mm.\nOverfladebehandling: galvaniseret, oxideret eller malet.\nFarve: original metalfarve eller sprøjtet i andre farver.\nBalanceret vævning, dobbeltbalanceret vævning.\nKonventionel vævning, sammensat afbalanceret vævning / kormelvævning.\nFladt ståltrådsbælte, fladt fleksibelt bælte, stangforstærket bælte.\nTrapesformet kædebælte, fleksibelt kædebælte, kædedrevbælte. Kantnetbæltet er vendt op. Normal størrelse: 82 mm x 30 m, 0,914 m x 30 m, 1 m x 30 m, 1,22 m x 35 m osv.\nTrapezformet chokolade transportbånd funktioner:\nÅben maskestruktur, hurtig dræning og fri luftcirkulation. Glat, flad overflade. Hygiejne-let at rengøre. Let at udskifte beskadigede eller slidte dele. Sammenlignet med andre transportbånd af metal er det økonomisk. høj styrke.\nHot Tags: Stigen transportbånd til chokolade, Kina, producenter, leverandører, fabrik, engros, fremstillet i Kina, tilpasset, høj kvalitet, på lager, pris, tilbud\nChokolade mesh bælteChokolade transportbånd


Slagelse-nederlag i Erdem-farvel - sn.dk - Sport Sjællandske\nCagri Erdem spillede sin sidste divisionskamp for Slagelse B&I. Foto: Jens Wollesen\nArtiklen: Slagelse-nederlag i Erdem-farvel\nSlagelse-nederlag i Erdem-farvel\nSport Sjællandske - 05. juni 2021 kl. 17:28\nSlagelse B&I satte punktum for sæsonen i 2. division med noget af en fuser, da de tabte med 0-1 til Vanløse IF.\nKampen blev samtidig den sidste af sin slags for Cagri Erdem, der stopper karrieren.\nI en noget rodet første halvleg, præget af mange tekniske fejl, var det gæsterne fra Vanløse, der burde være gået til pausen med en føring. Udeholdets offensiv drev gentagende gange gæk med SBI-forsvaret, men effektiviteten udeblev.\nMed lidt held, og en vaskeægte feberredning af Slagelsemålmand Christoffer Monty i det 31. minut, kunne SBI derfor gå til pausen med status quo på resultattavlen.\nNetop Christoffer Monty havde fået chancen fra start, imens det normale førstevalg, Sebastian Olsen, så til fra bænken.\nKampmønsteret var fra anden halvlegs begyndelse det samme med københavnerne i teten.\nI det 58. minut gik den derfor heller ikke længere for hjemmeholdet. Vanløses Asger Højmark Jensen sendte et par meter fra feltkanten et missil helt op i højre målhjørne og ind bag en chanceløs Christoffer Monty.\nForrygende scoring og en fortjent føring til udeholdet.\nI kampen sidste halve time bølgede spillet frem og tilbage med flere chancer i begge ender.\nSBI's Nicklas Venzel var med fem minutter tættest på en udlignende scoring, da han efter et hjørnespark kunne se sin afslutning strejfe overlæggeren.\nPå trods af masser af chancer - specielt til udeholdet - blev det ved den ene scoring og et 0-1-nederlag.\nVestsjællænderne fik dermed ikke revanche for efterårets omvendte opgør, hvor SBI blev sendt hjem med 0-3.\nDagens resultat betyder samtidig, at Slagelse-mandskabet slutter sæsonen af med en placering på rækkens niendeplads, imens Vanløse slutter på den ottendeplads Slagelse besad inden kampen.\nDa Zouher Abdullatif overtog rollen som cheftræner fra Ulrik Balling i vinterpausen lå holdet med 14 point - blot fire point fra nedrykningsstregen. Med Abdullatif ved roret er det i foråret blevet til 18 point - otte point fra nedrykningspladserne.\nKampen blev også et farvel til Cagri Erdem, der inden kampstart til stående applauser modtog blomster, da han har besluttet at indstille karrieren.\nDet var derfor også en tydelig berørt nummer 6, der - i en respektfuld og symbolsk afsked - lod sig udskifte i det 6. minut.\nAndetsteds i rækken var der drama til det sidste, hvor fire hold kæmpede om én enkelt billet til næste sæsons 3. division.\nHer blev den helt store vinder Roskilde KFUM, som med en sejr over FA 2000 gled forbi Brønshøj og Avarta, der sammen med Skovshoved og AB Tårnby i den kommende sæson således er at finde i Danmarksserien.


Baseret på en virkelig flykapring tilbage i den sovjetiske republik Georgien, er 'Hostages' en retro-thriller med gedigen spænding og et fascinerede indblik i livet bag jerntæppet. Her lever en gruppe attraktive og - efter forholdene - velbjergede unge kunstnertyper et liv på kanten af loven med indsmuglede Beatles-lp'er og vestlige forfattere i jakkelommen. Men vennerne har større planer for deres oprørstrang, og en novemberdag i 1983 kaprer de Aeroflot afgang 6833 med kurs fra Tbilisi til Leningrad. Resultatet står i historiebøgerne, men Rezo Gigineishvili skildrer det med tilbageholdt åndedræt og overrumplende action. Det virkeligt fascinerende er dog menneskene bag geværerne, og de unge idealisters naive amatørisme er næsten lige så chokerende som militærets lakoniske brutalitet.\nMedvirkende: Merab Ninidze, Tina Dalakishvili, Irakli Kvirikadze, Darejan Kharshiladze\nInstruktør: Rezo Gigineishivili


2020 | gjern-natur.dkGjern Natur\nLivestreaming den 24. november, Grønlands indlandsis\nProfessor i kvartærgeologi Nikolaj Krog Larsen fra København Universitet og professor i geofysik David Lundbek Egholm fra Aarhus Universitet holdt et spændende foredrag om Grønlands indlandsis.\nDer har ikke altid været indlandsis på Grønland. For 540 millioner år siden lå Grønland på den sydlige halvkugle af jorden og var ikke dækket af is. Senere bevægede kontinenterne sig mod nord, og Grønland kom til at ligge, som vi kender det i dag. Indlandsisen fylder 2,38 mill. km3, og havene vil stige med 7,4 m, hvis det hele smelter. Indlandsisens omfang har varieret meget henover tid. Variationer i solindstråling og jordens bevægelser i forhold til solen påvirker temperaturen og dermed isen. I de iskerner, der er hentet op på Grønland, har forskerne fundet ud af, at Grønlands midte flere gange har været isfrit. Forskerne benytter sig af computersimuleringer for at se, hvordan isen vil udvikle sig under forskellige betingelser. F. eks hvor hurtig isen vil smelte, hvis vi fortsætter med at udlede CO2 i samme tempo som hidtil. Under indlandsisen gemmer der sig spændende ting. Bl.a. har Nikolaj Krog Larsen været med til at finde et kæmpe krater i det nordvestlige Grønland. Forskerne mener, det er sandsynligt, at det er et krater, der er dannet af en meget stor meteor, som slog ned for nogle få tusinde år siden.\nLivestreaming den 3. november, Dybhavet – nyt fra en ukendt verden.\nProfessor i biogeokemi Ronnie Nøhr Glud fra Syddansk Universitet og professor i biogeokemi Bo Barker Jørgensen fra Aarhus Universitet tog os med ned i dybhavet.\nDybhavet er stadigvæk uudforsket, og det kræver specielle fartøjer at komme ned på bunden og lave målinger og tage prøver. Der er et stort tryk nede i dybhavet, så der kan ikke leve dyr og planter i gængs forstand, livet dernede er domineret af mikroorganismer. 99% af arterne kender vi ikke endnu. Der er stor forskel på hvor mange næringsstoffer, der er i dybhavet. Så man siger at der enter er ”sult” eller ”fest”. Hvor der er varme kilder eller vulkaner er der mange næringsstoffer og dermed ”fest”. Livet går meget langsomt på de store dybder, der er eksempler på bakterier, der har en generationstid på 3.000 år. Det er en meget anderledes verden, som vil blive udforsket meget mere i de kommende år.\nLivestreaming om Tang tirsdag den 27. oktober 2020.\nAnnette Bruhn, seniorforsker i marin økologi, fortalte meget engageret om tang. Tang har været værdsat i Østen i over 1000 år, hvorimod tang blev regnet som fattigmandskost i Vesten. Det er først i de senere år interessen for tang er steget i Vesten. Her i landet har restaurant Noma været med til at gøre tang populært. Tang bruges blandt andet som proteiner til dyr og mennesker, til tørret tang, pesto, tangsalat, til ølbrygning og som smagsforstærker til is. Tang indeholder mange unikke kostfibre, mineraler, vitaminer og antioxidanter. Vi kan få sunde tarme, af at spise tang. Tang er også nyttigt for klimaet og havmiljøet. Tangskove optager både næringsstoffer og CO2. Der var smagsprøver undervejs i foredraget. Vi smagte på sukkertang, søl og søsalat. Sukkertangen smagte dejligt, men søsalaten var noget sej.\nTusmørketur ved Allinggård Fredag 9. oktober\nAftenhimmelen var mørk med truende skyer kl. 19.30, og det blev hurtigt mørkt. På P-pladsen fik de 35 deltagere refleksveste på inden vi gik mod Allinggård Gods. Vi havde små stop undervejs, vor naturvejleder Vibe Søndergaard Jensen fortalte i lyset af lygterne. Der var imponerende store træer som sitkagran, eg og bøg, forskellige svampe med deres kendetegn, skvalderkål og lange stendiger med mulige bosteder for diverse små dyr.\nVed Allinggård Gods fik vi en forfriskning og dele af godsets historie fortalt af Vibe og Niels. I mørket fik vi nogle glimt af et fint område med bygninger, park, kanal mm.\nTuren fortsatte på en smal sti langs en skrænt ved en sø. I lyset af lygterne så vi skov med store træer og svampe. Alle stoppede, slukkede lygterne og lyttede. Endelig hørte vi en dyrelyd – en and.\nSå selv om det var sparsomt med dyr og lyde, var det en fin oplevelse at være ude i mørket med en dygtig guide.\nSvampetur i Lille Amerika med Peter Lange, søndag 27. september\n30 børn og voksne samlede denne søndag masser af forskellige svampe i skovbunden ved Lille Amerika/Gjern-Skannerup Kommuneplantage. Da plantagen er offentlig ejet, var der mulighed for også at begive sig udenfor stierne, og det var ofte her, de mest spændende fund blev gjort. Vejret havde været perfekt forud for turen, så svampene havde fået tilstrækkelig med fugt til at udvikle sig gennem en længere periode, så her var både friske svampe og svampe, der var ovre den pæneste tid.\nBlandt de svampe, der blev fundet, var brunstokket rørhat, Karl Johan, snydekantarel, men ingen rigtige kantareller. Her var også birkerørhat, brungul rørhat, hulstokket rørhat, der ikke er så almindelig i andre egne af landet og der var lærkerørhat, som navnet antyder, vokser den i nærheden af lærketræer.\nSkægget mælkehat med sin smag af peber og forskellige fluesvampe blev også fundet, ligesom parykblækhat og forskellige skørhatte var blandt fundene.\nEfterfølgende gennemgik Peter Lange de mange fund og man kunne få sin kurv checket, så man ikke kom hjem med en giftig svamp.\nSejltur på Tange Sø, fredag 28. august\n35 deltagere mødte ved Ans Sejlklub og blev fordelt i 10 af medlemmernes både. Vi sejlede i stille og gråt vejr over Tange Sø.\nVi så det idylliske Lagunen og sejlede derefter ind i kanalen mod Tangeværket. Undervejs blev det snakket om løst og fast i bådene. Og spurgte man om hvad vi kunne se langs med søen, fik vi gode svar og beskrivelser. På vej tilbage mod Ans betragtede vi vestsiden af søen.\nEfter en dejlig sejltur kunne vi nyde medbragt mad og drikke i klubbens nye og fine klublokale. Bådførerne fik overrakt en vingave og en tak, med et ønske om en ny tur næste sommer.\nSnapsetur i Egedalsmosen den 19. august med Jan Kristiansen.\nVi var ca. 30, der mødte op for at lære om snaps og urter. Vejret var ikke med os, det startede med regn, men det hjalp straks på humøret, da Jan Kristiansen startede med at servere en snaps lavet på perikon. På vej ned til Egedalsmosen hørte vi om at bruge friske skud fra grantræer og blade fra birketræer til snaps. Da vi nåede ned til Egedalsmosen, var der igen mulighed for at smage forskellige snapse, der i blandt selvfølgelig porsesnaps, når vi nu var i en porsemose. Vi hørte om mange forskellige urter og deres anvendelsesmuligheder i snapse. Derefter var der lejlighed til at samle urter og bær i mosen til senere brug. Vejret var efterhånden blevet bedre, og vi blev belønnet med en regnbue over mosen. Da vi nåede tilbage til Jans bil, var der flere smagsprøver til tredje halvleg. Her fandt vi ud af formålet med gråbynke, det smager nemlig fantastisk i snaps.\nMere om Jan Kristiansens snapseinteresse kan findes her:\nWalk, talk & eat med Gjern Borgerforening og Gjern Natur den 31. juli 2020.\nI det flotteste sommervejr mødte vi ca. 60 personer op på Gjern Hotel for at starte turen med en ”forret”, som var Salsa med indisk salat. Herefter var vi klar til at begive os ud på ruten. Det gik fra Hotellet over engen til anlægget videre mod Amerikavej, Falkenkær og Lille Amerika. Vi nød de blikstille søer, vilde blomster og det herlige sommervejr. Og det kunne blive endnu bedre, vi fortsatte til Skannerup og kom til Paradiset, som åbenbart er den gamle skole i Skannerup. Her var vi mange, der aldrig havde været. Efter skolen gik vi mod Holmstol og fik en fantastisk udsigt over marker og gårde. Fra Holmstol fortsatte vi ad Lille Møllevej op i skoven og videre til Gjern Kultur- og Idrætscenter, hvor Bettina havde disket op med et overdådigt kage og dessertbord. Det nød vi med god samvittighed efter mere end 5 km på gåben. De seje fortsatte med en godnatøl på Gjern Hotel.\nI Paradiset, Skannerup\nUdsigten over Holmstol\nGå - spis - oplev naturen lørdag 27. juni i Overholt Plantage\nDen sidste udgave af kombinationen spis og oplev naturen blev lørdag den 27.juni afviklet i Overholt Plantage. Som i de tidligere udgaver var det Gjern Hotel, der stod for forplejningen med 3 stationer undervejs, mens Gjern Natur havde fundet opgaver frem til især børnefamilierne. Her skulle man bl. a. identificere nyplantede træer, svare på spørgsmål om blåbær i skovbunden, om udsigtspunkter og om hvad man må plukke i en privat skov som Overholt.\nTuren gik rundt i skoven, dels på allerede anlagte skovveje, dels ad dyreveksler, hvor man normalt ikke kan komme. Turen var på små 4 km og bød på tur gennem såvel nobelisplantage som egekrat og en mindre bøgeskov. Fra kanten af de stejle skrænter og Randershøj var der udsigt mod nord mod Gjern Bakker, men dog ikke helt til Randers, som det siges, man engang har kunnet se fra gravhøjen på toppen af højen.\nGå - spis - oplev naturen lørdag 20. juni\nGjern Natur og Gjern Hotel fortsatte succesen med Gå - Spis – Oplev naturen” arrangementer lørdag den 20.6 med en gourmettur.\nTuren var 5 km lang med både naturmæssige og kulinariske oplevelser krydret med hjernegymnastik.\nFra Gjern Hotel gik Just og jeg mod Anlægget og den første servering. Vi lagde ud med bobler, laksemousse og kulmule. Efter en tur rundt om fodboldbanen, og over en flot bro, fortsatte vi op ad Hjarddalsvej, hvor vi blev belønnet med hvidvin og rejecocktail samt en herlig udsigt. Undervejs var der hjernesport, gæt en udsigt.\nTuren fortsatte ud ad Banestien og efter endnu en stejl stigning op af Finmarken og videre ad en markvej, nåede vi station 3 med grillpølser og rosé direkte fra flasken. Nu var vi kommet så langt ud, som vi aldrig havde været før, her var en fantastisk udsigt. På stedet fandt vi også en svær opgave, vi skulle identificere 4 dyrekranier.\nSidste station i naturen fandt vi i Eriks skov, nu var vi næsten på hjemmebane. Her fik vi Boeuf Bourguignong med dejlig australsk rødvin, som vi roligt kunne nyde, da vi jo var på gåben. Vi sluttede af på Gjern Hotel med dejlig dessert.\nTuren kan downloades som Gjern rute C\nOrienteringsoplevelse i Amerika Plantage søndag 24. maj\nUdstyret med kort og en liste over poster begav de ca 45 deltagere sig tidsmæssigt forskudt ud i den fine natur i og ved Troldbjerg og Amerika Plantage. Her kunne man vælge mellem gåruter, løberuter eller cykelsruter af forskellig længde og alt efter valg fik man tildelt et antal af Findveji-poster, der skulle lokaliseres undervejs. Nogle af posterne var lette at finde, andre lidt bedre gemt, men det gav udfordringer både til benene og til hjernen.\nVel tilbage ved bålhytten på Troldbjerg var der servering af kaffe og kage.\nHele arrangementet var lavet i samarbejde med Gjern Borgerforening, der havde stået for alt det praktiske.\nArbejdsaften i Egedalsmosen 13-14. maj\nDa der var overvældende interesse for at give en hånd med til arbejdsaftnen i Egedalsmosen, blev der etableret 4 hold, der hver især sørgede for rydning af uønsket vækst i moseområdet. Bevæbnet med sav eller grensaks samt godt humør blev der med behørig afstand til hinanden fjernet store mængder af især små birketræer, men også små fyrretræer og piletræer måtte lade livet til fordel for porsen, hedelyngen, klokkelyngen og mosebølle. På nuværende tidspunkt er kærulden begyndt at vise sine hvide totter, hvilket især er en følge af, at området har fået mere lys, efterhånden som anden vækst er fjernet.\nMosen er trods en tør forudgående periode, et vådt område, hvilket nogle af deltagerne måtte sande - ikke alle steder slog længden af støvleskaftet til.\nMange tak for hjælpen til alle, der har givet en hånd med.\nGå - spis - oplev naturen 25. april og 2. maj\nI samarbejde med Gjern Hotel havde Gjern Natur arrangeret 2 vandreture i og omkring Gjern, hvor der var indlagt poster med små opgaver som hjernegymnastik samt forplejningsposter, hvor Gjern Hotel stod for servering af små retter til børn og voksne.\nDe mange deltagere blev sendt afsted på forskellige tidspunkter for at overholde afstandkrav, men så man samtidig kunne opleve de samme naturmæssige omgivelser og løse de samme opgaver.\nDen første tur var mest beregnet for voksne, mens tur nr 2 mest var for børnefamilier, idet denne tur var lidt kortere og især gik på stier og skovveje. Trods nærheden til Gjern for begge ture, var der alligevel en del, selv lokalkendte, der kom ud på lokaliteter, de aldrig havde været før. Men det var ikke blot lokale, der deltog i turene, man kom også langvejs fra for at deltage i denne noget usædvanlige tur.\nGjern Hotel havde på de 4 forplejningsposter sørget for gode madoplevelser og der var god plads til at sidde rundt omkring i græsset eller i skovbunden. Alle var gode til at vise hensyn og holde afstand, og samtidig komme videre på ruten, så der blev plads til de næste grupper. Stor ros og tak til deltagerne herfra. Uden dette var det ikke muligt at gennemføre turen.\nTuren 25.4 kan downloades fra Wikiloc: Gjern rute B\nTuren 2.5 kan downloades fra Wikiloc: Gjern rute A\nForplejning i dyrlægeskoven\nForplejningspost 3 25.4\nEt par selvstændige deltagere\nEt tiltrængt hvil efter en lang tur\nForplejningspost 1 2. maj\nGæt hvad der er i glasset\npicnic i skovbunden\nForplejningspost 3 2. maj\nVar det noget med et stykke pizza?\nDen årlige affaldsindsamling strakte sig over en længere periode, hvor mange har været behjælpelige med at indsamle affald i naturen. Poser og handsker har kunnet afhentes på centrale steder i området. Silkeborg Kommune sørgede som sædvanligt for bortskaffelse af det indsamlede affald. Desværre måtte vi i år undvære de hyggelige sammenkomster i forbindelse med affaldsindsamlingen.\nMange tak til alle indsamlere for hjælpen med at holde naturen ren.\nInsektvoldsfrø og blomsterfrø til alle medlemmer, marts\nDa corona umuliggjorde afholdelse af møde om flere insekter og fugle i din have (mødet bliver afholdt på et senere tidspunkt), valgte vi i Gjern Natur at uddele en lille hilsen til vore medlemmer med 2 små poser med frøblandinger, en til en insektvold og en pose med blomsterfrø til at tiltrække insekter til din have.\nMange medlemmer har meldt tilbage om såning i haven, nogle har endog tilsået en del større arealer end de 5 m/2, posens indhold rakte til.\nTak for det og held og lykke med flere insekter og fugle i din have.\nTirsdag 10. marts. Fremtidens natur\nProfessor i økologi Jens-Christian Svenning, Institut for Bioscience, Aarhus Universitet fortalte ved det Livestreamet foredrag fra Århus Universitet om Jorden som en levende planet fyldt med mange forskellige livsformer. Men Jordens store befolkning presser nu naturen, og Jens-Christian Svenning fortalte om menneskets påvirkning af jordens biodiversitet og om de konsekvenser, det ville have for den fremtidige natur.\nTilhørerne blev også indført i både menneskets og klimaets rolle i forhold til stor eller lille biodiversitet på kloden og i Danmark.\nOnsdag 12. februar Generalforsamling og foredrag om mårhund\n1. Anne Søndergaard og Tove Trantofte blev valgt som stemmetællere.\n2. Erling Lemming blev valgt som dirigent. Erling erklærede generalforsamlingen for lovlig.\n3. Margaret Skovsen aflagde beretning om alle årets aktiviteter og takkede vore lodsejere og bestyrelsen. Beretningen blev godkendt.\n4. Niels aflagde regnskab. Regnskabet blev godkendt.\n5. Kontingentet for 2020 bliver uændret 100,- kr. for enkeltmedlemmer og 200,- kr. for en husstand. Budgettet blev godkendt.\n7. Gunner Skov Jensen og Bente Kjær Jensen blev genvalgt til bestyrelsen.\nGunnar Johansen blev genvalgt som suppleant og Kaj Møller blev nyvalgt.\n8. Torben Povlsen blev genvalgt til revisor.\n9. Eventuelt. Vi fik tilbudt hjælp til at få vores stier på IT. Det sagde vi ja til.\nOmkring 65 deltog i generalforsamlingen\nEfterfølgende holdt naturforvalter Karl Åge Dalbæk Andersen et spændene foredrag om især mårhunde og deres indtog i Danmark. Karl Åge kom ind på mårhundenes levevis og biologi, formeringhastighed og skadevoldende egenskaber overfor andre dyr, især fugle og fugleæg.\nDesuden omhandlede foredraget også en orientering om vaskebjørnens indtog i Danmark og problemer med undslupne mink i naturen.\nOnsdag 29. januar Infomøde om Projekt Insektvold\nGjern Natur har starter et projekt for at forbedre forholdene for insekter i området og dermed også for fuglene. Til mødet var inviteret landmænd med jord indenfor tidligere Gjern kommunes område samt Morten DD Hansen til at orientere om de nuværende forhold for insekter. Desuden deltog naturkonsulent Hanne Juncker Friis, der orienterede om mulighederne for etablering af insektvolde i marker, om vedligehold og placering af insektvolde sam om forholdet til forskellige tilskudsordninger. Efterfølgende orienterede planteavlskonsulent Erik Pedersen om gavlige virkninger af insektvolde i forhold til markdrift og viste ved eksempler, hvor man kunne placere insektvoldene.\nKnap 70 landmænd havde taget mod invitationen og efterfølgende viste der sig en stor interesse for at få etableret et sådant tiltag.\nGjern Natur er behjælpelige hermed i form af betaling for frø samt for såning, mens landmanden selv står for jordarbejdet, der klares med en sammenpløjning til en forhøjning på omkring ½ meter. Længden af forhøjning er fleksibel, som der er plads til i markplanen.\nSåfremt man ikke havde mulighed for at deltage i mødet, kan man kontakte Gjern Natur, hvis man gerne vil gøre en indsats for naturen i form af en insektvold.\nSøndag 26. januar Besøg i væksthusene i Århus\nEn flok på godt 40 personer deltog i en guidet rundvisning i Væksthusene, hvor deltagerne besøgte blandt andet ørkenområder og Middelhavsområdet. Her fortalte guiderne om, hvordan kaktus tilpasser sig tørke og vækstforhold, om hvordan agaver kun sætter frugt en gang i livet, om hvordan baobab-træer gennem deres hule stammer transporterer vand til træets krone og om, hvordan forskellige planter tilpasser sig, så de ikke bliver udsat for dødbringende angreb af dyr og insekter.\nFlere klimazoner kom deltagerne igennem og klimaændringer og klimatilpasning for planter blev også berørt under rundvisningen.


City Express Junior Chihuahua i Chihuahua til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 59 ejendomme i Chihuahua.\nAvenida Cristobal Colon 100, Complejo Industrial Chihuahua, Chihuahua, Mexico, 31109 - Se på kort\n"The place is good and at a good price. The rooms are small,..."\nMere om City Express Junior Chihuahua\nNår du besøger Chihuahua, så vil du rigtigt føle dig hjemme på City Express Junior Chihuahua, der tilbyder kvalitetsovernatning og fantastisk service. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med byens største attraktioner, som Museo Semilla, Museo del Mamuth, Museo de la Lealtad Republicana, inden for kort afstand, vil gæster elske dette hotels beliggenhed.\nPå City Express Junior Chihuahua sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. For at nævne blot nogle få af hotellets faciliteter tilbydes der blandt andet gratis trådløst internet på alle værelser, reception åben hele døgnet, bagageopbevaring, parkering, mødefaciliteter.\nSom en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda aircondition, skrivebord, telefon, fjernsyn LCD-/plasmaskærm, satellit-/kabel-tv, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Hvis du søger komfortabel og bekvemmelig overnatning i Chihuahua, så er City Express Junior Chihuahua dit hjem væk hjemmefra.


Katrine Greis-Rosenthals Danmark – UD & SE\nTekst:Peter Nicolai Gudme ChristensenFoto:Karen Rosetzsky, Colourbox\n”I de sidste 15 år er jeg kommet her med tre veninder til jul for at nyde deres julebord. Her står tiden stille, og indretningen, menuen og gæsterne forandrer sig ikke. Efterhånden har jeg også gjort det til en tradition for mine børn at lade dem komme med og opleve et København, som ikke er sådan lige til at opstøve længere.”\n”Jeg tilbragte et år i Rødkilde på en fantastisk højskole i starten af mine tyvere og kan få ’hjemve’, når jeg tænker på fredfyldte Stege Nor, de bakkede marker, Stege by og den lille, særlige, selvforsynende ø Nyord i Stege Bugt.”\n”En totaloplevelse, hvor gastronomi, natur, service og kro glider elegant i én bevægelse.”\nKatrine Greis-Rosenthal, 35, er skuespiller og kendt fra blandt andet ’Lykke-Per’. Aktuel i ’Smagen af sult’, hvor hun spiller over for Nikolaj Coster-Waldau.\nhttps://www.udogse.dk/wp-content/uploads/kgr_landscape.jpg 900 1755 Benjamin Dane /wp-content/uploads/UdogSe_logo.svg Benjamin Dane2021-05-10 03:00:592021-05-13 14:36:31Katrine Greis-Rosenthals Danmark