INDKALDELSE VAR FOR SEN - Ejendomsforeningen Fyn\nINDKALDELSE VAR FOR SEN\nHuslejenævnet i Middelfart har ved en afgørelse af 25. maj 2016 fastslået, at udlejer havde indkaldt lejeren for sent til fraflytningssyn, jf. lejelovens § 98, stk. 3. Huslejenævnets flertal lagde til grund, at et brev sendt som A-post er 2 dage om at komme frem, hvorfor lejer er indkaldt med mindre end 1 uges varsel. Dette til trods for, at parterne, efter indkaldelsen var nået frem, havde truffet afgørelse om afholdelse af fraflytningssyn med kortere varsel.\n“Sagen vedrører uenighed i forhold til flytteopgørelse, dateret 15. oktober 2015, udvisende kr. 17.383,15 i udlejers favør.\nNævnets flertal har vedtaget at afvise udlejers krav på refundering af istandsættel-sesudgifter, da lejer ikke er indkaldt med mindst 1 uges varsel, jf. lejelovens § 98 stk. 3, jf. stk. 5.\nUdlejer skal inden 6 uger tilbagebetale depositum med fradrag for huslejerestance for august måned.\nLejers krav udgør 9.300,-.\nBeløbet forrentes efter boligreguleringslovens § 17 stk. 3.\nNævnets afgørelse er ikke enstemmig, idet et mindretal i nævnet finder, at udlejer har indkaldt lejer til flyttesyn med behørigt varsel, jf. lejelovens § 98, stk. 3.\nDet fremgår af sagen, at udlejer er ejer af mere end én beboelseslejlighed.\nVed skrivelse af 10. august 2015 blev den tidligere lejer indkaldt til fraflytningssyn i lejemålet Skovvej 15D, 5463 Harndrup tirsdag den 18. august 2015 kl. 10.00.\nFlyttesyn blev rent faktisk afholdt den 17. august 2015. Den nærmere årsag til flytning af flyttesynet er ikke afdækket.\nDet er ikke klart, hvornår indkaldelsen til flyttesyn er kommet frem.\nSpørgsmål om, hvorvidt formalia er overholdt, påses af huslejenævnet ex officio. Nævnets flertal har lagt til grund\n- At udlejer er professionel udlejer\n- At udlejer bærer forsendelsesrisikoen for rettidig indkaldelse til flyttesyn\n- At brev med indkaldelse er afsendt mandag den 10. august 2015\n- At breve sendt som A-post som udgangspunkt anses for at være kommet frem to hverdage efter afsendelsen, altså onsdag den 12. august 2015, jf. princippet i U2012.33Ø\n- At der således ikke er afgivet 7 dages varsel til det fastsatte syn den 18. august 2015\n- at en aftale om ændring af flyttesyn til en dato, der ligger forud for det oprindelige flyttesyn under de omstændigheder ikke kan reparere på manglende korrekt afgivet varsel\nNævnets mindretal har lagt til grund:\nat lejer ved brev af 10. august 2015 er indkaldt skriftligt med A-brev til fraflytningssyn den 18. august 2015,\nat det fremgår af Post Danmarks hjemmeside, at ”Et almindeligt A-brev har dag-til-dag-service på alle hverdage”, hvorfor brevet ifølge Post Danmark er fremme den 11. august 2015,\nat lejer efterfølgende retter henvendelse til udlejer med ønsket om, at fraflytningssynet gennemføres den 17. august 2015 pga. lejers overtagelse af nyt lejemål,\nat lejer under sagen i øvrigt ikke har bestridt, at indkaldelsen er nået frem inden for det, som Post Danmark anser for sædvanlig leveringtid,\nat det følger af lejelovens § 98, stk. 3, at der kan aftales et kortere varsel end en uge, når lejeforholdet er ophævet eller opsagt,\nat en sådan aftale kan ”reparere” på en eventuel manglende rettidig indkaldelse til syn,\nat dommen i U2012.33Ø ikke kan føre til en generel konklusion af, at alle breve, der er sendt som A-post, først må anses for kommet frem to hverdage efter afsendelsen,\nat denne dom i øvrigt omhandler beregning af frister i forhold til en sags indbringelse for boligretten, jf. boligreguleringslovens § 43, stk. 2.\nMindretallet finder derfor, at udlejer har indkaldt lejer med behørigt varsel, jf. lejelovens § 98, stk. 3, og at fristen på 1 uge til indkaldelse er uden betydning i denne sag, da tidspunktet for det faktisk afholdt fraflytningssyn blev aftalt mellem parterne.\nNævnets afgørelser træffes ved stemmeflertal, jf. Boligreguleringslovens § 42, stk. 3.\nNævnet går ud fra at advokaterne informerer deres klienter om afgørelsen.\nDet fremgår af lejelovens § 113a, at hvis en udlejer ikke efterlever en endelig kendelse fra huslejenævnet og huslejenævnet bliver gjort opmærksom herpå, da skal huslejenævnet indberette det til Grundejernes Investeringsfond.\nHver af parterne kan inden 4 uger efter modtagelse af afgørelsen indbringe denne for Boligret-ten, Domhuset, Albanigade 28, 5000 Odense C. Indbringelse for Boligretten sker ved udtagelse af stævning og kan ikke ske ved henvendelse til nævnet.\nHuslejenævnets afgørelse i sag 2015-012190-39 om lejemålet Skovvej 15 D, 5463 Harndrup.\nNote: Huslejenævnet ligger med sin afgørelse op til en meget rigid fortolkning af fristen på 1 uge i lejelovens § 98, stk. 3. Fortolkningen støttes på på GD 2013/42 Ø, Justitsministeriets cirkulæreskrivelse om beregning af klagefrister.


Kvalitetsleder til Vejdirektoratets projektstyringsenhed, Vejdirektoratet, Skanderborg | Jobfinder\nVil du have spillerum til at udvikle og implementere en stærk kvalitetsstyring i en stor organisation? Trives du i en proaktiv og opsøgende rolle? Så har vi en spændende stilling til dig.\nTlf.: 7244 2246\nLedelse* (123), Byggeri & anlæg* (139)\nAdministration (Ledelse) (3), Kvalitetsstyring (3), Ledelse i byggeriet (3), Veje og cykelstier (2), Veje & broer (5)\n”Du får her muligheden for at sætte en klar strategisk retning for kvalitetsområdet og være vores fyrtårn i udviklingen og styrkelsen af Vejdirektoratets arbejde med kvalitetsledelse i vore anlægsprojekter – det er en kompleks, men også meget vigtig opgave,” fortæller afdelingsleder Ida Rasmussen.\nSom kvalitetsleder på Vejdirektoratets anlægsprojekter har du til opgave at understøtte projektledelsen i kvalitetsarbejdet, så alle projekter gennemføres i den bestilte kvalitet. Du skal også vejlede projektlederen i at definere de relevante kvalitetskrav for projekteret.\nDu understøtter, at der sker kvalitetsplanlægning og kvalitetskontrol i projekterne, samt at der foreligger dokumentation af kvalitetskontrol både af interne leverancer og eksterne leverancer fra f.eks. rådgivere og entreprenører.\nHerudover vil du få ansvar for at koordinere vidensopsamling fra evalueringer og audits i projekterne og sikre, at opsamlet viden indarbejdes i relevante procedurer og instruktioner. Du vil i den sammenhæng skulle holde overblik over og sikre fremdrift i enhedernes arbejde med forbedringsforslagene og give konkret sparring til, hvordan modtagerne kan behandle forslagene til forbedringer.\nTil sidst bliver du også forperson for Kvalitetsledelsesnetværket, der er en tværfaglig intern arbejdsgruppe, som har ansvar for at udarbejde nye processer, instruktioner og paradigmer relateret til projektstyring, og sikre at eksisterende kvalitetsledelsesdokumenter altid er opdaterede og tilgængelige.\nKvalitetsbevidst og dygtig kommunikatør\n”Vi ser gerne, at du er god til at samarbejde og kan kommunikere kvalitetsarbejdets vigtighed, men du skal også være pragmatisk og kunne sætte foden ned ved behov. Vi har et renommé for at opretholde et meget højt niveau af kvalitet i vores projekter, og dette renommé skal du være med til at opretholde,” afslutter Ida.\nhar god erfaring med kvalitetsledelse fra lignende komplekse projekter eller organisationer. Du har evt. en efteruddannelse inden for kvalitetsledelse.\narbejder struktureret, er i stand til at skabe et godt overblik og har fokus på kvalitet i alle detaljer\ner god til at samarbejde og sikre tværfaglig koordinering og forståelse i en større medarbejdergruppe med til tider modsatrettede interesse\nkan facilitere f.eks. evalueringer og workshops med engagement og fokus på at understøtte og videreudvikle kvalitetsledelsesarbejdet i organisationen bedst muligt\nkommunikerer sikkert både skriftligt og mundtligt på dansk og engelsk\nDet kan være, at du har en baggrund som ingeniør, men du kan også komme fra en helt anden branche eller uddannelse, hvor kvalitetsledelse har været i centrum.\nDu vil blive ansat i Vejdirektoratets Anlægsdivision, som har til opgave at varetage projektstyringen af Vejdirektoratets større og mindre anlægsprojekter i hele Danmark samt sikre projekternes anlægsoverslag og økonomiske analyser.\nDu bliver en del af afdelingen Større Anlæg, som består af 27 engagerede og dygtige medarbejdere, der arbejder med forskellige aspekter af styring af anlægsprojekter, som projektledelse, økonomistyring, byggeledelse og kvalitetsledelse. Medarbejderne er tilknyttet kontorer i Skanderborg og Fløng.\nDu vil blive ansat og aflønnet efter gældende statslig overenskomst med mulighed for forhandling af tillæg alt efter dine kvalifikationer. Der er mulighed for ansættelse som specialkonsulent.\nVejdirektoratet er en styrelse under Transportministeriet. Dit ansættelsesområde vil være Transportministeriet med de til enhver tid tilhørende institutioner. Du vil blive ansat i Vejdirektoratet på adressen Thomas Helstedsvej 22, 8660 Skanderborg\nHvis du vil vide mere om stillingen, er du velkommen til at kontakte afdelingsleder Ida Rasmussen på idra@vd.dk eller telefonnummer 7244 2246\nSend dit CV senest d. 06.02.2022. Vi forventer at afholde samtaler i uge 6.


El Toro Viejo, Brigham City - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nFlyrejser til Brigham City\nForslag til aktiviteter i Brigham City\nAlle hoteller i Brigham City Tilbud på hoteller i Brigham City Billig rejse Brigham City\nAlle restauranter i Brigham City Restauranter i nærheden af El Toro Viejo\nAlle aktiviteter i Brigham City Aktiviteter i nærheden af El Toro Viejo\nBrigham City VIST FOR NYLIG Der blev ikke fundet nogen resultater OPRET PROFILnærSøg Om Brigham CityHotellerRestauranterForslag til aktiviteterFlyrejserFlyselskaberDet bedste i 2017SupportcenterLog på Tilmeld dig Mine rejser Bookinger Gennemse\nUSA Utah (UT) Wasatch Range Brigham City Restauranter i Brigham City El Toro Viejo\nNr. 3 af 30 Restauranter i Brigham City $$ - $$$\nMexicansk 680 S Main St, Brigham City, UT 84302-3274+1 435-723-1911Website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,0 74 anmeldelserFremragende47 %Rigtig god29 %Gennemsnitlig10 %Dårlig10 %Frygtelig4 %Åben nusø12:00 am - 8:00 pmma - to11:00 am - 9:00 pmfr - lø11:00 am - 10:00 pmAlle åbningstider KØKKENER Mexicansk PRIS $$ - $$$VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING 680 S Main St, Brigham City, UT 84302-3274Alle oplysninger Forbedr denne registreringEr der gode vegetarretter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Tager denne restaurant imod reservationer?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til brunch?Ja Nej Ved ikke Specialiserer denne restaurant sig i mad fra det sydvestlige USA? Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til store grupper?Ja Nej Ved ikke Er dette en latinamerikansk restaurant? Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til frokost?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til middag?Ja Nej Ved ikke Er der gode glutenfri retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til morgenmad?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelseAnmeldelser (74)Medlemsvurdering Fremragende26Rigtig god14Gennemsnitlig6Dårlig1Frygtelig0Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (47)Engelsk (74)Sprog Dansk (47)Engelsk (74)Se, hvad de rejsende siger: 1-10 af 47 anmeldelser\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejKrishnkumar25Singapore131Anmeldt 3 uger siden Fantastisk mexicansk fællesHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejldybgBrigham, Ut6739Anmeldt 23 maj 2017 God mad og gode priser.Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejAJ DBrigham City, Utah74Anmeldt 12 april 2017 Fantastisk sted at samle vennerMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejCarrie H52Anmeldt 10 april 2017 fra mobile enheder Autentisk mexicansk madHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNej84BRUCEBrigham City262Anmeldt 14 marts 2017 Fantastisk serviceHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejChuckEricksonBaker City, Oregon, United States911Anmeldt 4 marts 2017 Det var alle såååå godt.MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejGhostraveler1959Clearfield, Utah14447Anmeldt 18 oktober 2016 Fantastisk frokost og fremragende serviceMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejGreg D202Anmeldt 17 oktober 2016 fra mobile enheder Det er værd at køreHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejfruitcortBrentwood, Tennessee102Anmeldt 28 september 2016 fra mobile enheder Fantastisk mexicansk restaurantMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejdinahwritingPerry City, Utah, USA237Anmeldt 13 september 2016 Maden, servicen og ledelse er fremragendeHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nForrigeNæste12345Opdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenIdle Isle Cafe The110 anmeldelser 1,49 km væk Old Grist Mill Bakery98 anmeldelser 1,33 km væk Bert's Cafe and Grill29 anmeldelser 1,33 km væk Seværdigheder i nærhedenBear River Migratory Bird Refuge108 anmeldelser 4,62 km væk Willard Bay State Park26 anmeldelser 9,1 km væk Crystal Hot Springs113 anmeldelser 19 km væk American West Heritage Center29 anmeldelser 20,66 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på El Toro Viejo.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSend\n680 S Main St, Brigham City, UT 84302-3274 Placering:


han hun og hunden: Webportalen 3udestuetilbud.dk skaffer dig priser paa skillevaeg\nWebportalen 3udestuetilbud.dk skaffer dig priser paa skillevaeg\nDet kan per definition være et tidskrævende og irriterende projekt at kontakte et antal uafhængige skillevæg fagspecialister, med det ene formål at rekvirere konkurrerende opgavetilbud. Selv at få lokaliseret en, med plads i kalenderen til at tage vare på arbejdet, kan ofte være en stor udfordring.\nFor skillevæg fagspecialister, udgør denne tilbudsordning en helt målrettet reklame, i stedet for at betale kapitalen til telefonbogen, forskellige husstandsomdelte lokalaviser, De Gule Sider med videre. Førhen har metoden været, at man som køber selv kontakter adskillige konkurrerende fagmestre fra nærmiljøet, i det tilfælde at man har et skillevæg arbejde, der skal varetages. Hvis tendensen stadig vil udvikle sig blot tæt på ligeså hastigt, er det ganske snart sluttet.\nFagspecialisternes fordele ved at bruge metoden, kan klart skues på de ekstra bestillinger der kan behandles, holdt op imod tidligere tiders måde, da køber som regel måtte lokalisere skillevæg eksperter igennem den lokale telefonbog, som skillevæg selskabet selvfølgelig på samme vis var nødt til at betale for. Via hjemmesiden 3udestuetilbud.dk er det muligt at få indhentet tre konkurrerende opgavetilbud at vurdere på alt fra skillevæg over fototapet til energimålere samt stort set alle øvrige almene projekter. Det er jo som bekendt uforpligtende og gratis. Servicen fra 3udestuetilbud.dk er 100% gratis og ingen tvinger dig til at afslutte en handel.\nFremlæg bare din forespørgsels karakter på webportalen. 3 håndplukkede uafhængige specialister opretter kontakt til dig med det formål at fremlægge en pris på skillevæg projektet. Det er nu ganske almindeligt at få indhentet priser på computeren. 3udestuetilbud.dk er et tilbudssystem, som med lethed bygger broen mellem fagvirksomhed og køberen.


Cozy Court Motel i Sechelt (BC) til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\n5522 Inlet Avenue, Sechelt, Sechelt (BC), Canada - Se på kort\n"thanks for letting me bring my dogs, the price is right, wor..."\nMere om Cozy Court Motel\nMed en praktisk beliggenhed i Sechelt (BC) er Cozy Court Motel et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nCozy Court Motel tilbyder også mange faciliteter der vil berige dit ophold i Sechelt (BC). For at nævne blot nogle få af hotellets faciliteter tilbydes der blandt andet gratis trådløst internet på alle værelser, familieværelse, grillfaciliteter.\nNyd værelsesfaciliteter i høj kvalitet under dit ophold. Nogle værelser indeholder opvarmning, altan/terrasse, vækkeur, telefon, fjernsyn, der er med til at hjælpe gæster med at få ny energi efter en lang dag. Hotellet tilbyder vidunderlige fritidsaktiviteter, som have, der er med til at gøre dit ophold uforglemmeligt. Cozy Court Motel er et idéelt sted for rejsende der efterspørger charme, komfort og bekvemmelighed i Sechelt (BC).


Kina H3 førte forlygte Kit producenter og leverandører - tilpassede - Lanseko Limited\nLysstærke led pære lyskilde er gradvist populariseret i kontor, hjem, og andre steder, hvor belysning anvendes på grund af energibesparelser, lang levetid, og bløde og ikke-blænding egenskaber. Senere fik jeg på bilen. Cool-farvet LED forlygter er generelt egnet til eftermontering køretøjer. Du...\nLysstærke led pære lyskilde er gradvist populariseret i kontor, hjem, og andre steder, hvor belysning anvendes på grund af energibesparelser, lang levetid, og bløde og ikke-blænding egenskaber. Senere fik jeg på bilen.\nCool-farvet LED forlygter er generelt egnet til eftermontering køretøjer. Du kan vælge farven på LED-forlygter efter dine behov. De varme farver vil gøre dig føle sig mere afslappet, og de kølige farver vil give dig en "lyse følelse".\nHot Tags: H3 førte forlygte kit, Kina, producenter, leverandører, tilpasset


Hill's Prescription Diet™ k/d™+Mobility diætfoder til katte - 5kg - PD Feline k/d™ + Mobility 5kg\nHill's Prescription Diet™ k/d™+ Mobility diætfoder til katte - 5kg\nHill's Prescription Diet™ k/d™+Mobility diætfoder til katte er sammensat af dyrlæger til at hjælpe med at håndtere katte med nyrelidelser. Dette foder er sammensat med kontrolleret fosfor og lavt natrium indhold til at støtte nyre- og hjertefunk...\nHill's Prescription Diet™ k/d™+Mobility diætfoder til katte er sammensat af dyrlæger til at hjælpe med at håndtere katte med nyrelidelser. Dette foder er sammensat med kontrolleret fosfor og lavt natrium indhold til at støtte nyre- og hjertefunktion, og støtter din kats evne til at løbe, klatre og springe på bare 3 uger. Hill's Prescription Diet™ k/d™+Mobility støtter vitalitet og årvågenhed hos ældre katte, og har en forbedret aminosyreprofil til at støtte din kats naturlige evne til at opbygge muskelmasse dagligt. Dette foder har desuden den patenterede "Enhanced Appetite Trigger (E.A.T.)™ " teknologi, som stimulerer appetit hos katte med nyrelidelser, hvilket giver op til 35 % større kalorieindtag hos katten end andre nyrediæter på markedet. Denne diæt fås også som vådfoder i lækre portionsposer.\nwith Chicken: Risgrits, animalsk fedt, kyllinge- (21%) og kalkunmel, majsglutenmel, hvede, ærteprotein, tørret hele æg, fiskeolie, mineraler, koncentrat, cellulose, sojabønneolie, tørret roepulp, L-carnitin, vitaminer, taurin, sporstoffer og beta-caroten. Med en naturlig antioxidant (blandede tocoferoler).\nDisse tabeller er kun vejledende, da kattes behov er forskellige.1,2Juster fodringsmængden for at vedligeholde optimal kropsvægt.\nEn 85 g portionspose svarer til 19 g af tørfoderet.9\nSuper god recept diæt\nMin kat med begyndende nyresvigt må ikke få andet end k/ d produkter og heldigvis er han vild med det.\nDog rækker 5 kg. Ikke langt med 2 ældre katte og man kunne ønske sig alternative pose størrelser og mængderabatter.


Odds tip UD Las Palmas - CF Reus Deportiu 19/08/18\n> ud las palmas vs cf reus deportiu segunda division\nodds tip & odds sammenligning 19/08/18 UD Las Palmas - CF Reus Deportiu\nOdds tip til kampen mellem UD Las Palmas og CF Reus Deportiu i runde 1 af Segunda División 2018/2019. Kampen spilles på Estadio de Gran Canaria (Las Palmas de Gran Canaria, Spanien) den 19.08.2018 kl 22:00.\nStatistik & tips UD Las Palmas - Reus Deportiu\nUD Las Palmas har tabt eller spillet uafgjort i 9 ud af deres seneste 10 kampe.\nCF Reus Deportiu har vundet eller spillet uafgjort i 5 ud af deres seneste 10 kampe.\nUD Las Palmas har tabt med præcis 1 mål i 7 ud af deres seneste 10 kampe.\nCF Reus Deportiu har vundet med præcis 1 mål i 3 ud af deres seneste 10 kampe.\nDer er scoret under 1,5 mål i 5 af UD Las Palmas's seneste 10 kampe.\nDer er scoret under 1,5 mål i 5 af CF Reus Deportiu's seneste 10 kampe.\nBetfair matcher dit første bet med den allerhøjeste 100 % odds velkomstbonus på markedet - du får helt op til 3000 kr. Læs mere om Betfaris velkomstbonus her!\nUD Las Palmas præstation i de sidste 10 hjemmekampe\nCF Reus Deportiu præstation i de sidste 10 udekampe


Apartment Vesterhavsgade D- 112 i Thyborøn til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nOm Apartment Vesterhavsgade D- 112\nNår du besøger Thyborøn, så vil du rigtigt føle dig hjemme på Apartment Vesterhavsgade D- 112, der tilbyder kvalitetsovernatning og fantastisk service. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. På Apartment Vesterhavsgade D- 112 sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. Gæster der opholder sig på dette vidunderlige hotel kan blandt andet benytte sig af gratis trådløst internet på alle værelser, familieværelse. Atmosfæren på Apartment Vesterhavsgade D- 112 afspejles på hvert eneste værelse. opvarmning, fjernsyn, opvaskemaskine, bruser er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Apartment Vesterhavsgade D- 112 er et idéelt sted for rejsende der efterspørger charme, komfort og bekvemmelighed i Thyborøn.


NordicBet betting tilbud – Freebet til Danmark-Sverige.\nnordicbet fa et freebet hvis du spiller pa sverige danmark\nNORDICBET: FÅ ET FREEBET HVIS DU SPILLER PÅ SVERIGE-DANMARK\nPhilip Castel Preisler\nDer er kæmpe drama i Stockholm på Friends Arena, når Sverige tager imod Danmark. Begge hold kæmper for en EM-billet, så der er garanti for spænding og drama. NordicBet giver nu dig muligheden for at få et gratis bet på returopgøret i Danmark, hvis du spiller et odds på kampen i Sverige. Sign-up hos NordicBet og læs mere nedenfor.\nHos NordicBet er de vilde med Bet 1 – Get 1. Nu har de endnu et tilbud, hvor du kan få et 100 kr. freebet på returopgøret i Telia Parken den 17. november. På denne måde skulle underholdningen gerne være sikret.\nDet eneste du skal gøre for at udnytte dette tilbud, er at følge disse simple trin:\nRegistrer dig til kampagnen i billedet foroven. Har du ikke en konto, skal du oprette dig hos NordicBet først.\nLav et singlespil kampens vinder (1X2) på præcis 100 kr/10 EUR/10 USD før kampstart på Sverige – Danmark, der spilles lørdag d. 14. november.\nDu vil i løbet af 72 timer modtage et freebet på 100 kr. til returopgøret Danmark – Sverige, som spilles d. 17. november!\nDit freebet vil kunne anvendes på din kupon, når du har valgt et bet på Danmark – Sverige, der spilles 17. november.\nGå til NordicBet her\nVær opmærksom på at hvis du angiver en anden e-mail-adresse end den, der er registreret til din konto, så vil væddemålet være ugyldigt, og du vil ikke modtage dit freebet. Der kan desuden kun modtages et freebet pr. person, og det kan kun benyttes én gang.\nVELKOMSTBONUS TIL NYE KUNDER\nHvis du endnu ikke er kontoindehaver hos NordicBet, så kan du nu få en NordicBet velkomstbonus på op til 1000 kr. Det vil sige at ved første indbetaling til din konto, modtager du en 100% bonus efter første indgåelse af væddemål. Med alle NordicBets gode kampagnetilbud og velkomstbonus er dette en oplagt mulighed for at blive ny kunde hos NordicBet.\nSIGN-UP MED 1000 KR. BONUS HER


Eksempler På Ikke-overførbare Sygdomme 2020 » kontrabet13.com\nArvelige sygdomme er ofte sjældne. Selv om der er mange tusinde arvelige sygdomme, er de oftest sjældne enkeltvis. Tilsammen udgør de skønsmæssigt omkring 1 procent i befolkningen. Nogle arvelige sygdomme er ekstremt sjældne, som det syndrom, der medfører for tidlig ældning af børn, progeria, der findes hos 1 ud af en million børn. En del smitsomme sygdomme bliver som anført anmeldt til enhederne for Tilsyn og Rådgivning, som skal søge at hindre at flere bliver smittet. Andre smitsomme sygdomme skal ikke anmeldes og bliver håndteret af de praktiserende læger og den kommunale sundhedstjeneste. Læs mere på siden Anmeldelse af smitsomme sygdomme. ”Kroniske smerter” er smerter, som varer ud over den normale tid for heling efter en skade. Almindeligvis regnes smerter for kroniske, når de har varet over seks måneder. Det er altså længerevarende smerter, som kan gå væk igen, men de kan også fortsætte resten af livet. Behandlingsmulighederne afhænger helt af årsagen. De fleste vil opnå smertelindring, men det er desværre. Hvis seksuelt overførte sygdomme overføres til fosteret, kan det nyfødte barn have uhelbredelige lidelser eller dø. Tjek om du har symptomerne på en seksuelt overførbar sygdom, det er overvejende mange gange der ikke er symptomer i det hele taget, så hvis du er i en risici-gruppe skal du tage en test for din sikkerheds skyld. 8 eksempler på genetisk diagnostik der gør en forskel for patienterne Nationalt Genom Center har via bestyrelsen for Personlig Medicin indsamlet en række anonymiserede eksempler på anvendelsen af genetisk testning og genetisk information i diagnostik og behandling af patienter og i forskning. Her præsenteres 8 af de indsamlede eksempler.\nVi vil dog her på hjemmesiden løbende forklare flere og flere neurologiske lidelser. Dermed håber vi at vi får udbredt kendskabet til de mange lidelser lidt mere. Årsagerne til neurologiske sygdomme kan være mange og være komplekse, og det er faktisk langt fra sikkert, at neurologien kan finde en årsag. Kønsbunden nedarvning her er blødersygdommen er et klassisk eksempel, men også muskesvind opstår på lignende måde læs herom neden for Kønsbunden nedarvning – betyder at det fx syge gen sidder på er af kønskromosomerne X eller Y, ofte er det X kromosomet og vi vil i det følgende eksempler angive det syge kromosom som Xo. I mange tilfælde er psykiske lidelser forbundet med sociale og sundhedsmæssige problemer. Det er derfor vigtigt, at have kendskab til de forskellige psykiatriske diagnoser og deres sammenhæng med andre problemer, og have et reflekteret forhold til hvordan den måde som vi forstår psykiske sygdomme på, påvirker mødet med udsatte borgere. Desuden kan konsekvenserne af tungmetalforgiftning eller fejlernæring medføre skader på nervesystemet. Se en komplet liste over alle neurologiske sygdomme her på engelsk. Årsager. Årsagerne til de neurologiske sygdomme kan være mange; eftersom nervesystemet er forholdsvist stort og berører næsten alle dele kroppen, er der mange steder hvorfra en nervelidelse kan udspringe.\nForsikringen ved visse kritiske sygdomme dækker de mest udbredte sygdomme som kræft og hjerte-kar-sygdomme. Forsikringerne dækker også visse sygdomme i hjernen, sclerose og en række andre kritiske sygdomme. Men altså ikke alle kritiske sygdomme. Der er forskel fra selskab til selskab på, hvilke sygdomme, der er forsikret. May 20, 2014 · Videoen indeholder en beskrivelse af sekretion i nefronet, med eksempler på stoffer der udskilles ved sekretion. Videoen indeholder en beskrivelse af sekretion i nefronet, med eksempler på. De medfødte sjældne sygdomme, der nævnes til sidst i denne vejledning, er eksempler på sygdomme, der kan medføre så alvorlige tand- mund- og kæbeproblemer, at der kan være mulighed for at få det særlige tilskud til tandpleje. Har du en medfødt sjælden sygdom, som ikke er nævnt på listen, kan du. Eksempler på neurodegenerative sygdomme er Parkinsons, Alzheimers og Huntingtons sygdom. Neurodegenerative sygdomme er uhelbredelige og invaliderende lidelser, der resulterer i progressiv degenerering, og død af nerveceller. Dette forårsager problemer med bevægelse kaldet ataksier eller mental funktion kaldet demens.\nOm alment farlige sygdomme. Indenrigs- og sundhedsministeriets bekendtgørelse nr. 640 af 14. juni 2007, med de ændringer, der følger af lov nr. 1172 af 10. december 2008, hedder officielt "Bekendtgørelse af lov om foranstaltninger mod smitsomme og andre overførbare sygdomme" - i daglig tale epidemiloven.Lovens formål er at hindre, at en række smitsomme og andre overførbare sygdomme.


Blog Gitte Holtze | Dag 98 - endnu en bjørn\nDag 98 – endnu en bjørn\nby Gitte\t| Posted on 10. august 2018 8. oktober 2018\nJeg sov fra mit vækkeur i dag. Mine ørepropper var åbenbart skruet så langt ind i ørerne på mig, at de blokerede den lyd af Godmorgenstund, der ellers skærer sig gennem alt.\nMen faktisk var det helt fint, for det betød, at Scoop og jeg var klar til take-off samtidig kl 6.\nOg så gik det ellers opad. Strækningen lige efter Seiad Valley er en af de trælse – cirka 1500 meters stigning på ikke ret mange kilometer. Men fordi jeg ikke gik andet end frem og tilbage på et fortov i går, og måske fordi jeg havde bællet en mega ekstra proteindrik, havde jeg powerben og hjernede opad.\nLige indtil jeg hørte en voldsom brasen i buskene ved siden af stien. Som om en elefant var på vej gennem dem.\nDet var ikke en elefant – ville have været virkeligt mærkeligt midt i Californien i øvrigt – det var en bjørn. Som åbenbart havde siddet der og haft et morgenmoment, måske med nogle af de brombær, der vokser her, og var blevet forstyrret af Scoop og jeg, der havde gang i en højlydt samtale om overlevelses-tv programmer. Ikke overraskende er Alene i Vildmarken på amerikansk noget mere ekstrem end den danske udgave.\nBjørnefar var ikke interesseret i den samtale, han ville bare væk. Så det vi så af ham var hans sorte pelsede ryg, der i fuld fart blæste ned ad skrænten, ind i træer og med hovedet først ind i et tæt buskads.\nDet er lidt kært, hvis man kan sige det om en bjørn, at den bliver så forskrækket af menneskelig kontakt eller risiko for det, at den farer afsted. Men egentlig også meget betryggende. Jeg vil som sagt før vældig gerne se en – ordentligt – men helst på afstand. Ikke en, der rigtig gerne vil i kontakt med mig.\nOg så i øvrigt pudsigt, at hr bjørn viser sig 9. august. Tilykke til min fætter, der har fødselsdag i dag og ja, hedder Bjørn.\nEfter den oplevelse var jeg on my own det meste af dagen. Mine ben var simpelthen bare i bedre gå-form end Scoops. Så jeg gik bare. Lyttede til naturen med det ene øre og Lars H.U.G med det andet. Gik gennem skov – som er det, jeg mest vil huske Nordcalifornien for, alle de mægtige træer og marker med blomster i alverdens farver. Som jeg med jævne mellemrum stoppede for at forevige, selv om min telefon allerede er spækket med blomsterbilleder.\nUdsigten var til gengæld ikke værd at fotografere. Røgen lå igen i dag tyk over dalen og lod mig blot ane, at der et sted derude garanteret var storslåede udsigter. Lidt øv, men jeg valgte bare at glæde mig over, at stien ikke er lukket på grund af brand, sådan som det er tilfældet på strækninger både længere nede i Californien og oppe i Oregon.\nTilsyneladende er i år lige så slem skovbrandwise som sidste år – her er så knastørt, at det bare er et spørgsmål om tid, før det brænder. Det bekymrer mange, men jeg har besluttet ikke at tænke over det, før jeg rent faktisk står et sted og ikke kan komme videre, fordi stien er lukket på grund af brand.\nVi slog lejr forholdsvis tidligt. Dels fordi vi ikke gad gå mere, dels fordi vi har god tid til at nå til Ashland – byen ligger bare 60 km fra os, og da jeg har booket en Airbnb bolig fra på lørdag, altså om to dage, var der ingen grund til at halse afsted for bare at stå udenfor og vente på check-in tid.\nDesværre var vores lejrplads lige ved en lille bæk, så nattero var der ikke så meget af. Fordi det er så vanvittigt varmt, er der mange der går til sent om aftenen, hvor det er køligere, og de skal – også – have vand. Så de sad der få meter fra vores telte og filtrerede vand og ævle-bævlede. Tak til de ørepropper.\nDag 115 – dødens dag\nBjørn Holtze siger:\n12. august 2018 kl. 8:31 pm\nFætter Bjørn siger tak for fødselsdagshilsen. 🙂


Integration på biblioteket - PDF\nIntegration på biblioteket\nDownload "Integration på biblioteket"\n1 Integration på biblioteket Evaluering af integrationsindsatsen på folkebiblioteker på Nørrebro, Vesterbro, i Sundby, Solvang og Tingbjerg Februar 2011 Udarbejdet af Navigent A/S for Københavns Kommune\n2 Indhold Summary til den travle læser... 3 Flere brugere med etnisk minoritetsbaggrund på bibliotekerne... 6 Evalueringens formål og grundlag... 7 Læringscenter... 9 Sociale og kulturelle aktiviteter Brugen af frivillige Integrationsmedarbejdernes faglige baggrunde Markedsføring af aktiviteterne Synligheden af tilbud Behovet for kontinuitet Fortrolighed med brugeren Opsamling Side 2 af 25\n3 SUMMARY TIL DEN TRAVLE LÆSER Overordnet viser evalueringen, at biblioteker kan spille en vigtig rolle i integration af etniske minoritetsborgere. Bibliotekerne egner sig godt som ramme for integration, og en særlig indsats kan skaffe nye grupper af brugere til biblioteket. Gennem de sidste tre år har man på fem biblioteker: Sundby, Nørrebro, Solvang, Tingbjerg og Vesterbro i København søgt at tiltrække brugere med etnisk minoritetsbaggrund. Bibliotekerne ligger i boligområder med forskellig beboersammensætning, og erfaringen er, at de samme tilbud bliver modtaget forskelligt. Et tilbud, der har succes ét sted, har ikke nødvendigvis succes et andet sted. Derfor er evalueringens konkrete forslag ikke en facitliste på tiltag, der virker overalt, men bud på, hvad der kan afprøves af andre biblioteker. TILTRÆKNING AF MÅLGRUPPEN Hvorvidt målgruppen er blevet nået, afhænger i særlig grad af markedsføringen. De vigtigste anbefalinger til arbejdet med at tiltrække målgruppen er: Mund til mund virker Den bedste markedsføring har vist sig at være mund til mund metoden. Flyers og plakater er ikke i sig selv virksomme, men det er derimod direkte opsøgende indsatser som henvendelser i bussen, på gaden, i butikkerne og i hjemmene. Her har samarbejde med andre integrationsinitiativer, grupper og foreninger i lokalområdet været meget givende. Tag direkte kontakt og følg op Ved store arrangementer har det virket godt, at integrationsmedarbejderen har kunnet få direkte kontakt med målgruppen og fortælle dem om læringscenteret og de ugentlige aktiviteter. Det har vist sig flere steder, at man må følge op på samtaler og invitationer ved at ringe til folk og sikre sig, at de kommer. Brug målrettede invitationer Det har været en stor succes at invitere en specifik målgruppe til særlige arrangementer. Fx at invitere femårsfødselarer og deres familie til fødselsdagsarrangement på biblioteket med efterfølgende rundvisning og lån af bøger m.m. Vis, at det er her, det foregår! Som supplement til det opsøgende arbejde er der et behov for tydeligere skiltning med de tilbud, både biblioteket helt overordnet, læringscenteret og integrationsmedarbejderen byder på. Brugeren skal ikke være i tvivl om, hvor vedkommende skal henvende sig, og hvilken hjælp man kan få. Side 3 af 25\n4 FASTHOLDELSE AF MÅLGRUPPEN Projektdeltagernes erfaringer med fastholdelsen af de nye brugere er overordnet set: Kontinuitet giver brugere Regelmæssighed i aktiviteterne er vigtig, det vil fx sige samme tid og sted hver gang. De samme medarbejdere skal være til stede på læringscenteret fra gang til gang, så der over tid skabes en fortrolighed mellem brugerne og medarbejderne. Sæt scenen! Gør rummet imødekommende og lad det signalere, hvad der skal ske. En tydelig sat scene, hvor brugeren ved, hvad han eller hun kan forvente, giver ro og lyst til at komme. Mændene bliver væk For de fleste biblioteker har det været en udfordring at fastholde mændene. Det er hovedsageligt kvinderne, der møder op på læringscentrene og til de store arrangementer. Personerne er afgørende På de biblioteker, hvor integrationsmedarbejderen er stoppet, er brugerne blevet væk fra nogle aktiviteter, selvom aktiviteterne er fortsat. Der tegner sig et billede af, at den personlige relation til integrationsmedarbejderen har betydning for fremmødet. INTEGRATIONSMEDARBEJDERNES SÆRLIGE KVALIFIKATIONER Flertallet af integrationsmedarbejderne har en anden faglighed end det øvrige bibliotekspersonale. De er fx socialrådgivere og cand. mag. er, og flere er tosprogede. Erfaringen er, at en spredning i faglighed og kulturforståelse har betydning for tiltrækning af etniske minoritetsbrugere. Anden kultur og faglighed trækker brugere til Særligt integrationsmedarbejderens evne til at tale forskellige sprog og forstå brugernes kulturelle baggrund tiltrækker. Det skaber en fortrolighed og har en tiltrækningskraft, at integrationsmedarbejderen afspejler brugeren. Input til bedre internt samarbejde Integrationsmedarbejderens uddannelsesmæssige baggrund har også kunne tilføre nyt til biblioteket. Nogle steder har medarbejderen kunne tænke nyt, stille spørgsmål til arbejdsgange og metoder, som bibliotekspersonalet har taget for givet. Side 4 af 25\n5 Behov for grænsedragning Er integrationsmedarbejderen fx uddannet socialrådgiver, er det en udfordring i rådgivningen af brugerne ikke at tage den kasket på. Det har været nødvendigt at holde fast i, at man er på arbejde som integrationsmedarbejder og ikke som sagsbehandler. FORANKRING OG BRUG AF FRIVILLIGE I forankringen af indsatserne er inddragelsen af frivillige afgørende, og både de frivillige, brugerne og bibliotekspersonalet synes at have glæde af det. Der er forskel på, hvor meget man har brugt frivillige i de enkelte bydele. Der hvor man har brugt frivillige, er erfaringen, at hvis de frivillige ikke har noget at lave, falder de fra. Udfordringen er at tilknytte det rette antal frivillige, når antallet af brugere i fx læringscentrene varierer meget. Konklusionerne fra dette summary bliver uddybet i det følgende. Side 5 af 25\n6 FLERE BRUGERE MED ETNISK MINORITETSBAGGRUND PÅ BIBLIOTEKERNE Vi skal være på forkant med nye brugere, der ikke er vant til biblioteker. Det er muligt, at biblioteket som rum skal tænkes anderledes, end vi har gjort hidtil. Kirsten Præstegaard, biblioteksfaglig leder af Sundby Bibliotek. Gennem de sidste tre år har man på fem biblioteker: Sundby, Nørrebro, Solvang, Tingbjerg og Vesterbro i København søgt at tiltrække en gruppe nye brugere. Bibliotekerne ligger i bydele, der rummer mange etniske minoriteter, og det er dem, bibliotekerne gennem nye tilbud har forsøgt at tiltrække. De nye tilbud spænder vidt lige fra læringscentre til kultur- og familiearrangementer og de bliver primært varetaget af en integrationsmedarbejder i samarbejde med bibliotekets øvrige personale og frivillige. ET LÆRINGSCENTER er et lokale på biblioteket, hvor borgerne kan få hjælp til fx at oversætte breve og skrive jobansøgninger på computer. Ud over denne hverdagsrådgivning, har enkelte læringscentre også tilbudt it- og danskundervisning og lektiehjælp på faste tidspunkter. KULTURARRANGEMENTER er en anden måde at tiltrække brugere med etnisk minoritetsbaggrund til biblioteket. De fem biblioteker har afholdt arrangementer som Åbent Hus, film- og tegnearrangement for børn og unge, pigeklub og foredrag med kulturpersonligheder. FAMILIEARRANGEMENTER er arrangementer, hvor bibliotekerne fx inviterer til fejring af Ramadanen og fødselsdagsfest, hvor hele familien er velkommen. Ved sådanne lejligheder introduceres familien til biblioteket, opretter lånerkort mv. Tilsammen har disse tilbud medvirket til, at flere borgere med etniske minoritetsbaggrunde i dag kender til og bruger de fem biblioteker. I perioden er der i alt gennemført 4400 aktiviteter, der har nået tæt på borgere 1. Projektet kort fortalt I 2008 fik fem biblioteker i Københavns Kommune via støtte fra Beskæftigelses- og Integrationsforvaltningen mulighed for at ansætte en integrationsmedarbejder i en tre-årig periode. Formålet var, at integrationsmedarbejderne skulle tilføre bibliotekerne nye kvalifikationer i kraft af deres for bibliotekerne anderledes uddannelsesmæssige baggrunde. Målet var at opkvalificere bibliotekernes indsats i forhold til borgere i området med etnisk minoritetsbaggrund. Udfordringen har alle steder været at få kontakt til og fastholde de nye brugere af biblioteket. Integrationsmedarbejderne har grebet opgaven forskelligt an, og 1 Der har været afviklet ca. 400 sociale/kulturelle arrangementer med ca deltagere; ca læringstilbud med ca deltagere; ca aktiviteter indenfor formidling og opsøgende aktiviteter med ca deltagere. Side 6 af 25\n7 spørgsmålet er nu, hvilke greb der har virket særligt godt, og hvori udfordringerne har ligget? Det vil blive besvaret i denne evaluering af projektet Ansættelse af integrationsmedarbejdere udvikling af lærings- og integrationstilbud i bibliotekerne. EVALUERINGENS FORMÅL OG GRUNDLAG Evalueringen er udarbejdet af Navigent A/S på baggrund af et evalueringsoplæg fra Københavns Kommunes Kultur- og Fritidsforvaltning. Ønsket er, at evalueringen skal fastholde de erfaringer, der er indsamlet gennem projektet, og samtidig tjene som inspiration for andre biblioteker, der ønsker at igangsætte en lignende indsats. Det er håbet, at indsatsen udbredes til andre biblioteker, der ligger i boligområder, hvor en sådan indsats kunne være relevant. Evalueringen fremhæver konkrete tiltag og aktiviteter, som kan anbefales andre, og fremhæver læringspointer på tværs af bibliotekerne med fokus på følgende kerneområder: Læringscentre Familiearrangementer Kulturelle arrangementer INFORMANTER Evalueringen vil belyse effekterne af indsatsen og undersøger, hvordan brugere, fagfolk og frivillige har oplevet indsatsen. Har indsatsen nået målgruppen? Hvad har været mest succesfuldt? Og hvad har udfordringerne været? For at afdække resultaterne har Navigent lavet enkeltinterview af en to timers varighed med 13 centrale aktører. Integrationsmedarbejderen på Vesterbro Bibliotek fratrådte i 2010 sin stilling, og blev ikke erstattet af en ny integrationsmedarbejder. Evalueringen baserer sig primært på indsamling af materialer og interview i efteråret 2010, og derfor er specifikke læringspointer fra Vesterbro ikke med. I det følgende vil der kun blive refereret til de fire biblioteker, Solvang, Sundby, Nørrebro og Tingbjerg, der har været aktive op til projektets afslutning december I løbet af projektperioden har der været udskiftninger blandt integrationsmedarbejderne dog ikke på Nørrebro og Vesterbro Bibliotek. Side 7 af 25\n8 Informanter Signe Jarvad, projektleder for hele integrationsindsatsen på de fem biblioteker, samt biblioteksleder for Solvang og Tingbjerg Biblioteker Usman Akbar, integrationsmedarbejder på Solvang og Tingbjerg Biblioteker Helle Andreasen, bibliotekar Solvang Bibliotek Claus, frivillig på Solvang Bibliotek Kirsten Fjeldsted Præstegaard, biblioteksfagligleder af Sundby Bibliotek Helene Filskov Bjerre Jensen, integrationsmedarbejder og sprogportmedarbejder på Sundby Bibliotek Johnny Skaaning, kontorfunktionær på Sundby Bibliotek Susanne Jørgensen, projektmedarbejder i Projektbasen, Sundby Bibliotek Ayhan Can, leder af 2200 Kultur, som Nørrebro Bibliotek er en del af Delair Salih, integrationsmedarbejder på Nørrebro Bibliotek Annette Aas Sølvmose, bibliotekar og projektleder for Nørrebro Bibliotek og Medborgercenter Stine Fugl, bibliotekar og medstarter af læringscenteret på Nørrebro Bibliotek Julie, frivillig på Tingbjerg Bibliotek Evalueringen giver stemme til de involverede, som fortæller om deres oplevelser, erfaringer og vigtigste læringspointer ud fra en semi-struktureret interviewguide. I de to første afsnit vil vi kort præsenterer læringscentrene og nogle af de sociale og kulturelle arrangementer, der er blevet afholdt. Derpå følger en række læringspointer, der går på tværs af kerneområderne og bibliotekerne, men som overordnet set har været afgørende i forhold til indsatsernes resultat og virkning. Side 8 af 25\n9 LÆRINGSCENTER Her kommer en kort præsentation af, hvad et læringscenter er, og hvordan centrene har fungeret på tre biblioteker. Et læringscenter er et sted, hvor brugerne kan få hjælp til at løse forskellige læringsopgaver og praktiske udfordringer. Man kan se det som en slags hverdagsrådgivning; et sted, det er naturligt for brugerne at komme hen med fx skrivelser og opgaver, man ikke forstår. På læringscenteret hjælper en integrationsmedarbejder og eventuelt nogle frivillige og andre medarbejdere fra biblioteket. I det følgende vil vi give et overblik over hvilke tiltag, der er blevet sat i værk på de forskellige læringscentre, hvad der har fungeret, og hvilke udfordringer der har været. En mand kom til mig med et brev, han ikke forstod. Han havde ikke sovet i to eller tre dage, fordi han har været så bekymret. Jeg kunne fortælle ham, at der intet alvorligt stod i det brev. De kommer med den slags, når de føler sig trygge ved at komme. Delair Salih, integrationsmedarbejder Nørrebro Bibliotek. Nørrebro Bibliotek har i mange år været et sted med en stor brugerflade. Et sted folk brugte til at komme ind og spørge om forskellige ting. Siden integrationsmedarbejderen Delair Salih startede for tre år siden, har tilstrømningen til læringscenteret været stor - i gennemsnit 100 brugere dagligt. Nogle er kommet for at få hverdagsrådgivning, andre for at benytte computerne. Delair underviser blandt andet i at oprette e- mails, lave søgninger på nettet, skrive breve i Word m.m. Ofte aftaler integrationsmedarbejderen med brugerne, hvornår de skal komme, så de spreder sig på de tre ugedage, hvor der er læringscenter. Så kan de være nogenlunde sikre på, at der er plads. Ikke alle kommer i læringscenteret for at få it-undervisning. Der er også løbende brugere, der ønsker individuel hjælp til oversættelse af breve, skrive klager, ansøgninger m.m. På Solvang Bibliotek har brugerne ikke fuldt ud taget læringscenterets tilbud til sig endnu. Der har været gange, hvor der ikke er kommet nogen, mens der andre gange har været op til otte brugere. Det svingende antal har været en udfordring, fordi det gør det svært at tilknytte en fast stab af frivillige. Men biblioteket føler, der er et potentiale, fordi bibliotekets læringstilbud fysisk ligger i tilknytning til fx et tilbud om jobvejledning. Side 9 af 25\n10 Brugerne, der kommer her, får helt sikkert noget ud af det. Og hvis vi ikke kan hjælpe dem, sender vi dem videre til fx jobvejlederen. Usman Akbar, integrationsmedarbejder Solvang Bibliotek På Sundby Bibliotek har der heller ikke været den store tilstrømning til læringscentreret, hvor der også har været gange, hvor ingen brugere kom. Her er itundervisning også en del af læringscentrets tilbud. Der er computere, som brugerne kan benytte sig af og få hjælp til at bruge, og der laves også løbende kurser i basale computerfærdigheder. Der er fem computere til rådighed, og undervisningen er lagt an på, at der kommer maksimalt fem pr. gang. Det gør det selvfølgelig til en markedsføringsudfordring at ramme netop det antal brugere, der kan hjælpes. Tingbjerg Bibliotek har ikke haft et læringscenter, fordi der er et tilsvarende tilbud i et andet regi i lokalområdet. Der er imidlertid brugere, der henvender sig med skrivelser og andre behov, de søger hjælp til, og det løser integrationsmedarbejderen løbende. ANDRE AKTIVITETER UNDER LÆRINGSCENTRENE SNAKKEKLUB På Nørrebro bibliotek har integrationsmedarbejderen startet en snakkeklub, også kaldet en talk club. Meningen med snakkeklubben er at styrke brugerne i det danske sprog samt tage nogle samfundsfaglige emner op som diskrimination, aktivt medborgerskab, opholdstilladelse, dansk lov, dansk kultur m.m. Integrationsmedarbejderen oplever, at behovet er stort. Der er borgere, som lever forholdsvist isolerede fra det omgivende samfund, og de hører kun det, der går fra mund til mund i lokalområdet, og negative rygter kan forstærke borgernes oplevelse af diskrimination. Hvis de ikke læser danske aviser, får de ikke afkræftet de rygter, de hører, og der kan opstå fjendebilleder af det danske samfund. Integrationsmedarbejderen forsøger bl.a. at aflive myter og fordomme i snakkeklubben, så en fjer ikke bliver til fem høns, som Delair siger. Side 10 af 25\n11 Der kommer ca. fem til ti brugere hver onsdag, alle gengangere. Gruppen deles op i to mindre grupper, hvor Delair tager sig af den gruppe, der taler arabisk, så han kan hjælpe med nogle specifikke sproglige problemer. Der er ca. to til tre frivillige hver gang, og de tager sig af den anden gruppe. I snakkeklubben tager deltagere noget let fingermad med, som de hygger sig med under mødet. Mange brugere har kun lært dansk på skolebænken. De får ikke brugt det dansk, de lærer. De har ganske enkelt brug for at snakke. Delair Salih, integrationsmedarbejder Nørrebro bibliotek KARRIEREBIBLIOTEK På Solvang Bibliotek er integrationsmedarbejderen bindeled mellem karrierebiblioteket og brugeren. Karrierebiblioteket er et menneskebibliotek, hvor alle unge mellem år kan låne et menneske for at høre mere om job, uddannelse og karriere. Det kan være en sygeplejerske, en skolelærer, en falckredder, en fotograf og meget mere. Få mere information på Side 11 af 25\n12 SOCIALE OG KULTURELLE AKTIVITETER Læringscentrenes faste tilbud har udgjort hjørnestenen i integrationsarbejdet på nogle biblioteker, mens der på andre har været mere fokus på sociale og kulturelle aktiviteter. FASTE TILBUD Nogle biblioteker har etableret faste sociale tilbud, som fx pigeklubben på Tingbjerg Bibliotek, hvor pigerne kan mødes ugentligt. Der bliver fx også spillet Nintendo Wii lige før lekttiecaféen åbner, så de unge er i huset og lettere finder hen til lektiehjælpen. ÅBNE ARRANGEMENTER De fleste sociale og kulturelle arrangementer har været enkeltstående, og forskellige aktiviteter har været udbudt. De fleste tilbud har været åbne for alle, men biblioteket har gjort en særlig indsats for at informere beboere i området med etnisk minoritetsbaggrund om tilbuddet. Pigeklubben Der kommer ca. otte til ti piger hver tirsdag i aldersgruppen år. Pigerne ser enten film, spiller spil ved bordet, laver smykker eller tager på ture. De har fx været på Bakken og i Sagnlandet i Lejre. De har også et værksted ved juletid, hvor de laver julegaver til deres forældre, maler julekort, syer grydelapper m.m. Pigerne tager mad med ved særlige lejligheder. Det er de frivillige, der står for pigeklubben og den er baseret på, at der møder mindst 2-3 frivillige op hver gang. Der har været arrangementer, fx foredrag, hvor oplægsholder og emne er valgt for særligt at appellere til målgruppen, men det er ikke i sig selv en garanti for, at målgruppen kommer. Store Åbent Hus arrangementer har vist sig som en god måde at tiltrække målgruppen, og er en god lejlighed til at oplyse målgruppen om bibliotekets tilbud og aktiviteter. KONKRET MÅLGRUPPE ER EN FORDEL Nogle biblioteker har haft succes med at tilbyde en aktivitet for en konkret målgruppe. Fx så integrationsmedarbejderen på Nørrebro Bibliotek et behov for, at børnene fik noget at tage sig til i efterårsferien og overtalte de voksne brugere af læringscenteret og snakkeklubben til at sende deres børn hen og se film i ferien. Et tillidsforhold til forældrene gør, at børnene gerne må komme på bibliotekerne, og gør arrangementerne til et tilløbsstykke. Side 12 af 25\n13 FAMILIEARARRANGEMENTER Tingbjerg Biblioteks invitation til fødselsdag for områdets fem-årige fødselarer og deres familier er også et eksempel på, at en invitation til en klart defineret målgruppe kan være succesfuld. Ved sådanne lukkede arrangementer er der kommet op mod 50 deltagere, hvorimod erfaringen er, at åbne arrangementer trækker væsentligt færre. Flere biblioteker har haft et ønske om at gennemføre arrangementer for hele familien. Det har dog for flere steder vist sig at være svært, og det har typisk været kvinderne, der er dukket op. SAMARBEJDE PÅ TVÆRS OM AKTIVITETER VIRKER Det har generelt virket godt, når de kulturelle arrangementer har været centreret om oplægsholdere med etnisk minoritetsbaggrund om det så er politikere, forfattere eller digtere. Men i afholdelsen af arrangementerne har det været en fordel, hvis de er blevet til på baggrund af et samarbejde mellem integrationsmedarbejderen og andre integrationsprojekter. Det skyldes dels, at man har kunnet oplyse om arrangementet i flere netværk og grupper. Dels at kvaliteten af arrangementet har været bedre, fordi flere samarbejdspartnere har hjulpet til og budt ind med kompetencer. I nedenstående boks er der eksempler på forskellige typer arrangementer, der har været søsat på bibliotekerne. Åbent Hus: Servering af kaffe, te og kager. Borde med aktiviteter, kunstværksted, konkurrencer. Fødselsdagsfest med Pippi tema: Servering af Pippi lagkage, kaffe, te og juice, oppyntning med balloner og underholdning. Biblioteket inviterede børnene i området med og fejrede særligt de børn, der havde fem års fødselsdag denne dag. Invitation af forskellige personligheder: Politiker og børnebogsforfatter Manu Shareen, Somalisk forfatter, en tryllekunstner, en psykolog der talte om traumer, børn og at være fremmed i et nyt land m.m. Filmarrangementer for børn og unge: Blev afholdt i efterårsferien, så børnene havde nogle aktiviteter at gå til. Expat dinner: For alle nyankomne arbejdsmigranter i området - også kaldet newcomers. Alle tager en ret med, der er underholdning for børn og voksne samt information om biblioteket. Interkulturel familiefest: Fællesspisning og information om hvilke aktiviteter man kan bruge sin fritid på, som ikke koster noget. Tegnearrangement med Steen T og datter Josephine. Eid fest fejring af Ramadanen Nintendo Wii klub Hver torsdag inden lektiecaféen åbner. Idéen er at lokke børnene over i lektiecaféen bagefter. Side 13 af 25\n14 Efter denne præsentation af læringscentrene og de sociale og kulturelle arrangementer er det tid til at se på tværs af aktiviteterne og bibliotekerne og se på de faktorer, der har været afgørende for succesraten. I det følgende vil der blive sat spot på brugen af frivillige, integrationsmedarbejdernes faglige baggrunde, markedsføring af aktiviteterne, synligheden af tilbud, behovet for kontinuitet og fortroligheden med brugeren. Faktorer, der i mere eller mindre grad har været udfordringer for integrationsmedarbejderne de sidste tre år. BRUGEN AF FRIVILLIGE DE FRIVILLIGE ER EN EKSTRA RESSOURCE Er det en god idé at inddrage frivillige, og hvad kan det tilføre biblioteket? Holdningen blandt bibliotekernes medarbejdere er udpræget, at der er en række opgaver, som fint kan varetages af frivillige. De frivillige, som Brugerne er ligeglade med om de er frivillige eller ej Usman Akbar, integrationsmedarbejder Solvang Bibliotek. bibliotekerne bruger, kommer enten fra Red Barnet Ungdom eller Dansk Flygtningehjælps frivilligkorps. Det vigtige er, at de er engagerede mennesker, der ønsker at bidrage positivt i forhold til den pågældende aktivitet. Både brugere, integrationsmedarbejdere og biblioteksmedarbejdere udtrykker generel tilfredshed med den hjælp, de frivillige giver. Bibliotekerne har typisk brugt frivillige til fx pigeklub, lektiehjælp, snakkeklub, karrierebibliotek og lignende aktiviteter, der kræver en bemanding fx ugentligt. Derimod er brugen af frivillige blevet fravalgt ved enkelte aktiviteter, fordi vurderingen var, at de emner, brugerne kom med, var for tunge. DEN RETTE BEMANDING ER EN UDFORDRING Den største udfordring i relation til de frivillige har været at finde frem til det rette antal frivillige i bemandingen til en aktivitet, når antallet af brugere svinger meget. Hvis der kommer for få brugere, keder de frivillige sig og springer måske fra. Kommer der for mange brugere i forhold til frivillige, bliver der for lang ventetid, før brugerne får hjælp, og de kommer måske ikke igen. Det er derfor vigtigt at arbejde på at udvikle et stabilt tilbud. Det betyder fx, at de frivillige skal forberedes på, at aktiviteten kan være svingende i starten, og at tålmodighed er afgørende, så de brugere der kommer, oplever at tilbuddet er godt. RAMMERNE SKAL VÆRE I ORDEN Det er også vigtigt at sikre, at rammerne for tilbuddet er i orden. Det kan være svært at drive fx en pigeklub, hvis det er vanskeligt at indkøbe materialer til aktiviteterne. Det kan være små beløb, der skal til for at levere det gode tilbud, men det er afgørende, at den slags er på plads, når de frivillige starter. Side 14 af 25\n15 DE FRIVILLIGES MOTIVATION Når folk ønsker at blive frivillige, er det også, fordi de selv får noget ud af det. En del af det at være frivillig er, at man møder andre frivillige og herigennem får et netværk. Noget andet er, at de frivillige motiveres af at gøre en forskel for nogle mennesker, og flere af de frivillige, der er tilknyttet bibliotekerne, udtrykker, at det er en lejlighed til at lære mennesker med etnisk minoritetsbaggrund at kende. Det er vigtigt at de frivillige kommer hver eller hver anden gang. Ellers lærer man ikke brugerne ordentligt at kende. Julie, frivillig Tingbjerg Bibliotek. I nedenstående boks er en række forslag fra integrationsmedarbejderne til, hvordan man kan fastholde de frivillige. Hvordan fastholdes de frivillige? Der skal være noget at lave! Hvis der ikke kommer nok brugere til aktiviteten, kan man fx inddrage de frivillige i udarbejdelse og udmøntning af en strategi for at få flere brugere. De frivilliges rolle skal være klart defineret fra start. De frivillige skal ikke være i tvivl om, hvilke opgaver, der skal varetages. Det er en fordel at engagere de frivillige helt fra starten af aktiviteten. Gør det hyggeligt for de frivillige, når de kommer! Byd velkommen og sørg for te og kaffe og spørg løbende ind til, hvordan det går. Sørg for at der er en klart defineret ramme for aktiviteten. Er der økonomiske midler til at købe mad, materialer eller tage på ture? Det er vigtigt, at de frivillige fra start kender deres råderum. Det er attraktivt for de frivillige, hvis de er flere tilknyttet en aktivitet, så de føler de får et socialt netværk med andre frivillige. Det er derfor en fordel, hvis der arbejdes for at aktiviteten får et brugerantal, der skaber et behov for at have flere frivillige tilknyttet. De frivillige skal plejes, ellers falder de fra. Det er populært at invitere alle til en faglig og social aften, hvor man lærer hinanden og opgaven bedre at kende. Næste afsnit handler om, hvordan bibliotekerne har oplevet ansættelsen af integrationsmedarbejdere med en anden faglig baggrund end en biblioteksuddannelse. Side 15 af 25\n16 INTEGRATIONSMEDARBEJDERNES FAGLIGE BAGGRUNDE Ansatte på bibliotekerne har typisk en biblioteks- eller en HK-uddannelse som deres uddannelsesmæssige ballast. Med ansættelsen af integrationsmedarbejdere fik bibliotekerne en mulighed for at tilknytte personer med andre fagligheder i bagagen. De integrationsmedarbejdere, der er blevet ansat på bibliotekerne, har for fleres vedkommende haft forskellige humanistiske universitetsuddannelser, og én kom med en socialrådgiverbaggrund. Det har også været naturligt at kigge på ansøgernes kulturelle baggrund og sproglige kompetencer, da det naturligt kan kvalificere dialogen med de nye brugere, som indsatsen havde til formål at tiltrække. I det følgende vurderes hvilken betydning den anden faglighed har haft for indsatsen på bibliotekerne. UDFYLDT ET HUL Spørger man bibliotekernes medarbejdere og ledere, så er der ingen tvivl om, at den generelle holdning er, at integrationsmedarbejderne har givet bibliotekerne nye muligheder gennem deres anden faglighed. Ét bibliotek fortæller, at før der var en integrationsmedarbejder, kom brugere og spurgte om mange ting, som de ikke som bibliotekarer følte sig kvalificerede til at hjælpe med. Med ansættelsen af en integrationsmedarbejder oplevede de en forandring, fordi brugerne rent faktisk kunne få hjælp. Jeg føler ikke, at bibliotekarerne er uddannet godt nok til at hjælpe brugerne med deres spørgsmål. Med læringscenteret er det blevet sat ind i en mere formel ramme. Delair har fantastiske evner til at formidle, og så kan han flere relevante sprog og har den rette personlighed, fortæller Stine Fugl, bibliotekar Nørrebro Bibliotek. Det har været meget værdifuldt at have ansatte, der ikke er etniske danskere. Det har betydet meget, at de har haft en anden kulturel og sproglig baggrund. Helle Andreasen, bibliotekar Solvang Bibliotek. Nogle steder føler man, at det har været et stort plus, når integrationsmedarbejderen har overlappet i forhold til nogle af bibliotekarernes opgaver og fx taget nogle skrankevagter. Det har frigivet energi til bibliotekspersonalet og givet mere fleksibilitet og bedre samarbejde. Og så har det samtidig skabt en synlighed af integrationsmedarbejderen i biblioteket for brugerne. Side 16 af 25\n17 NYE IDÉER I SPIL Den anderledes faglige baggrund fremhæves af flere biblioteker som en stor fordel i forhold til at nå det multietniske opland af mulige brugere. Det fortælles om integrationsmedarbejdere, at de sætter spørgsmålstegn ved plejer og foreslår nye ting, netop fordi de formår at se bibliotekerne fra brugernes synspunkt og har integration som deres udgangspunkt. SPROGET OG KULTUREN Flere biblioteker har haft integrationsmedarbejdere ansat med etniskminoritets baggrund, som kunne tale arabisk, tyrkisk og andre relevante sprog. Det har været en stor fordel i jobbet, og brugerne udtrykker glæde ved at kunne få hjælp af en person, der taler deres modersmål, hvis det kniber med forståelsen. Det har givet tryghed blandt brugerne, der i høj grad har følt sig forstået. Bare det, at integrationsmedarbejderen har en anden kulturel baggrund, har også gjort det nemmere at etablere den første kontakt til nye brugere. Det har været nemmere at få brugernes tillid. Integrationsmedarbejderne skal skabe den første relation og et fundament. Her har det vist sig at være tryghedsskabende og positivt, at man som bruger har kunnet spejle sig i personalet, fortæller Signe Jarvad, biblioteksleder. Integrationsmedarbejderne har også kunne bruge deres kulturelle baggrund, når der har været brugere med problemer. Det har gjort det nemmere at hjælpe folk med deres problem, fordi de bedre kan afkode, hvad der stikker under. Flere biblioteker har haft en kvindelig integrationsmedarbejdere med etnisk minoritetsbaggrund. Det tiltrak mange etniske minoritetskvinder, som ikke benyttede biblioteket før. Kvinderne kom også bare for at tale med de kvindelige integrationsmedarbejdere fx når de havde nogle konkrete udfordringer. Inden jeg mødte Delair her i snakkeklubben, kunne jeg ikke skrive dansk. Det kan jeg nu. Palæstinensisk kvinde, Nørrebro Bibliotek. Da disse integrationsmedarbejdere stoppede, ophørte disse brugere med at komme, og det blev tydeligt, at det her var den personlige relation til integrationsmedarbejderen, der havde tiltrukket denne gruppe. Som det fremgår har integrationsmedarbejdernes ikke-biblioteksfaglige baggrunde været et plus i indsatsen. Integrationsmedarbejdernes anden faglighed og kulturelle baggrund har været en styrke, og i næste afsnit vil vi se, at også deres udadvendthed har været afgørende. Side 17 af 25\n18 MARKEDSFØRING AF AKTIVITETERNE En stor udfordring har været at få fat på de etniske minoriteter i området, der kunne tænkes at ville bruge bibliotekets nye tilbud. Integrationsmedarbejderne har prøvet forskellige metoder lige fra plakater og annoncer i lokalblade til opsøgende indsatser, hvor integrationsmedarbejderen har opsøgt potentielle brugere direkte eller sendt målrettede invitationer ud. Resultaterne peger på, at det er den opsøgende indsats, der virker. Undervejs i projektforløbet er opsøgende aktiviteter blevet opjusteret, og de mest virksomme er: Mund til mund. Direkte mundtlig formidling til brugeren har virket bedst, og brugeren har efterfølgende spredt ordet i sit netværk. Dog kræver metoden tålmodighed, da det kan tage op til flere måneder før mund til mund metoden giver resultater Større arrangementer med mange deltagere er et oplagt sted at give information og invitere til andre aktiviteter Skriftlige invitationer sendt ud til en mindre gruppe ressourcestærke beboere i området med en lille personlig hilsen har virket godt. Brugerne føler sig mere trygge ved at møde op, når invitationen kommer fra en afsender, de kender godt i forvejen og de tør tage andre med At invitere børn der netop har haft fødselsdag og deres familie til fødselsdagsarrangement på biblioteket Målrettet indsats til brugere med sæsonbestemte behov fx danskundervisning op til eksamen Eksempler på opsøgende arbejde Man kan forudsige, hvornår der er behov for hjælp og målrette en kampagne mod en bestemt gruppe brugere. Fx når danskprøven står for døren, så reklamér for den hjælp, der kan tilbydes. Signe Jarvad, biblioteksleder. Tal med folk på gaden Opsøg brugerne der, hvor de bor Stil dig ud på gaden en time før et arrangement og inviter folk med ind Tag ud i gymnasie-, skole- og sprogskoleklasserne Grib fat i folk ved store arrangementer Side 18 af 25\n19 På de biblioteker, hvor integrationsmedarbejderen har haft et tæt samarbejde med andre integrationsprojekter, har der været flest nye brugere. Det skyldes, at projekterne har kunnet trække på hinandens kontakter og har kunnet henvise til hinandens aktiviteter. Den største succes har været samarbejdet med Projektbasen 2. Vi har haft forskellige fagligheder og forskellige netværk og indgangsvinkler, men samme målgruppe og fokus på kultur og læring. Vi har trukket på hinandens forbindelser og lavet arrangementer, vi ikke kunne lave hver for sig, fortæller Helene Filskov, integrationsmedarbejder på Sundby Bibliotek. Flere af Projektbasens brugere er mødt op i Læringscentret og til store arrangementer netop på grund af deres kontakt til den boligsociale medarbejder fra Projektbasen. Nørrebro Medborgercenter, Bydelsmødre, Sprogporten, Dansk Flygtningehjælp Samarbejde med andre integrationsprojekter i området kan anbefales, og det er ikke en hindring, at man tilbyder det samme: Lektiehjælpen fungerer rigtig godt. Det er gået fra én gang til fire gange om ugen. Det gør ikke noget, at der bliver tilbudt lektiehjælp andre steder i området, for behovet er så stort. Budskabet om lektiehjælp er virkelig kommet massivt ud, siger biblioteksfaglig leder på Sundby bibliotek Kirsten Præstegaard. Hun understreger også, at den løbende kontakt med samarbejdspartnere som fx kvindegrupper og foreninger er vigtig, ikke kun for at få flere brugere til biblioteket, men også for at skabe nyt: Den løbende stabile kontakt er vigtig, så det ikke kun er af nød, man samarbejder, men også for at nye idéer og initiativer kan opstå. På de gule Post-It fremgår det, hvilke øvrige initiativer integrationsmedarbejderne har samarbejdet med de enkelte steder. Den største udfordring har været at få mændene til at komme. Det er blevet forsøgt at tiltrække mændene med blandt andet fodboldarrangementer men med lille effekt. Når mændene kommer, er det typisk i selskab med kone og børn til familiearrangementerne. Kun på Nørrebro Bibliotek er halvdelen af brugerne mænd, hvilket kan hænge sammen med, at integrationsmedarbejderen også er en mand, og at læringscenteret er meget synligt fra gaden, hvilket vi kommer ind på i det følgende. 2 Projektbasen er et boligsocialt projekt omkring Holmbladsgade på Amager. Tingbjerg Områdesekretariatet, Red Barnet Ungdom, Sprogporten. Sundhedshuset Sundby Solvang Kultur & medborgercenter, Job- og unge vejledere, Sprogporten, Partnerskabet, Dansk Flygtningehjælp Sprogporten, Projektbasen, Mødestedet Amager, Miljø Punkt Amager, Dansk Flygtningehjælp Side 19 af 25\n20 SYNLIGHEDEN AF TILBUD Synligheden af tilbuddene har betydning for, hvor mange brugere der kommer. Når læringscenteret med borde og computere er placeret et sted, hvor mange mennesker passerer forbi, fanger det flere brugeres opmærksomhed. Ligger det omvendt et afsides sted fx på tredje sal, dukker færre nye brugere op. På Nørrebro Bibliotek har læringscenteret store glasvinduer ud til gaden, og det er synligt, at der er computere tilgængelige. Ikke alle biblioteker har kunnet tilbyde lignende gunstige lokaler til deres læringscenter. Her kan det anbefales at gøre endnu mere brug af skiltning, så vejen til læringscentret er lettere at finde. På Sundby Bibliotek har de oplevet, at aktiviteterne har været synlige bare for de forkerte: Vi har lavet en filmaften om det arabiske initiativ, om kvinder i islam og haft foredrag med Bent Østergaard. Der kommer folk til arrangementerne men desværre ikke målgruppen, fortæller Helene Filskov, integrationsmedarbejder på Sundby Bibliotek. Opslag om arrangementerne har været synlige for bibliotekets øvrige brugere, men formåede ikke at tiltrække den ønskede målgruppe. Integrationsmedarbejderens synlighed på biblioteket er ligeledes central. Det har virket godt, at integrationsmedarbejderne har vagter i udlånsskranken på linje med det øvrige bibliotekspersonale. På den måde bliver de en naturlig del af bibliotekets rum og medarbejderstab, og de lærer brugerne at kende. Enkelte brugere efterlyser dog, at det bliver gjort mere tydeligt, hvem og hvad en integrationsmedarbejder er. Brugerne ved, at der er nogle tilbud på biblioteket, men de ved ikke, hvilke tilbud det er, også selvom de kommer her ofte. Delair Salih, integrationsmedarbejder Nørrebro Bibliotek. Behovet for synlighed bliver særligt vigtigt, når det kendte ansigt på integrationsmedarbejderen udskiftes med et andet. På fire af bibliotekerne har integrationsmedarbejderen været skiftet ud, og det har haft betydning for kontinuiteten i aktiviteterne, som næste afsnit handler om. Side 20 af 25\n21 BEHOVET FOR KONTINUITET Betydningen af at kende integrationsmedarbejderen gør projektet sårbart, når integrationsmedarbejderen udskiftes eller ophører. Skønt aktiviteterne fortsætter, er det ikke altid nok til at fastholde brugeren. Det er tydeligt de steder, hvor integrationsmedarbejderen har været skiftet ud i projektperioden. Antallet af brugere falder, indtil den nye integrationsmedarbejder har fået genskabt netværket og kontakten. Udviklingen i integrationsindsatsen over de tre år har været forskellig fra bibliotek til bibliotek. Groft skitseret kan forløbet illustreres ved tre kurver: Kontinuitet Regelmæssige og ugentlige aktiviteter De samme medarbejdere/frivillige skal komme fra gang til gang Undgå ferielukning eller sæt andre aktiviteter i gang i ferierne Brugere 1. Kurve 1. Det lange seje træk i starten Medarbejderne bruger tid på at finde ud af, hvad der er brug for og finde samarbejdspartnere. Til gengæld er udviklingen efter et år stabil. 1 2 år rr r Side 21 af 25\n22 Brugere 2. Kurve 2. Jævn stigning Medarbejderen har fra begyndelsen været opsøgende og har brugt sit netværk. Indsatsen har kunnet fastholde og forøge antallet af brugere over alle tre år navnlig fordi det har været samme integrationsmedarbejder hele tiden år rr rr Brugere 3. Kurve 3. Store arrangementer, mindre kontinuitet 1 2 år r Det lykkedes integrationsmedarbejderen at komme hurtigt fra start ved at samle mange nye brugere til et stort arrangement inden for det første år. Dog blev brugerne ikke fastholdt, muligvis fordi der manglede opfølgende aktiviteter. Det lange seje træk med en længere researchfase (kurve 1) samt opbygningen af et netværk over tid (kurve 2) har vist sig at skaffe flest brugere i det lange løb. Anbefalingen fra integrationsmedarbejderne lyder, at man skal passe på med at sætte for mange, store enkeltstående aktiviteter i gang på samme tid (kurve 3). Det foreslås også, at man tidligere i forløbet inddrager brugerne mere direkte i udformningen og indholdet af aktiviteterne. For at sikre sig gengangere er det vigtigt, at rammen omkring aktiviteterne er regelmæssige og trygge. Aktiviteterne skal forløbe på samme tidspunkt hver gang og uden aflysninger. Der skal altid være mindst én person helst flere til stede hver gang, der kan hjælpe brugerne med at få deres behov dækket. Det er også vigtigt, at det er de samme personer, der er til stede fra gang til gang. Herved Side 22 af 25\n23 opbygges der et tillidsforhold mellem integrationsmedarbejderen eller den frivillige og brugeren, som gør det trygt og rart for brugeren at komme igen. Desværre har det vist sig, at et sommerferieafbræk betyder frafald af brugere, og det tager lang tid, at få dem tilbage igen: Sommerferien har gjort det rigtigt svært at få læringscenteret op at køre igen. Folk kommer ikke igen. Fra vi åbnede efter sommerferien i starten af august indtil midt september, havde vi nærmest ikke nogen brugere, fortæller Helene Filskov, integrationsmedarbejder på Sundby Bibliotek. Afbræk i kontinuiteten har været en stor udfordring for de fleste, men på trods af dette er det generelt lykkedes integrationsmedarbejderne at opbygge stor fortrolighed med de nye brugere, som vi vil komme nærmere ind på i det næste afsnit. FORTROLIGHED MED BRUGEREN Den nye brugers fortrolighed med integrationsmedarbejderen har været afgørende for projektets succes. På biblioteket kan brugerne få hjælp i en mere uformel ramme, end de er vant til. Det er vigtigt, at brugeren kan få hverdagsrådgivning uden at skulle registreres. Den første gang en bruger kommer for at få hjælp til noget, opfører vedkommende sig som hos sin sagsbehandler. Men efter kort tid åbner de op og deler deres bekymringer med mig, forklarer Delair Salih, integrationsmedarbejder på Nørrebro Bibliotek. Sproget er en udfordring for mange af brugerne. Derfor har det vist sig at være en fordel, hvis integrationsmedarbejderen kan tale et eller flere af de sprog, som brugerne taler. Sproget er en smutvej til større fortrolighed. Jeg tror, at jeg har den rette sproglige kombination af arabisk og dansk hertil. Så kommer jeg tættere på - det er ikke et jeg og de forhold, men et jeg og dig forhold. Delair Salih, integrationsmedarbejder, Nørrebro Bibliotek. Det, at jeg er dansk, kan gøre vejen lidt længere, det kan være en barriere. Da Malika fra Marokko [tidligere integrationsmedarbejdere på Sundby Bibliotek, red.] var her, kom der nogle brugere som ikke kom igen, efter at hun stoppede. De kom, fordi hun var her. Hvis der står en kvinde med tørklæde på ved skranken, virker det tillidsvækkende for nogle brugere, fortæller Helene Filskov, integrationsmedarbejder på Sundby Bibliotek. Fortrolighed skabes i høj grad med brugerne andre steder end på biblioteket. Helene Filskov fra Sundby Bibliotek har erfaret, at hendes baggrund i projektet Sprogporten, hvor hun besøgte etniske Side 23 af 25\n24 minoriteter i deres hjem, har skabt fortrolighed til nogle brugere, hun ellers ville have haft svært ved at nå. Tilliden kommer af, at man besøger deres hjem, samtidig med at man har et produkt,de kan have gavn af. (Helene Filskov). DEN TRYGGE RAMME Spørgsmålet er hvornår brugerne føler sig velkomne? Hvornår får de lyst til at komme igen? Rammen skal sættes rigtigt, så brugerne får en klar oplevelse af, hvad der skal ske og hvad et arrangement eller en aktivitet indebærer. Projektmedarbejder på Projektbasen Susanne Jørgensen fra Sundby Bibliotek erfarer, at for at tiltrække mindre ressourcestærke kvinder til biblioteket kan det være nødvendigt at stille et afsidesliggende rum til rådighed, hvor der er plads til personlige snakke og til, at børnene kan være med. Særligt Pippi Langstrømpe-fødselsdagene på Tingbjerg Bibliotek fremhæves som et arrangement, der forstod at sætte scenen, så arrangementet var en god og tryg oplevelse for børn og forældre. De vidste, hvad de var der for, og hvad de kunne forvente. Der skal sættes kaffe og te på bordet, stolene tages ned, det skal gøres hyggeligt,og folk skal føle sig velkomne. Men det skal stadig have rammerne af et læringscenter. Signe Jarvad, biblioteksleder. FORTROLIGHEDENS GRÆNSER Integrationsmedarbejderne oplever i større og mindre grad, at brugerne deler personlige bekymringer, og det kan være vanskeligt at finde grænsen for, hvad man som integrationsmedarbejder går ind i. På Sundby Bibliotek vurderer man, at omkring halvdelen af de brugere, der kommer, deler deres livshistorie og vender deres bekymringer med integrationsmedarbejderen. Det kræver af og til, at man ligesom Usman Akbar forstår at henvise til rette vedkommende eller holde brugeren fast på aktiviteten i stedet. Der er kommet kvinder, der havde spørgeskemaer fra hospitalet, som de viste mig. Det var meget personligt. Jeg synes, man kan overskride en grænse, så jeg henviste i stedet til deres læge de gange, jeg synes spørgsmålene var for personlige, siger Usman Akbar, integrationsmedarbejder på Solvang og Tingbjerg Biblioteker. Side 24 af 25\n25 OPSAMLING Tre år er gået, og bibliotekerne er blevet mange erfaringer rigere. Det samlede billede af indsatsen er, at en integrationsmedarbejder med en anden faglighed og gerne koblet med en anden kulturel baggrund og sprogkundskaber kan tiltrække nye brugere med etnisk minoritetsbaggrund, som ellers ikke ville benytte bibliotekets tilbud. MÅLGRUPPENS BEHOV Det er også blevet tydeligere, at målgruppen har behov af praktisk karakter i forhold til jobsøgning, fortrolighed med at benytte computer, håndtering af offentlige henvendelser mv. Hvis bibliotekerne formår at etablere tilbud, som målgruppen føler sig trygge ved, så er der et potentiale for at tiltrække mange nye brugere til biblioteker, der er beliggende i områder med en vis andel af udsatte borgere med etnisk minoritetsbaggrund. ORGANISERING AF INTEGRATIONSINDSATSEN ER AFGØRENDE FOR FORANKRING Indsatserne på de medvirkende biblioteker har også vist, at det har stor betydning, hvordan integrationsmedarbejderen tilrettelægger sit arbejde i relation til brugerne og biblioteket, og at det har stor betydning, hvis ansættelsen er midlertidig. En indsats, hvor integrationsmedarbejderen via sin personlighed og sine kompetencer bærer indsatsen, vil gøre det vanskeligt at fastholde de nye brugere, når integrationsmedarbejderen stopper. Hvorimod en indsats, der i højere grad baserer sig på hjælp fra frivillige og samarbejde med bibliotekets øvrige medarbejdere, bedre kan forankres også når integrationsmedarbejderen stopper. MÅLGRUPPEN FIK FLERE KOMPETENCER Selvom projektet har haft store udfordringer bl.a. fordi en del integrationsmedarbejdere er blevet erstattet af nye undervejs, så tegner der sig et klart billede af, at indsatsen har øget kompetencerne hos et stort antal nye brugere. Det gælder i forhold til it-kompetencer, sproglige kompetencer, jobsøgning og meget mere. Endelig har et stort antal nye brugere haft glæde af de sociale og kulturelle aktiviteter, som både har bibragt ny viden og givet en større indsigt i bibliotekets tilbud til voksne og børn. DET GODE TILBUD OG DEN OPSØGENDE INDSATS ER AFGØRENDE Men hver sit geografiske område har sine udfordringer, fx om biblioteket ligger mere eller mindre gemt af vejen. I hvert fald skal der en ihærdig opsøgende indsats til at skaffe nye en ny gruppe brugere. Men en hovedkonklusion er, at er man vedholdende og har det gode tilbud klar på biblioteket, så kan det lykkes at nå mange. Hvis biblioteker i områder med mange etniske minoriteter ønsker at være på forkant med nye brugere, der ikke er biblioteksvante, kan ansættelsen af en integrationsmedarbejder være ét sted at starte. Hvis ikke det er muligt, kan det øvrige bibliotekspersonale udfordres i at tænke biblioteksrummet anderledes og fx afprøve nogle af de tiltag, der er blevet beskrevet. Ét er i hvert fald sikkert: Det er muligt at skaffe flere etniske minoritetsbrugere til bibliotekerne, når der gøres en indsats. Side 25 af 25


Alt andet - Held i uheld - Movellas\nOm at starte på noget nyt, tro på det gode. Om at blive revet væk fra alt hvad man er vandt til, og om at få skubbet sine grænser. Om at holde af, om at tro man har mistet. Om at føle smerte og sorg, om at være ligeglad med alting.\nMen mest af alt om at komme helt derud, hvor man ikke længere kan bunde..\nPrologEt venskabFørste dagHeld i uheldRejsenSommerkysVækHjælpeløsBortførtTvangIntethedenRedningHjem kære hjem\n4. Held i uheld\nFørste dag i high School var overstået og jeg åndede lettet ud. Det var som om jeg havde gået hele dagen og holdt vejret, af fare for at nogen ville ligge mærke til mig. Jeg samlede mine bøger sammen og pakkede dem ned i rygsækken. Da jeg svingede tasken over skulderen lød et kæmpe bump bag mig. Mine hænder stivnede i et split sekund og jeg turde ikke vende mig om, af fare for hvad der ventede mig. Med øjnene let sammenknebne, drejede jeg mig om, og opdagede at der lå en pige på omkring min egen alder, og gned sin højre albue. Hun skar en lille grimasse og bandede et par gange.\n”Ej, det må du virkelig, virkelig undskylde! Det var ikke med vilje, jeg ville bare..” gispede jeg, men hun afbrød mig.\n”Det er helt okay,” lo hun og rakte en hånd op mod mig. Dum som jeg var, gik der flere sekunder før det gik op for mig, at hun havde brug for en hånd til at komme på benene. Jeg skyndte mig at hjælpe hende op og kom selv til at le lidt.\n”Jessica,” sagde jeg, nikkede og trykkede hendes hånd, nu hvor jeg i forvejen havde den i min.\n”Sarah, her.” Hun sendte mig et strålende smil og jeg kunne ikke lade vær med at smile igen. Jeg vendte mig om for at forlade klasselokalet og gå ud gennem de store dobbeltdøre, idet hendes ene hånd landede på min skulder.\n”Hey, vent! Vi kan da følges, ikke?” Hun pustede en kastanjebrun lok væk fra ansigtet, og hendes varme brune øjne mødte mine. Jeg nikkede.\n”Klart, jeg var også bare på vej hjem,” sagde jeg og prøvede at lyde henkastet, uden succes.\nVi begyndte at gå og gik i et par minutter uden at sige noget. Solens stråler varmede mine bare arme, mens vinden legede med mit lange mørke hår. Fuglene pippede lystigt og hverken Sarah eller jeg selv havde lyst til at skynde os hjem. Det var denne dag alt, alt for god til.\n”Vil du ikke med hjem og se hvordan jeg bor?” spurgte hun lidt nervøst. Min mave slog kolbøtter og jeg kom til at smile: Min første veninde i Balboa High School. Hun stod stadigt og trippede nervøst da jeg kiggede igen og det gik op for mig at hun afventede svar. Jeg mærkede blodet der langsomt blussede i mine kinder.\n”Jo, klart.” sagde jeg. Hun åndede lettet ud og resten af vejen snakkede vi om alt mellem himmel og jord. Senere samme dag, lå vi side om side i Sarahs have, på et stort ternet tæppe og nød solen. Vi kiggede på skyer, pjattede og snakkede lidt om forventningerne til det kommende år. Hun fik mig til at le og se alt fra en masse forskellige vinkler.\n“Hvad sagde Jacob Morris egentlig til dig i morges?” spurgte hun, og rakte ud efter et magasin der lå smidt i græsset. “Jacob Morris?” spurgte jeg, idet det slog mig, at det nok var ham fyren jeg havde snakket med tidligere. - ”Nå, ham! Hvorfra ved du egentligt hvad han hedder? Han ser ret godt ud.” Jeg kiggede afventende på hende og hun trak ligeglad på skuldrene.\n”Jeg har mine kilder,” fniste hun og sendte mig et smørret smil. Sarah fortalte en masse om alle mulige lærere og elever på skolen, og det undrede mig at hun vidste så meget om alle, da det jo var første dag. Det var som om hun havde en lille håndbog i tasken, hvor der stod alt sladder om alle. ”Den er god med dig.” Jeg smilede og drak en smule hyldeblomstsaft fra et højt glas med isterninger.\n”Du skulle bare vide hvor meget sladder man får ud af at være på pigetoilettet i fem minutter. Og bare så du ved det, så kan jeg fortælle dig direkte fra kilden, at du langt fra er den eneste pige der synes Jacob Morris ser godt ud.” Jeg trak ligeglad på skuldrene. *\nNæste morgen var jeg lige ved at komme for sent, fordi jeg havde sovet over mig. Bussen var allerede ved at køre, så jeg måtte løbe op på siden af dem og få buschaufføren til at stoppe. Jeg var helt forpustet og havde røde kinder da jeg kom ind i bussen. Et par piger på første sæde fniste da jeg gik forbi dem, men jeg ignorerede dem fuldstændig og fandt en ledig plads på en af de bagerste rækker. Da vi kom til skolen stod der på skolens daglige slideshow, at alle 1. årselever skulle mødes i festsalen klokken 8.00 for mere information om dette års studietur. Da jeg kom ned i festsalen gik det først rigtigt op for mig hvor mange elever der egentligt var, bare på 1. årgang. Inspektøren, Mr. Harrison, stod på talerstolen og kiggede ud over forsamlingen. Han lavede en tyssende bevægelse med sin ene arm, og der blev helt stille.\n”Som I alle jo ved, er der studietur i næste uge og Miss. Patton vil på vegne af skolen, gerne give et par praktiske oplysninger og gode råd. Jeg vil råde jer alle til at tage notater, da I ikke vil få nogen papirer udleveret, efter skolens nye grønne status som miljøvenlig, tak.” Mr. Harrison trådte ned fra talerstolen, og lod en stor middelaldrene dame, Mrs. Patton, komme til.\n”Som I alle jo ved, går studieturen dette år til Tyrkiet i byen Gaziantep, og jeg kan se at lidt over en tredje del af jer er meldt til. Der skal selvfølgelig skrives en opgave i sammenhæng med denne tur..” Der lød et fælles suk blandt de mange unge.\n- ”og jeg forventer at I alle er klar over at det er en studietur, ikke en ferie. – Selv om der selvfølgelig vil også blive tid til, at I kan gøre hvad I vil. Udover de ting I selv skal have med, forventer vi selvfølgelig at I har jeres bog ”Kulturforståelse” med, noget at skrive med og diverse andre småting. Vi har et helt fly booket fordi at vi er så mange, og der er ingen faste pladser. Vi forventer at I opfører jer modent og ansvarligt, og at I holder jer sammen.” Hun snakkede i yderlige fem minutter, og vi gav en doven klapsalve. Da vi endelig fik lov til at gå, gik jeg hen til mit skab og tjekkede det daglige skema. Jeg skulle have spansk for første gang, og fandt hurtigt ned i klasseværelset.\n”Hola chicos y chicas. Mi nombre es María,” var det første spansklæreren sagde, da hun kom ind af døren. Sætningen var simpel nok til at alle forstod den og vi hilste i kor. Resten af timen gik med at snakke lidt om den spanske kultur, litteratur og kunst. Senere snakkede vi om deres traditioner, og lærte simple sætninger som ”Hej, jeg hedder..” eller ”Jeg er (x antal) år.” Jeg fulgtes hjem med Sarah, og lige så snart jeg fik muligheden, begyndte jeg at snakke om den kommende studietur. Sarah så helt forkert ud i ansigtet, og nikkede bare kort. Hun kiggede mig ikke på noget tidspunkt i øjnene, og jeg fornemmede at hun ikke rigtigt gad snakke om studieturen.\n”Glæder du dig overhovedet ikke?” spurgte jeg forsigtigt og følte mig ilde til mode ved hendes manglende glæde. Hun mumlede et eller andet, men jeg kunne ikke høre hvad hun sagde.\n”Hvad?” spurgte jeg og fik endelig øjenkontakt med hende.\n”Jeg skal ikke med.” Hun trak ligeglad på skuldrene og gik bare videre. Jeg stod tilbage på fortovet, slået ud af hendes ord. Der var godt nok kun lidt over en tredje del af 1. årseleverne der skulle med, men jeg havde alligevel regnet med at hun var en del af de elever. Jeg følte mig tankeløs og åndssvag fordi jeg ikke havde så meget som overvejet tanken. Min eneste ”ven” på denne her gigantiske skole.\n”Hey vent, hvorfor Sarah? Undskyld det var tankeløst af mig, bare at gå ud fra at du skulle med,” sagde jeg og løb op ved siden af hende. Hun standsede og så på mig med et forpint ansigt i øjnene.\n”Jeg er adopteret fra Tyrkiet, og min såkaldte ”nye” familie har ikke råd. Jeg har heller ikke lyst, så det kan bare være lige meget,” hviskede hun med en skælvende stemme og fik blanke øjne. Jeg knugede mig ind til hende i mange lange minutter, og gav ikke slip før jeg kunne mærke at hendes salte tårer var tørret ind.\nAnja lider af anorexia nervosa, og hver dag er en kamp...\nLykken er kortAdorableWriter\nSofie kan knapt nok huske hvordan det er at gå i skole,...\nEt nyt livAdorableWriter\nMaria er 17 år og stadig under uddannelse. Samtidigt...\nLondons knuste hjert...AdorableWriter\nDa Camilla får af vide at hun og hendes bedste veninde...


Ankenævnsbekendtgørelsen - Bekendtgørelse om Ankenævnet for patenter og varemærker - retsinformation.dk\nBEK nr 735 af 27/08/2002 Historisk\nØkonomi- og Erhvervsmin., j.nr. 01-67-1\nBEK nr 892 af 21/09/2009\nLOV nr 778 af 09/12/1987 § 17\nBEK nr 815 af 14/09/2001\n1)\tpatenter, jf. patentlovens §§ 25 og 67,\n2)\tsupplerende beskyttelsescertifikater for lægemidler og supplerende beskyttelsescertifikater for plantebeskyttelsesmidler, jf. patentlovens § 91,\n3)\tbrugsmodeller, jf. § 37 i lov om brugsmodeller m.v.,\n4)\tmønstre, jf. mønsterlovens § 22,\n5)\tdesign, jf. designlovens § 34,\n6)\tvaremærker, jf. varemærkelovens § 46,\n7)\tfællesmærker, jf. fællesmærkelovens § 2,\n8)\thalvlederprodukters topografi, jf. § 17, i lov om beskyttelse af halvlederprodukters udformning (topografi) og\n9)\tanmodning om aktindsigt vedrørende nr. 1 - 8.\n1)\tden afgørelse, der påklages,\n2)\tklagerens påstand og\n3)\tklagerens anbringender og beviser.\n1)\tdatoen for afgørelsen,\n2)\tparterne og deres fuldmægtige,\n3)\tparternes påstande og anbringender,\n4)\tbevisførelsen og\n5)\tgrunde og konklusion.\n§ 29. Bekendtgørelsen træder i kraft den 1. oktober 2002.


Har tyske singler de bedste dating scorereplikker? | aNyhed.dk\nSeneste Nyheder\tHar tyske singler de bedste dating scorereplikker?\nEr tyskere bare bedst til at score? En ny undersøgelse fra be2 dating tyder på det. Her sammenlignes europæiske singler, og resultatet er overraskende!\tdating kærlighed social singler kvinder kultur Samfund - Kultur\nOktoberfest-flirt: lær god skik og brug blandt singler\nPå dating-profiler fremmer overdrivelse ikke forståel\nkærlighed på færøsk\nDating-tips: det gode profilbillede - smil og se godt u\nNetdating - både på og uden for jobbet\nKærlighed i København - Arriva indfører single sæde\nTøjmode for kvinder på dating\nDating tips og gode råd, en opsummering\nTips til kvinder, der ønsker at finde en mand og blive


Krigens løgne ikke dementeret | Information\nHvor mon vi ender? Jeg har hævdet: Den påståede massakre i Razak har ikke fundet sted. Påstanden om, at det var serbisk ubøjelighed, der førte til sammenbruddet i Ram-bouillet, er løgn. Påstanden om, at albanernes flugt fra Kosovo skyldtes en planmæssig serbisk fordrivelse, er løgn. Påstanden om, at NATOs flyvere kunne ramme militære mål med nøjagtighed fra fem kilometers højde er løgn. Og påstanden om, at serberne myrdede 100.000 eller flere i Kosovo, er løgn. Den sjette løgn, den groteske påstand om, at NATO overhovedet ikke førte krig, hører strengt taget med i selskabet, som den passer godt ind i.\nIngen af disse seks løgne, der fremsattes i medierne under Kosovo-krigen, dels af NATOs egne folk, dels af andre, blev dementeret af NATO, som derfor må kaldes medansvarlig for dem.\nMin kontrapart, militær-psykolog Madsen, er en åbenhjertig mand. Han mener nok, bomberne ramte nøjagtigt, og han synes det er ligegyldigt, om krigen var er-klæret eller ej, men ellers forbigår han mine anklager i tavshed, og han vedgår uden videre, at han »har intet godt at sige om de krigsførende magters omgang med sandheden«. Han holder sig til, at NATOs sag var god nok. Det afføder et enkelt spørgsmål: Hvis NATOs sag var god, hvorfor havde de da brug for så meget løgn?\nJeg synes, det vil være morsomt, hvis de fire alvorligste af mine seks påstande får lov at stå uimodsagt i Information. Er der ingen politiker, der føler sig kaldet til at tage NATOs propagandametoder i forsvar?\nAllerhelst hørte jeg dog Tøger Seidenfadens mening. Da jeg for godt et år siden i Politiken kommenterede de første forlydende om, at serberne ikke havde så mange mord på samvittigheden som påstået, kaldte han mig pro-pagandistisk og løgnagtig. Da han ikke ville tilbagekalde beskyldningen, måtte jeg ophøre med at skrive i hans avis. Gad vidst, om han er kommet på andre tanker i denne sag, efter den dokumentation, der nu foreligger? Tavshed er også et svar, men intet ærefuldt.


Nadia Pedersen - Scandtick Innovation\nDu er her: Hjem / Nadia Pedersen\nStudentermedhjælp og journaliststuderende\nNadia Pedersen, studerende, afdelingen for Bakterier, Parasitter og Svampe, Statens Serum Institut, København.\nTil dagligt læser jeg en kandidat i journalistik og er pt. ved at skrive speciale. Jeg har en bachelor i biologi. Ved siden af studiet er jeg ansat på den del af Scandtick-projektet, der skal videreformidle forskningsresultaterne og undervisningsmaterialet fra projektet.\nHvad laver du på Scandtick-projektet?\nPå Scandtick-projektet er jeg derfor ansvarlig for den danske del af den eksterne kommunikation. Hvilket indebærer, at jeg skriver pressemeddelser om den nyeste forskning fra Scandtick-projektet, finpudser den danske del af undervisningersmaterialet. I den forbindelse opdaterer jeg også hjemmesiden til denne del. Derudover koordinerer jeg og udsender også informations- og undervisningsmaterialet til bl.a. skoler, hospitaler og sundhedshuse i Danmark.\nHvorfor er forskningsformidlingen vigtig?\nMed en bachelor i biologi i bagagen brænder jeg for, at formidle den viden som kommer ud af forskningen. Det er utrolig vigtigt, at al den gode forskning der bliver lavet også bliver formidlet ordentlig, så forskningen bliver til gavn for befolkningen.\nI fritiden svømmer jeg, tilbringer tid med mine venner også elsker jeg at gå til koncerter. Derudover er glad for at tage på vandreture i naturen, sidst var jeg Abisko i Nordsverige.\nNORDTICK 2018 Første tilfelle av Neoerlichia påvist i Norge


Sjal i Merino Possum - i farven Pumice - Lanowool\nForside / Luksus til mor / Sjal / Sjal i Merino Possum – i farven Pumice\nMerino Possum er et eksklusivt produkt fra New Zealand i en blanding af 60% merino uld og 40% opossum pels. Denne blanding betyder, at produkterne er op imod 30% varmere end traditionelle uldprodukter. Samtidig betyder blandingen af merino uld og opossum pels, at materialet ikke begynder at fnulre.\nSjal i Merino Possum - i farven Pumice antal\nEt sjal fra Merino Possum er ren selvforkælelse til alle kvinder.\nMerino Possum er et eksklusivt produkt fra New Zealand i en blanding af 60% merino uld og 40% opossum pels. Denne blanding betyder, at produkterne er op imod 30% varmere end traditionelle uldprodukter. Årsagen er, at opossum pelsfibre – i forhold til andre pelstyper som f.eks. cashmere, uld og angora – er hule og indeholder mere luft, hvilket giver en højere isoleringsgrad og et let vandskyende materiale. Når pels fra opossum kombineres med merino uld får man således et varmt og meget blødt materiale.