Feriebolig, El Verano, Sonoma: Feriehuse m.m. | Vrbo\nEl Verano – find den bedste feriebolig\nFredelig og Privat Hot Tub, 2. 1 miles til Sonoma Plaza, romantisk tilflugtssted for 2\nWonderful, Comfortable, one-BRM Cottage minutter til Sonoma Square m / privat terrasse\n2BR + Den w pool i vinlandet - 10 minutter fra Sonoma Plaza - 6 sovepladser i senge\n4.989 DKK gns./nat\nRummeligt hus med pool nær det historiske Sonoma-torv\nOplev Sonoma Living ... Fortryllende Gendannet 1920-er, 1MI fra Sonoma centrum\n6.780 DKK gns./nat\nVinter SPECIAL! Sonoma bondegård på vingård m / cykler, æsel, vin, morgenkåbe og mere\n4.571 DKK gns./nat\nDerfor elsker rejsende at besøge imødekommende El Verano\nNyd blandt andet vingårde og andre attraktioner i El Verano. Denne imødekommende og vandrevenlige by begejstrer især rejsende med sin baseball, sine vandreruter og sine kaffebarer. Sonoma Plaza og Jack London State Historic Park er blot et par af de mest populære seværdigheder i området. Leder du efter et overnatningssted med masser af plads til både familie og venner, har HomeAway et væld af muligheder. Mange ferieboliger har både fuldt udstyret køkken og vaskemuligheder.\nSightseeing i og omkring El Verano\nHåber du på at finde oplevelser under dit ophold? Bevæg dig ud af din hyggelige feriebolig, og oplev alt, der gør El Verano til et skønt rejsemål. Her er nogle af de største attraktioner, som ligger højst 50 km fra byens centum:\nSonoma Golfklub (1,9 km)\nSonoma TrainTown Railroad (3,3 km)\nValley of the Moon Winery & Vineyards (4,9 km)\nUdforsk de naturskønne omgivelser i El Verano\nUanset om du er en eventyrlysten rejsende eller bare vil nyde omgivelserne, er El Verano et fantastisk sted at nyde naturen. Dette er nogle af områdets mest utrolige seværdigheder, som alle ligger mindre en 50 km fra byens centrum:\nSonoma Plaza (2,6 km)\nJack London State Historic Park (8,2 km)\nQuarryhill Botanisk Have (8,8 km)\nSonoma Valley Regional Park (7,9 km)\nCalvert State Park (8,1 km)\nCornerstone Gardens (8,4 km)\nTransport til og i El Verano\nFlyv til Novato, CA (NOT-Gnoss Field), som er den nærmeste lufthavn og som ligger 18,6 km fra byens centrum. Hvis du ikke kan finde en flyrejse, der passer til din rejseplan, kan du i stedet booke en flyrejse til Napa, CA (APC-Napa Valley), som ligger 20,8 km væk.\nHvor skal jeg overnatte nær El Verano, Sonoma?\nVores annoncer i 2020 tilbyder et stort udvalg af 500 ferieboliger nær El Verano. Fra 315 Feriehuse til 20 Ferielejligheder – du kan finde unikke ferieboliger til et uforglemmeligt ophold med familie og venner. På Vrbo finder du det bedste sted at overnatte nær El Verano på en længere ferie eller et hyggeligt weekendophold.\nHvilket område er bedst at overnatte i, når jeg rejser til El Verano?\nUanset om du rejser på egen hånd eller med familie og venner, får du her en oversigt over de områder med det største udvalg af ferieboliger til en længere ferie eller et weekendophold i El Verano:\nHvad er de mest populære seværdigheder at overnatte i nærheden af på en rejse til El Verano?\nVrbo tilbyder en lang række ferieboliger i nærheden af spændende seværdigheder i El Verano. De mest populære seværdigheder, som Vrbos feriegæster overnatter i nærheden af, er:\nNapa Valley Wine Train: 834 feriehuse\nNapa Valley Balloons: 1.036 feriehuse\nSonoma Valley Visitors Bureau: 1.055 feriehuse\nDer er også en lang række andre seværdigheder i El Verano, som du kan finde en feriebolig i nærheden af på Vrbo. Brug søgefeltet for at se udvalget af ledige ferieboliger i nærheden af din foretrukne seværdighed.\nKan jeg leje Feriehuse i El Verano?\nJa, selvfølgelig. Vrbo tilbyder 315 Feriehuse i El Verano. Blandt andre populære typer af ferieboliger i El Verano finder du:\nKan jeg finde en feriebolig med pool i El Verano?\nJa, du kan vælge din foretrukne feriebolig med pool blandt vores 230 ferieboliger med pool i El Verano. Brug søgefeltet for at se udvalget af ledige ferieboliger.\nUdforsk destinationer i området omkring El Verano


Forretningsplan for produktion af bioethanol ved Grenaa Havn - PDF\nForretningsplan for produktion af bioethanol ved Grenaa Havn\nDownload "Forretningsplan for produktion af bioethanol ved Grenaa Havn"\n1 Danish Biofuel Grenaa Forretningsplan for produktion af bioethanol ved Grenaa Havn November 2006 Allerød Århus Aalborg Odense Brandstrup Consult\n2 Brandstrup Consult Danish Biofuel Grenaa Forretningsplan for produktion af bioethanol ved Grenaa Havn November 2006\n3 Brandstrup Consult Rådgivende ingeniører og planlæggere A/S NIRAS Kattegatvej 3 Åboulevarden Grenaa Postboks 615 DK-8100 Århus C Telefon Telefax Web CVR-nr Tilsluttet F.R.I Udgave nr.: Endelig Dato: 11. december 2006 Forfattere: Anne Seth Madsen/asm og Svend Brandstrup, Brandstrup Consult Dora Ruth Trummer/drt; Henrik Thomasen/ htn, Christian Seidelin Sørensen / css Kvalitetskontrol: Erik Wormslev / ecw Godkendt af: Erik Wormslev / ecw Sag nr. og filnavn: O:\_SAG\_08\_214.00\_Rapport\_rap_DBG_nov_2006_11_12_final_.doc\n4 Indhold 1 SAMMENFATNING BAGGRUND PROCES Anvendelse Fremstilling LOKALISERING ALTERNATIVER FOR AFSÆTNING AF BIPRODUKTER Biogas Som kvægfoder Som svinefoder DDGS (tørret i pilleform til foderstofindustrien) ØKONOMISK SAMENLIGNING AF SCENARIERNE KOMPARATIVE FORDELE VED EN PLACERING I GRENAA 7 2 INDLEDNING BAGGRUND FORMÅL 10 3 LOKALISERING PLACERING AF ANLÆG I GRENAA PLACERING AF ANDRE ANLÆG PRIS PÅ LEJE AF GRUND OG TANKE 15 4 FABRIKSANLÆG OG PROCESVALG PROCES FABRIKSANLÆG 19 5 GRENAA KRAFTVARMEVÆRK VARME BEHOV GRENAA KRAFTVARMEVÆRK HOVEDDATA FLUKTATIONER I VARMEAFTAG PRIS PÅ VARME - BIOGAS 22 6 AFSÆTNING AF DDGS/ MELLEMPRODUKTER TIL BIOGAS BEREGNEDE POTENTIELLE MÆNGDER FRA ETHANOLANLÆGGET BIOGASANLÆG NORD FOR GRENAA GASPOTENTIALE I BÆRME, WDGS OG THIN STILLAGE 26 7 ALTERNATIVER FOR AFSÆTNING AF BIPRODUKTER 27 1\n5 7.1 BIPRODUKTER KAN INDDELES I 4 KATEGORIER TIL FODERBRUG: Som kvægfoder Som svinefoder DDGS (tørret i pilleform til foderstofindustrien) ALTERNATIV AFSÆTNING AF TØRRET DDGS SOM EN BRÆNDSELSPILLE 28 8 FINANSIEL ANALYSE SCENARIER Scenario Scenario Scenario Scenario ETABLERING AF ANLÆG Vand og Spildevand DRIFTSOMKOSTINGER Vand Korn INDTÆGER DDGS som foder Bioethanol Thin Stillage til biogas BEREGNINGSFORUDSÆTNINGER Antagelser Scenario Scenario Scenario Scenario SAMMENLIGNING AF SCENARIERNE PRISEN PÅ BIOETHANOL ØVRIGE RISICI I PROJEKTET 43 9 BILAG 1: UDRÅDNINGSFORSØG: WDGS OG BÆRME METAN POTENTIALE I RESTPRODUKTER FRA BIOETHANOL PRODUKTION Formål Metode Resultat og konklusion BILAG 2: FØLSOMHEDSBEREGNINGER SCENARIO SCENARIO SCENARIO SCENARIO BILAG 3: AFBRÆNDINGSFORSØG DDGS 51 2\n6 1 Sammenfatning Med udgangspunkt i de lokale rammebetingelser beskriver denne rapport de investerings-, driftsmæssige og økonomiske forhold ved etablering af en fabrik til fremstilling af bioethanol placeret i Grenaa. Projektet er designet til en produktion af m 3 bioethanol baseret på ca t korn om året. Selve udarbejdelsen af dette studie bygger på Etablering af et bioethanolfabrik i Sønderjylland, november 2004, Sønderjysks Landboforening (publiceret på hjemmeside og ved konferencer), som således er referencen for projektet. Endvidere belyser dette studie mulighederne for alternativ afsætning af biprodukter. Der belyses således et scenario, hvor anlægget modificeres i forhold til alternative afsætninger af biproduktet fra ethanolproduktionen. De undersøgte scenarier for anvendelsen af de biprodukter, der opstår under ethanolprocessen, er: Scenario 1 afspejler et konventionelt bioethanolanlæg, hvor alt bærme tørres og sælges som foder (DDGS). Scenario 2 afspejler en situation, hvor biprodukterne afsættes både som Våd Bærme (WDG) til foder, Thin Stillage til biogas og som DDG. Dette scenario er undersøgt to gange. Scenario 3 er således identisk med scenario 2, bortset fra at prisen på Thin Stillage afspejler de forventede markedsforhold mht. afsætning af råstoffer til biogasproduktion. Scenario 4 er teknisk identisk med scenario 1, men afspejler den forventede markedspris på ethanol, som ligger højere end den konservative salgspris, som er grundlag til scenario 1 3. Produktion af biobrændstof skaber også et nyt link mellem energisektoren og landbruget, der giver nogle nye muligheder for anvendelse af afgrøder og foderprodukter. 1.1 BAGGRUND Denne rapport undersøger også de komparative fordele ved at placere et ethanolanlæg i Grenaa, hvor der findes en række rammebetingelser, der er fordelagtige i forhold til en produktion af ethanol: Mulighed for en placering af anlægget nær ved havnen på areal, der er udlagt til virksomheder med særlige behov. 3\n7 Havnedybde på 11 m (kan udvides til 15), og eksisterende tankanlæg er egnet til flydende biobrændstoffer. Overskydende dampkapacitet på kraftvarmeanlægget. Salg af biobrændsler og biogasanlæg er under planlægning, der giver alternative mulighed for afsætning af biprodukter fra produktionen og køb af energi. Mandskab uddannet inden for procesindustri i området. Endvidere findes der i Grenaa mulighed for, at en del af ethanolfabrikkens spildevand behandles i et planlagt biogasanlæg, som skal placeres i nærheden. 1.2 PROCES Anvendelse Bioethanol kan anvendes rent som brændstof eller som tilsætning til benzin og svarer kemisk til drikkespiritus med en væsentligt højere koncentration. I 2003 vedtog EU et biobrændstofdirektiv 2003/30/EF, der indeholder vejledende mål for anvendelsen af biobrændstoffernes andel i 2010 og udgør 5,75 % af det samlede forbrug af motorbrændstof. Der har således været et voksende marked, da en række lande har indført økonomiske incitamenter for brugen af bioethanol og andre biobrændstoffer. I EU er der en stor afsætning for bioethanol, da mange lande tilsætter bioethanol i stor stil i benzin (E5). Da bioethanol med den nuværende prissituation er dyrere end benzin, kræver en tilsætning politisk indgriben, der endnu ikke har fundet sted i Danmark. I 2004 var brændstofforbruget til vejtransport m 3. Benzinselskaberne har en fordel ved at bruge ethanol blandet i benzin, da ethanol kan erstatte andre dyre blandingskomponenter. Den reelle markedspris for ethanol er p.t. ikke veldefineret, da selskaberne først med tiden kan tilpasse sig en ny råvaresituation Fremstilling Projektets udgangspunkt er, at der anvendes kendt teknologi og råvarer (korn) til fremstilling af bioethanol. Den type anlæg vil senere kunne suppleres med fremtidige procesmuligheder (2. generations teknologi, hvor råvarerne er f.eks. halm). Råvaren til ethanolfremstilling antages at være hvede, men vil også kunne suppleres af rug og triticale. 4\n8 Ethanolanlægget består af modtagefaciliteter, lager til kornet og møllen. Desuden findes der en hal til forbehandling, gæringstanke og destillationskolonner. Det antages, at lagertanke til det færdige ethanol bliver lejet af Grenaa Havn. DDGS (Dry Distillers Grain and Solubles, som er proteindelen fra kornet og ikke omsat stivelse) forarbejdning finder sted i en DDGS workshop. Endvidere kan der etableres gærpropageringstanke, hvor anlægget kan dyrke deres egen gær. Hele anlægget vurderes til at fylde et areal på ca. 7 ha. Det antages, at anlægget forsynes med varme fra Grenaa kraftvarmeanlæg eller anden ekstern leverandør. 1.3 LOKALISERING Dette projekt tager udgangspunkt i, at bioethanolanlægget placeres i industriområdet udlagt nord for Grenaa by i forbindelse med det kommende havneområde. Anlæggets etablering kræver ca. 7 ha, og arealet antages at blive lejet af Grenaa Havn. Endvidere antages det, at Grenaa Havn udlejer m 3 lagertanke, med rørforbindelse til kajanlægget. Procesdamp leveres fra Grenaa Kraftvarmeværk (GKV) i rørledning til anlægget, da der i dag er overskyndende kapacitet på kraftvarmeværket. Spildevand behandles på Fornæs Renseanlæg, Anlæggets etablering er skitseret på nedenstående figur. Figur 1: Det planlagte bioethanolanlæg ved Grenaa Havn.. 5\n9 1.4 ALTERNATIVER FOR AFSÆTNING AF BIPRODUKTER Biogas Der er gennemført udrådningsforsøg af WDGS (Wet Distillers Grain and Solubles, som er et vådt biprodukt) og bærme, som optræder i ethanolprocessen, på Danmarks Jordbrugs Forskning, Forskningscenter Bygholm. Biogaspotentiale for begge produkter er på niveau med korn Som kvægfoder WDGS (Wet Distillers Grain and Solubles) kan anvendes som foder primært til kvæg. Holdbarheden er ubehandlet begrænset til ca. 14 dage. Der findes dog muligheder for konservering /ensilering. I projektet blev det konstateret, at der findes afsætningsmulighed for en vis mængde WDG (Wet Distillers Grain) som kvægfoder på Djursland Som svinefoder Fra et tilsvarende svensk anlæg leveres et foderprodukt kaldet Agrodrank 27 med et tørstofindhold på mellem %. Tilsvarende produkt vil kunne indgå i en optimering af foderblandinger til vådfoder til primært slagtesvinebesætninger på Djursland DDGS (tørret i pilleform til foderstofindustrien). Århusegnens Andel har udført beregninger, som viser en værdi af DDGS på ca kr. / tons med udgangspunkt i en hvedepris på 900 kr. / ton (hvilket svarer til + 22 %). Desuden er brændværdien i DDGS undersøgt af FORCE for at vurdere muligheden for en anvendelse som biobrændsel. 1.5 ØKONOMISK SAMENLIGNING AF SCENARIERNE Scenario 1 afspejler en konventionel bioethanolfabrik, hvor alt materiale enten forarbejdes til ethanol og DDGS, der anvendes til dyrefoder. Dette scenario får kun indtægter fra DDGS og ethanolsalg og kræver en kapital på 742 mio.kr. Dette skaber et årligt resultat før afskrivninger, renter og skat på ca.132 mio.kr. Den interne rente beregnet for en egenfinansieringsandel på 35% ved en tidshorisont på 15 år er 15%. I scenario 2 anvendes Thin Stillage på biogasanlægget til fremstilling af biogas, som leveres til Grenaa Kraftvarmeværk, som til gengæld leverer varme til ethanolanlægget. Der opnås således en symbioseeffekt mellem de tre enheder. Det samlede kapitalbehov er lidt lavere, i alt 664 mio.kr. Bioethanolproduktionen er den samme som i scenario 1, men værdien af afsætningen af andre produkter end bioethanol (foder, biogas mv.) er lavere. Resultat før afskrivninger, renter og skat er ca. 105 mio.kr. og således 27 mio. kr. lavere. Dette betyder, at den interne rente i scena- 6\n10 rio 2 (ligeledes beregnet for en egenfinansiering på 35 pct.) er 12 % og således lavere end i scenario 1. En af årsagerne til den lavere omsætning er, at der er regnet med en lav pris for biogas produceret på Thin Stillage. Meget taler imidlertid for, at el produceret på biogas fra Grenaa Kraftvarmeværk kan opnå en højere afregningspris. Dette er beregnet i scenario 3. Regnes der med en MWh pris på 150 kr. svarende til en Thin Stillage pris på 36 kr./ m 3, bliver resultatet før afskrivninger, renter og skat 8 mio. kr. højere end i scenario 2, svarende til i alt 113 mio. kr. årligt. Den interne rente beregnet over en tidshorisont på 15 år for en egenfinansieringsandel på 35% er i scenario 3 14%. Hertil kommer, at scenario 3 er mindre følsomt end scenario 1 over for DDGS foderprisen, idet en del af materialet sælges som Thin Stillage. Af denne årsag er rentabiliteten af scenario 3 sammenlignelig med scenario 1. Scenario 1-3 er baseret på en meget konservativ vurdering af det fremtidige niveau for ethanolprisen, svarende til 3,75 kr./l. Scenario 4 er identisk med scenario 1 bortset fra, at der i scenario 4 regnes med en højere ethanolpris på 4,77 kr./l, som er den øjeblikkelige markedspris. Med denne ændrede forudsætning genereres en intern rente over 15 år, beregnet for egenfinansieringsandelen på 35%, på 39%, og resultat før afskrivninger, rente og skat er 285 mio. kr. pr. år. Scenario 4 afspejler således den væsentlige usikkerhedsfaktor i forhold til rentabilitet, nemlig ethanolprisen. I Bilag 2: Følsomhedsberegninger er konsekvensen ved ændringer i prisen på ethanol, korn og DDGS beregnet for de forskellige scenarier. 1.6 KOMPARATIVE FORDELE VED EN PLACERING I GRENAA Når der forhåbentlig snart opstår et hjemmemarked for bioethanol, vil der være plads til flere anlæg i Danmark. DONG arbejder p.t. med en placering af et bioethanolanlæg i Studstrup med en muligt alternativ placering i Kalundborg. Placering af en bioenergiproduktion på et af disse værker vil have en særlig fordel, da der i sommerperioden er varmeoverskud fra el-produktionen, der om sommeren er gratis, da det ellers skal køles bort. Danisco har planer om etablering af et bioethanolanlæg i Nakskov. Da roekampagnen kun varer i få måneder om året, skal anlægget også kunne forarbejde korn i resten af året. Forarbejdning af to råvarer medfører en proces mere, og det kræver en lidt større investering. Det udjævnes ved, at Danisco allerede har et anlæg med kraftvarmeanlæg på stedet. 7\n11 Også i Tønder arbejdes der på et bioethanolprojekt som dansk / tysk samarbejde. I Tønder er der ingen direkte adgang til havn og ingen særlige energimæssige fordele i forhold til Grenaa. En placering i Grenaa er fordelagtigt pga. et opland, hvor der produceres korn, og hvor der kan afsættes en del af produkterne til dyrefoder samt en mulig synergi med kraftvarmeværk, biogasanlægget m.m. Derfor hører en placering i Grenaa til de mere gunstige. Såfremt der kan opnås fordele med hensyn til biogasanlægget og symbiose med kraftvarmeanlægget, vil rentabiliteten for et anlæg placeret i Grenaa nærme sig de mest gunstige i Danmark. Figur 2: Billede fra et ethanolanlæg, som svarer til det, der planlægges i Grenaa. En ideel situation for bioethanolfremstilling i Danmark vil være, at den bliver produceret i: Kalundborg (ved DONG / Statoil; forsyning med råvarer fra Sjælland og med afsætning af DDGS uden for øen) Nakskov (Forsyning med råvarer fra Lolland, Falster, og det sydlige Sjælland, med afsætning af DDGS uden for øen) Tønder (Forsyning med råvarer fra Sønderjylland og nordlige Tyskland og med lokal afsætning af DDGS) og Grenaa (Forsyning med råvarer fra Midt- og Nordjylland og med lokal afsætning af DDGS). 8\n12 2 Indledning 2.1 BAGGRUND Anvendelse af bioethanol produktion som motorbrændstof er i disse år under kraftig udvikling, primært i Europa og USA. I Brasilien har bioethanol været anvendt til motorbrændstof siden 1975 og udgør nu 40 % af det samlede brændstofforbrug i benzindrevne biler, og i 2004 var produktionen på 15 milliarder liter ethanol 1. Det overordnede mål er alle steder at mindske transportsektorens afhængighed af fossile brændsler, der importeres og dermed øge forsyningssikkerheden med en lokal energiproduktion. Da bioethanol med den nuværende prissituation er dyrere end benzin, kræver en tilsætning en politisk indgriben, der endnu ikke har fundet sted i Danmark. I 2004 var brændstofforbruget til vejtransport m 3. I 2003 vedtog EU et biobrændstofdirektiv 2003/30/EF, der indeholder vejledende mål for anvendelsen af biobrændstoffernes andel i 2010, som udgør 5,75 % af det samlede forbrug af motorbrændstof. Der har således været et voksende marked, da en række lande har indført økonomiske incitamenter for brugen af bioethanol og andre biobrændstoffer. Produktion af biobrændstof skaber et nyt link mellem energisektoren og landbruget, der giver nogle nye muligheder for anvendelse af afgrøder og foderprodukter. I dette studie undersøges Grenaas komparative fordele i forhold til at placere en bioethanolproduktion baseret på korn. Der eksisterer i Grenaa en række rammebetingelser, der er interessante i forhold til en bioethanolproduktion: Mulighed for en placering af anlægget nær ved havnen på et areal, der er udlagt til virksomheder med særlige behov Havne dybde på 11 m (kan udvides til 15) og eksisterende tankanlæg egnet til fyldende biobrændstoffer Overskydende dampkapacitet på kraftvarmanlægget 1 Kraftstoff&action=edit&section=8 9\n13 Salg af biobrændsler og biogasanlæg er under planlægning, der giver alternative muligheder for afsætning af biprodukter fra produktionen Mandskab uddannet inden for procesindustri i området Dette studie er udarbejdet på baggrund af bidrag af Grenaa Kommune og en række virksomheder, der har stor interesse i at tiltrække ny produktion og virksomheder til Grenaa. Følgende virksomheder har deltaget i finansieringen af studiet: Grenaa Kommune Djurslands Erhvervsråd Århusegnens Andel Amba Dong Energy (før Elsam Kraft A/S) DjursHalm Amba. NRGI Amba. Djurs Bioenergi Amba Projektet tager udgangspunkt i rapporten Etablering af bioethanolfabrik i Sønderjylland Drift, marked og finansiering, november 2004, Sønderjysk Landboforening og bygger videre på oplysninger om investering og driftsøkonomi, der tilpasses de lokale forhold i Grenaa samt reguleres i forhold til prisudviklingen. 2.2 FORMÅL Formålet med dette studie er at beskrive rammebetingelserne for et bioethanolanlæg i Grenaa og belyse rentabiliteten af anlægget. Projektet tager udgangspunkt i, at der anvendes kendt teknologi og råvarer til fremstilling af bioethanol, også kaldet 1. generations teknologi. Endvidere belyses mulighederne for alternative muligheder for at afsætte biprodukter. Der udarbejdes således et scenario, hvor anlægget modificeres i forhold til alternative afsætninger af biproduktet fra ethanolproduktion. Endelig belyses anlæggets komparative fordele i forhold til andre bioethanolanlæg under overvejelse i Danmark, baseret på betragtninger om infrastruktur, antagelser om pris for damp, lokale råvarer og afsætning samt synergi med andre anlæg. De øvrige projekter, der er baggrund for sammenligningen, er DONG (Studstrup, Kalundborg), Danisco (Nakskov) og Tønder. 10\n14 Konceptet bag Grenaa Symbioseprojekter er forsøgt anskueliggjort i figur nedenfor. KORN EL HALM ETHANOL ETHANOL OG DDGS FABRIK Grenå KW KUL Damp / varme DDGS som foder BIOGAS Alternativ kan alle eller dele af mellemprodukterne også anvendes til energiformål i et planlagt biogasanlæg. BIOGASANLÆG Figur 3: Symbioseeffekt mellem Grenaa Kraftvarmeværk og Ethanol og DDGS anlægget, samt sammenspil med det planlagte biogasanlæg. 11\n16 3 Lokalisering 3.1 PLACERING AF ANLÆG I GRENAA Dette projekt tager udgangspunkt i, at bioethanolanlægget placeres i industriområdet udlagt nord for Grenaa By i forbindelse med det etablerede havneområde. På Figur 4 ses forslag til anlæggets placering. Figur 4: Bioethanolfabrikken placeres i industriområdet nord for byen ved den viste pil. Grenaa Kraftvarmeværk (GKV) er beliggende som vist. Arealet ligger nær Grenaa Kraftvarmeværk og Grenaa Havn (se Figur 4). På Figur 5 ses forslag til placering af anlægget på den udvalgte grund (Matr. nr. 8CC) samt den planlagte omfartsvej til industriområdet. På grunden, hvor bioethanolanlægget skal placeres, er der på den østlige del en skrænt på ca. 7 m ned mod vandet. Hele anlægget foreslås placeret oven for skrænten af hensyn til den interne logistik på anlægget. En placering af dele af anlægget neden for skrænten vil give en lidt tættere placering på kajen, men afstanden til kajkanten vil alligevel være over 500 m, og det anses derfor ikke rentabelt at etablere automatisk transportsystem til aflæsning af korn, der måtte komme med skib, før disse kornmængder er meget store. Grenaa Havn udlejer lagertanke og har i tankgården en disponibel kapacitet til udlejning på m 3 med rørforbindelse til kajanlæg- 13\n17 get. Grenaa Havn er positiv i forhold til at udleje tanke til ethanol og at levere serviceydelser i forbindelse med udlejningen af tanke. Endvidere råder Grenaa Havn over yderligere 3 tanke med en samlet kapacitet på m 3, hvor der kan etableres rørforbindelse til kajanlægget. Figur 5: Placering af bioethanolanlæg i forhold til den nordlige mole og kajanlæg og den planlagte omfartsvej. Området ejes af Grenaa Havn, og der har været indledende drøftelser med Grenaa Havn om langtidsleje af grunden og leje af tankanlæg. 3.2 PLACERING AF ANDRE ANLÆG Afstanden til Grenaa Kraftvarmeværk (GKV) er fra den vestlige del af grunden ca. 1 km. I tracé for en dampledning mellem GKV og bioethanolanlægget er der ca. 2 km. Der er ikke indregnet, at der etableres jernbaneforbindelse til grunden, men der er adgang til jernbane på Grenaa havn, ca. 200 m fra grunden. Spildevand behandles i Grenaa på Fornæs Renseanlæg, der er beliggende nord for Grenaa By. Bioethanolanlægget kan kobles på spildevandsledninger beliggende ca. 650 m fra grunden. Et biogasanlæg, som er under planlægning, vil blive placeret nær Fornæs Renseanlæg. Se Figur 6. 14\n18 Figur 6: Placering af Bioethanolanlæg, renseanlæg, Grenaa Kraftvarmeværk og planlagt biogasanlæg. 3.3 PRIS PÅ LEJE AF GRUND OG TANKE Der er modtaget et oplæg til forhandling på leje af grund og tanke fra Grenaa Havn. Leje af grunden er foreslået til 25 kr./m 2 år og tanke på 10 kr./m 3 år. 15\n20 4 Fabriksanlæg og procesvalg Bioethanol kan anvendes rent som brændstof eller som tilsætning til benzin og svarer kemisk til drikkespiritus men med en væsentligt højere koncentration på ca. 99,9 vol. %. Ethanol har den kemiske formel C 2 H 5 OH og en vægtfylde på 0,789kg /liter 2. I tilsætning til benzin har den vist sig at have en oktanforøgende virkning. I EU er der et stort afsætningsmarked, da det i EU tilsættes i stor stil i blandinger bestående af 5 % ethanol og 95 % benzin, som betegnes som E5. Fremstillingen af ethanol foregår efter dagens teknik ved forgæring (fermentering) af stivelseholdige og sukkerholdige råvarer 3. I Danmark produceres der hvede, triticale, rug og sukkerroer som potentielle råvarer. Korn har det fortrin i forhold til roer, at det er lagerstabilt, og ethanolproduktionen kan derfor tilrettelægges som en kontinuert produktion året rundt. Roer derimod skal forarbejdes inden for 4-5 måneder efter høst, da sukkerindholdet falder ved lagring. I fremtiden vil 2. generations- ethanolanlæg blive et supplement til 1. generationsanlæg. De behandler celluloseholdige råvarer (f.eks. halm), men teknikken er p.t. under udvikling og kommercielt ikke tilgængeligt. 4.1 PROCES Ved selve forgæringen omsætter gærceller sukker til ethanol. Korn består hovedsagligt af stivelse og protein, hvorfor der kræves både en formaling af kornet til mel og en enzymbehandling, som omdanner stivelsen til sukker inden den egentlige forgæring. Ethanoludbytte er afhængigt af råvaren, men af 1 kg hvede kan der fremstilles ca. 0,31 kg ethanol, som svarer til 0,37 liter. 2 Ved 18 C. 3 Ethanolanlæg, som forarbejder sukker og stivelseholdige råvarer, betegnes også som 1. generationsanlæg. 17\n21 Ved den tekniske ethanolfremstilling kan processen skematisk opdeles i følgende trin: Kornet males til mel i en mølle. Derefter tilsættes væske og enzymer til melet, en forbehandling, som er delt i forflydigelse og forsukring. Dejen opvarmes, stivelsen bliver nedbrudt til sukker, og massen (mæsk) bliver mindre viskøs. I enkelte tekniske design kan forsukring foregå samtidigt med gæringsprocessen (fermentering) 4. Efter forbehandlingen pumpes mæsken til gæringsprocessen, som foregår ved hjælp af gær (Saccharomyces cerevisiae) ved C i batch processer under udvikling af CO 2. Mæsken gærer i 48 timer, hvorefter den pumpes til destillation. I destillationskolonnen udskilles ethanolen, som bagefter kondenseres, tørres (dehydreres) og oplagres klar til afsætning. Den alkoholfrie bærme, bestående af proteiner og den stivelse, som ikke er blevet omsat i processen, bliver i en centrifuge separeret i kage og Thin Stillage. Kagen kan anvendes som foder (WDG - Wet Distillers Grain), og væskefraktionen (Thin Stillage) kan opkoncentreres og blandes med kagen igen. Fraktionen kan anvendes som foder (WDGS - Wet Distillers Grain and Solubles) eller tørres og distribueres som foder i form af DDGS (Dry Distillers Grains and Solubles). Som biprodukter/restprodukter findes der følgende: Bærme, som er væskefraktionen efter at alkoholen er destilleret fra. Den har et tørstofindhold på 12 %. Denne bærme centrifugeres, hvor der opstår en faststofkage på ca. 30 % TS (Wet Distillers Grain WDG), som kan anvendes som foder. Desuden opstår der en væske i centrifugen - Thin Stillage, med et tørstofindhold op til ca. 7,5 %. Thin Stillage kan derefter inddampes til en fraktion, som kan blandes i kagen (WDG). En opblanding af WDG og inddampet Thin Stillage betegnes som Wet Distillers Grain and Solubles (WDGS med et tørstofindhold på 30 %). 4 Simultaneous Saccharification and Fermentation 18\n22 DDGS (Dry Distillers Grain and Solubles er tørret WDGS som kan pilleteres). DDGS har et tørstof indhold på 90 %. Processerne er anskueliggjort i Figur 7. MØLLERI ETHANOL og DDGS FABRIK RÅVARER FORMALING FORBEHANDLING: forflydigelse/ forsukring GÆRINGSPROCES DESTILLATION recirkulering BÆRME ETHANOL 96% SEPARATION THIN STILLAGE (S) AFVANDING FODDERKAGE (WDG) FORDAMPNING TØRRING ETHANOL 99.9% DDGS (TØRRET BÆRME) Figur 7: Processerne under ethanolfremstilling efter whole-grain konceptet. 4.2 FABRIKSANLÆG Teknisk består anlægget af modtagefaciliteter, lager til korn og møllen. Desuden findes der en hal til forbehandling, gæringstanke, destillationskolonner og lagertanke til den færdige ethanol. DDGS forarbejdning finder sted i en DDGS workshop. Endvidere etableres der gær-propageringstanke, hvor anlægget dyrker egen gær. Hele anlægget vurderes til at fylde et areal på ca. 7 ha. 19\n24 5 Grenaa Kraftvarmeværk 5.1 VARME BEHOV Bioethanolprocessen kræver varme til både forflydigelse, gæringsproces og destillation samt varme i den efterfølgende tørring af foderproduktet DDGS (overordnet procesbeskrivelse se Kapitel 0). Ved en bioethanolproduktion på korn med en årlig produktion på m 3 ethanol og ved en tørring af al DDGS til 90 % tørstof er anlæggets varmebehov ca. 40 MW, der årligt vil give et forventet varmeforbrug på ca MWh. Ved anvendelse af mæsk eller våd WDGS eller Thin Stillage til foder eller biogas vil varmebehovet blive reduceret. Det forventede behov for el vil være ca. 5 MW, der årligt giver et forbrug på ca MWh. 5.2 GRENAA KRAFTVARMEVÆRK HOVEDDATA Figur 8 Grenaa Kraftvarmeværk (Kilde: Elsam Kraft A/S (nu DONG Energy) Grenaa Kraftvarmeværk, Grønt Regnskab 2005). Grenaa Kraftvarmeværk er ejet af DONG Energy (tidligere ELSAM) og producerer el, fjernvarme og procesdamp af kul, halm, olie og en 21\n25 mindre andel øvrige biobrændsler. Endvidere aftages hedtvand fra affaldsforbrændingsanlægget. I løbet af 2006 er 2 fabrikker, som aftog den overvejende mængde procesdamp fra Kraftvarmeværket, blevet lukket. Således har kraftvarmeanlægget fået ledig kapacitet, der er større end behovet for procesdamp på bioethanolanlægget. Kraftvarmeanlægget er opbygget af en beholderkedel af typen Cirkulerende Fluid Bed typen (CFB-kedlen) og en hjælpekedel. I CFBkedlen indfyres kul og halm, og den har en effekt på 88 MW. I hjælpekedelen indfyres olie, og den har en effekt på 31 MW. Procesdamp leveres med et tryk på ca. 7,5 bar og en temperatur på omkring 190 C. Kondensat returneres i kondensatledning til kraftvarmeanlægget. 5.3 FLUKTUATIONER I VARMEAFTAG Grenaa Kraftvarmeværk havde i 2005 en driftstid på kedlen på timer (338 dage), de øvrige 646 timer (27 dage) var 2 planlagte driftsstop og en revision af anlægget. For at sikre bioethanolanlæggets forsyningssikkerhed skal driftsstop således koordineres mellem de 2 anlæg. 5.4 PRIS PÅ VARME - BIOGAS Der er modtaget et indikativt tilbud fra Grenaa Kraftvarmeværk på procesdamp leveret i rørledning til bioethanolanlægget på 140 Kr. /MWh (39 kr./gj). Prisen er inklusiv etablering af rørledning mellem Grenaa Kraftvarmeværk og bioethanolanlægget, der er estimeret til 35 millioner kr. (afskrivning over 10 år). Prisen er et oplæg til forhandling og vil være afhængig af kontraktens løbetid og garanterede aftag. Det har været drøftet med Grenaa Kraftvarmeværk om at aftage biogas fra et biogasanlæg, der ønskes placeret nær ved Fornæs Renseanlæg (se kapitel 6). Drøftelserne har en indirekte relation til dette projekt, da en af optionerne, der undersøges, er muligheden for at afsætte dele af bærmen eller afledte produkter til det planlagte biogasanlæg. Der foreligger endnu ikke en endelig afklaring af prisen for biogas, der afsættes til kraftvarmeanlægget, der vil blive påvirket af afregningsprisen på biogas-produceret el fra Grenaas Kraftvarmeværk og en forventet regulering af afregningspriser for el produceret på biogas. Der kommunikeres med bl.a. Energistyrelsen for en afklaring af elpris/tilskud til biogas el. På baggrund af de skitserede usikkerheder har GKV afgivet en indikativ pris på biogassen på 97 Kr./MWh (scenario 2). Såfremt de vilkår, 22\n26 der gælder for el, som er produceret på biogas, også gælder for den strøm, der er produceret på biogas i Grenaa Kraftvarmeanlæg, er det antaget, at der vil være mulighed for også at opnå en fordelagtig pris på biogassen på 150 kr./mwh (scenario 3). 23\n28 6 Afsætning af DDGS/ mellemprodukter til biogas 6.1 BEREGNEDE POTENTIELLE MÆNGDER FRA ETHANOLANLÆG- GET Bærme, som opstår, efter at ethanol er destilleret fra, kan i separeret eller usepareret form anvendes til biogasfremstilling. I det følgende er mængderne, som potentielt vil være til rådighed i de forskellige led i processen, opgjort. Følgende mellemprodukter vil potentielt kunne anvendes til biogas: Bærme, Thin Stillage og våd DDGS (WDGS eller WDG, hvis Thin Stillage ikke inddampes, men anvendes til biogas). Bliver al bærme anvendt til biogas, vil der naturligvis ikke optræde Thin Stillage eller WDGS. I det følgende er mængderne estimeret. Denne rapport undersøger to forskellige tekniske scenarier med hensyn til anvendelsen af restprodukterne. Scenario 1: al bærme bliver forarbejdet til DDGS. Dette medfører, at der optræder: ca m 3 spildevand til udledning til kloak t DDGS. Scenario 2: alt Thin Stillage vil blive distribueret til biogasanlægget. Dette medfører, at der optræder: m 3 spildevand til udledning til kloak t WDG, hvor det antages, at t bliver direkte udleveret til foder. Den resterende mængde WDG kan tørres til t DDGS. Scenario 3 er teknisk identisk med scenario 2, dog regnes der med en anden afregningspris på Thin Stillage. De økonomiske konsekvenser af disse scenarier er belyst i kapitel BIOGASANLÆG NORD FOR GRENAA På Djursland er der en gruppe landmænd, der arbejder på at realisere et biogasanlæg, der ønskes placeret nær ved Fornæs Renseanlæg. Biogasanlægget skal behandle svinegylle fra en række landmænd omkring 25\n29 Grenaa, energiafgrøder samt organisk affald fra områdets industrier (se Figur 6). Anlægget er planlagt til at behandle gylle og organisk materiale om året med en forventet gasproduktion på 7,8 millioner m 3 metan (CH 4 ), hvilket i gennemsnit er 28 m 3 CH 4 /ton input. Anlægget vil være interesseret i at modtage biprodukter (bærme, Thin Stillage, WDG) fra ethanolproduktionen. Gyllebaserede biogasanlæg har en grænse på ca. 12 % tørstof i den tilførte biomasse blanding af hensyn til pumper og omrøring i processen. 6.3 GASPOTENTIALE I BÆRME, WDGS OG THIN STILLAGE I ethanolprocessen optræder bærme, Thin Stillage, WDG og DDGS som mellem- og slutprodukter. I forbindelse med foreliggende projekt er der blevet gennemført forsøg til at bestemme biogaspotentiale i bærme og WDGS, som har vist sig at være højere end forventet ud fra en teoretisk beregning. Bærme og WDGS blev udtaget på Agroethanols anlæg i Norrköping (Sverige), og batch tests er gennemført på DJF Forskningscenter Bygholm. Afrapporteringen af forsøget er vedlagt i bilag 1. Resultaterne er vist i Tabel 1 nedenfor. Tørstof % Glødetab % l CH4 / kg VS CH4 udbytte m3 / m3 ( t) WDGS 29 % 97 % Alkoholfri bærme 12 % 93 % Tabel 1: Resultater af udrådningsforsøg med WDGS og bærme gennemført på DJF Bygholm. Der er ikke gennemført udrådningsforsøg på Thin Stillage, da det ikke var muligt at udtage prøver på tynd saft den pågældende dag, hvor de andre prøver blev udtaget pga. midlertidigt driftsstop. Gaspotentialet er på baggrund af gaspotentialet i WDGS konservativt vurderet til at være 10 % lavere. Tørstof Glødetab l CH4 / kg CH4 udbytte % % VS m3 / m3 ( t) Thin Stillage 7,5% 95% Tabel 2 Gaspotentiale og glødetab i Thin Stillage vurderet ud fra udrådningsforsøg af WDGS. Biogas består af en blanding af metan (CH 4 ) og kuldioxid (CO 2 ) og små mængder andre gasser. Biogas kan afbrændes i både gaskedler og i kraftvarmemotorer, således at det er muligt at fremstille el og varme. Biogassen kan midlertidigt også anvendes i CFB-kedlen på Grenaa Kraftvarmeværk. 26\n30 7 Alternativer for afsætning af biprodukter 7.1 BIPRODUKTER KAN INDDELES I 4 KATEGORIER TIL FODER- BRUG: Væskefraktionen efter centrifugen betegnes som Thin Stillage ca. (7,5 % TS). WDG Wet Distillers Grain, som er en centrifugeret bærme med et TS indhold på ca. 30 %. En opblanding af WDG og inddampet Thin Stillage betegnes som Wet Distillers Grain and Solubles (WDGS med ca. 30 % TS). DDGS (Dry Distillers Grain and Solubles er tørret WDGS, som kan pilleteres). DDGS har et TS indhold på ca. 90 % Som kvægfoder I Tyskland og Sverige afsættes WDGS som foder til primært kvægbesætninger. Holdbarheden er op til ca. 14 dage, lagret på gården afhængig af årstiden. Der er dog mulighed for at ensilere produktet i plansiloanlæg på gården, derved forlænges holdbarheden til ca. 6 mdr. I ensileringsprocessen er det hensigtsmæssigt at stabilisere PH ved tilsætning af myresyre. Inden for en radius på 80 km fra Grenaa Havn findes der ca. 78 malkekvægsbesætninger med en gennemsnitlig besætningsstørrelse på 92 malkekøer og et potentiale for afsætning af tons WDGS / år ( t TS/år) Som svinefoder Fra det svenske anlæg i Norrköping leveres et foderprodukt kaldet Agrodrank 27 med et TS indhold på mellem 27 29%. Tilsvarende produkt vil kunne indgå i en optimering af foderblandinger til vådfoder til primært slagtesvinebesætninger på Djursland. Med et ca. antal slagtesvinebesætninger på Djursland på og en vurdering af, at ca. 40 % er med vådfodringsanlæg svarer det til en mulig afsætning på tons / år ( t TS/år) DDGS (tørret i pilleform til foderstofindustrien). Århusegnens Andel har beregnet en værdi af DDGS på ca kr. / tons med udgangspunkt i en hvede pris på ca. 900 kr. / tons. 27\n31 7.2 ALTERNATIV AFSÆTNING AF TØRRET DDGS SOM EN BRÆND- SELSPILLE Force Technology har foretaget en analyse af brændværdien og forbrændingsprocessen af pilleteret DDGS fra anlægget i Norrköping. (se BILAG 3: Afbrændingsforsøg DDGS) Effektiv brændværdi 4,61 kwh/kg eller 16,61 J/g. Brændværdien er lidt lavere end for rapskagepiller 18,3 J/g og sammenlignet med HP kvalitets træpiller på 19,2 J/g endnu lavere. Med udgangspunkt i erfaringer med afsætning af rapskagepiller for markedet til erstatning af træpiller vil en afsætning af tørret DDGS på markedet for brændselspiller være mulig, hvis prisen afspejles i brændværdien i forhold til træpiller, altså en % lavere pris til erstatning for træpiller. Hvis der forudsættes en pris på træpiller, hele træk (løs vægt) på kr./ton minus den mindre brændværdi på 240 kr./ton, ligger prisen på tørret DDGS lavere end prisen på afsætning til foderstofindustrien. Konsekvensen er derfor, at afsætning til brændselsformål kun er realistisk, hvis prisen på træpiller stiger yderligere, eller foderstofindustrien finder billigere alternativer end tørret DDGS. 28\n32 8 Finansiel analyse 8.1 SCENARIER Der arbejdes i projektet med to tekniske scenarier, der skal afdække mulig symbiose med biogasanlægget og for at undersøge projektets muligheder for en symbiose med andre anlæg i Grenaa området Scenario 1 I Scenario 1 antages, at bærme bliver forarbejdet til DDGS. Dette medfører, at der per år produceres og sælges: m 3 ethanol og t DDGS. Nedenstående figur illustrerer scenario 1. RÅVARER MØLLERI FORMALING FORBEHANDLING forflydigelse/ forsukring ETHANOL og DDGS FABRIK GÆRINGSPROCES DESTILLATION recirkulering BÆRME m3 ETHANOL 96% SEPARATION THIN STILLAGE AFVANDING FODDERKAGE FORDAMPNING Våd DDGS 400,000 t TØRRING 99.9% ETHANOL DDGS TØRRET BÆRME t Figur 9: Scenario 1 alt DDGS tørres til foder Scenario 2 I Scenario 2 antages det, at alt Thin Stillage vil blive distribueret til biogasanlægget. Dette medfører, at der per år produceres og sælges: 29\n33 m 3 ethanol m 3 Thin Stillage og t WDG, hvor det antages, at t bliver direkte udleveret som foder. Den resterende mængde WDG tørres og distribueres som t tør DDG. Nedenstående figur illustrerer scenario 2. RÅVARER MØLLERI FORMALING ETHANOL og DDGS FABRIK FORBEHANDLING: forflydigelse/ forsukring GÆRINGSPROCES DESTILLATION recirkulering BÆRME ETHANOL 96% SEPARATION THIN STILLAGE THIN STILLAGE til biogas m3 AFVANDING FODDERKAGE Våd WDG Våd WDG til fodder t TØRRING ETHANOL 99.9% DDG t Figur 10: Scenario Scenario 3 Scenario 3 er teknisk identisk med scenario 2, dog antages der en salgspris for Thin Stillage Scenario 4 Scenario 4 er teknisk identisk med scenario 1, men der regnes med en højere bioethanolpris. 8.2 ETABLERING AF ANLÆG Investeringen i bioethanolanlægget bygger på data i et lignede projekt 5. 5 Etablering af bioethanolanlæg i Sønderjylland (Tønder) COWI, november\n34 I investeringen til bioethanolfabrikken i Grenaa er der taget højde for justeringer som følge af lokale forhold. Det gælder lokale priser for vand og spildevandstilslutning, el og varme. Desuden er investeringspriser reguleret med Danmarks Statistiks indeks for anlægsarbejder, der fra 2004 til 2006 giver en stigning i priserne på 7,6 % Vand og Spildevand I Grenaa Kommune er etableringsafgiften for nyetablerede ejendomme fastlagt ud fra et standarttilslutningsbidrag, som for erhvervsbyggeri beregnes til kr./påbegyndt m 3 halareal. Ethanolanlæggets areal (m 3 ) er estimeret til: Bebygget m 3 Mølle (30m*20m*25m ) m 3 Kornlager m 3 Gæringstanke m 3 Destillering (30m*20m*25m) m 3 DDGS workshop (25m*90m*54m) m 3 Silo til DDGS m 3 Total: m 3 Det resulterer i et samlet vand tilslutningsbidrag på: m 3 / m 3 * kr. = 7,2 mio. kr. 8.3 DRIFTSOMKOSTINGER Projektets driftsomkostninger baserer sig delvis på data i et lignende projekt, men omkostninger til personale og eksterne ydelser er reguleret med en lønstigning på 6 %. Desuden er det antaget, at projektet lejer m 3 tanklager i 120 kr. / m 3, samt med at 7 ha grund 25 kr. / m Vand Ved dimensionering af anlægget regnes der med et vandforbrug på op til ca m 3 per år, som forventes at blive nedbragt under procesoptimeringen, men vurderes p.t. til at være op til m 3 per år. 6 Under antagelse af, at kornet vejer ca. 700 kg / m 3. 7 Jf. Tønder rapporten 8 Under antagelse af, at DDGS vejer ca. 500 kg / m 3. 31\n35 Under processen adskilles vandet igen fra produkterne. Vandet kan oparbejdes og recirkuleres. Yderligere kan spildevandet fordampes ved tørringsprocesserne og distribueres i form af vådt foder (WDG), således at spildevandsmængderne er procesafhængige. Kvaliteten af spildevandet er ligeledes afhængig af råmateriale, teknologi og procesvalg, og BOD kan variere fra mg / liter. Til ethanolanlægget i Grenaa vurderes det dog, at det udledte spildevand har en BOD på under 2000 mg / liter. Vandafledningsbidrag består af en fast afgift 9 samt en variable afgift målt i m 3 vandforbrug. Det forventes, at projektet kan forhandle om den faste vandafledningsafgift samt en reduceret pris for vand og spildevand 10. Spildevand: Variabel afgift (2006) 21,11 kr. / m 3 ex. Moms Vandpris: 4,5 kr. / m 3 De forventede udgifter for vand er estimeret til kr./ år Korn Ved indkøb af råmaterialer til ethanolproduktion skal der tages hensyn til, at materialet har en lav fugtighed på max. 15 % samtidig med, at et højt stivelseindhold og en lav proteinindhold i råvaren vil være fordelagtigt. Det har været muligt at købe hvede fra høst 2006 direkte fra de danske landmænd til kr. per ton. I september 2006 var prisen på ca kr./ton. Prisen på hvede, som leveres med skib via Grenaa Havn, forventes at være kr. lavere/ton. Skibsladninger vil blive leveret med ton/levering. Triticale og rug som alternative råvarer koster ca kr./ton. Triticale og rug forventes at kunne udgøre 25 % af det samlede input. Da kornprisen varierer med udbyttet på verdensplan og en varierende efterspørgsel, anvendes en konservativt høj kornpris på kr./ton korn. 9 Den faste afgift for 2006 udgør 333 DKK/ spildevandsstik. 10 Spildevand (2006): Den variable afgift er 21,11 kr. / m 3 ex. Moms, og vandprisen er 9,5 kr./ m 3. Regulære driftsomkostninger for vandet vil således beløbe sig til: 500,000 m 3 / 30,61 kr. = kr. / år. 32\n36 8.4 INDTÆGER DDGS som foder Den alkoholfrie bærme, WDG, WDGS og DDGS kan anvendes i foderbladninger til slagtesvin. Den alkoholfrie bærme kommer ud af processen har et tørstofprocent på ca. 12 %, og det påregnes at, hvis projektet sælger det FOB kan en pris på ca. 120 kr. / ton opnås. Når bærmen har gennemgået separeringen, opstår der foderkager (WDG eller WDGS), som har et tørstofindhold på ca. 30 %. Foderkagen kan også sælges som foder og prisen estimeres til at være omkring 310 kr./ton. Tørret DDGS har efter næringsstofberegninger en værdi på ca kr./ton til svinefoderbladninger. I projektet anvendes en pris på kr./ton DDGS (90% TS), og til WDG til foder anvendes prisen 310 kr./ton Bioethanol Den 30. august 2006 var spotpris på det europæiske marked FOB Rotterdam (jf. HELM AG Hamborg, juli 2006) på 4,77 kr./liter. I projektet er en konservativ pris på 3,75 kr./liter ethanol blevet anvendt i scenario 1, 2 og Thin Stillage til biogas Forhold, som vedrører prisen af Thin Stillage til biogas, er beskrevet i kapitel\n37 8.5 BEREGNINGSFORUDSÆTNINGER For at vurdere rentabilitet af projektet er der udarbejdet en finansiel vurdering af scenario 1 til scenario Antagelser I den finansielle vurdering er følgende forudsætninger anvendt: Finansiering: Egenfinansiering udgør 35 %, og resten lånefinansieres. Det antages, at de første 2 år er afdragsfri. Der regnes i faste priser. Realrenten på fremmedfinansiering er fastsat til 6,5%. Lånet betales tilbage over 10 år Scenario Investering Følgende tabel præsenterer den samlede investering i projektet indtil driftsstart. Fabriksinvesteringer Mio. kr. Modtagelse og mølleri 52 Forflydigelse, gærpropagering, kontrol og lab. 16 Gæring 38 Destillering 69 DDGS og udlevering af foder 123 Foderpiller 31 Forsyningsanlæg (køling, kedel, trykluft, CIP mm) 69 Tankgård bioethanol 14 Terræn, vej, hegn, kloak, byggeplads m.m. 39 Bygninger og stålkonstruktioner 60 Rådgiverhonorar 43 Diverse 54 Subtotal 608 Lagerbeholdning Korn (14 dages beholdning = tons) 16 Enzymer 1 Kemi 1 Foder (5 dages beholdning = tons) 2 Ethanol (7 dages produktion = 1600 m3) 5 Reservedele m.m. 4 Subtotal 29 Øvrigt kapitalbehov inden opstart Finansiering, selskabsetablering 25 Kapital i arbejde (debitorer - kreditorer + uforudset ) 75 Myndighedsbehandling 2 Personale (ansættelse og uddannelse) 3 Subtotal 105 Total mio. kr. 742 Tabel 3: Scenario 1 Investering. 34\n38 Indtægter I nedenstående tabel præsenteres enhedspriser og de samlede indtægter i Scenario 1. Enhedspriserne er valgt konservativt for at sikre robustheden i den økonomiske vurdering. Baggrund for PRODUKTION Indtægter enhed mængde Enhedspriser, kr. Ethanol m DDGS t Indtægter kr. / år Ethanol DDGS Total kr Tabel 4: Scenario 1 Baggrund for beregning og indtægter Driftsomkostninger Projektscenario 1 medfører et specifikt forbrug af varme m.m. Disse data er anført i tabellen nedenfor. Baggrund for BEHOV driftsomkostninger enhed mængde Enhedspriser, kr. Varme MWh El MWh Vand - spildevand m Korn t Leje af tankanlæg i havnen m Leje af grund m Tabel 5: Scenario 1 mængder og enhedspriser. Nedenstående tabel anfører alle driftsomkostninger, undtagen finansieringsudgifter. Driftsomkostninger kr. / år Varme El Vand - spildevand Korn Enzymer Kemikalier Drift og vedligeholdelse Personale Licenser, forsikringer Eksternt arbejde Leje af tankanlæg Leje af grund Diverse Total kr Tabel 6: Scenario 1 driftsomkostninger. 35\n39 8.5.3 Scenario Investering Følgende tabel præsenterer den samlede investering i projektet indtil driftsstart i scenario 2. Fabriksinvesteringer Mio. kr. Modtagelse og mølleri 52 Forflydigelse, gærpropagering, kontrol og lab. 16 Gæring 38 Destillering 69 DDGS og udlevering af foder 74 Foderpiller 19 Forsyningsanlæg (køling, kedel, trykluft, CIP mm) 69 Tankgård bioethanol 14 Terræn, vej, hegn, kloak, byggeplads mm. 39 Bygninger og stålkonstruktioner 49 Rådgiverhonorar 43 Diverse 48 Subtotal 530 Lagerbeholdning Korn (14 dages beholdning = tons) 16 Enzymer 1 Kemi 1 Foder (5 dages beholdning = tons) 2 Ethanol (4 dages produktion = m3) 5 Reservedele mm. 4 Subtotal 29 Øvrigt kapitalbehov inden opstart Finansiering, selskabsetablering 25 Kapital i arbejde (debitorer - kreditorer + uforudset ) 75 Myndighedsbehandling 2 Personale (ansættelse og uddannelse) 3 Subtotal 105 Total mio. kr. 664 Tabel 7: Scenario 2 Investering. 36\n40 Indtægter scenario 2 Nedenstående tabel præsenterer enhedspriser og de samlede indtægter i Scenario 2. Enhedspriserne er valgt konservativt for at sikre robustheden i den økonomiske vurdering. Baggrund for PRODUKTION Indtægter enhed mængde Enhedspriser, kr. Ethanol m WDG t Thin Stillage t DDGS t Indtægter kr. / år Ethanol WDG Thin Stillage DDGS Total Tabel 8: Scenario 2 Baggrund for beregning og indtægter Driftsomkostninger scenario 2 Projektscenario 2 medfører et specifikt forbrug af varme. Derfor er disse data anført i tabellen nedenfor. Baggrund for BEHOV driftsomkostninger enhed mængde Enhedspriser, kr. Varme MWh El MWh Spildevand m Korn t Leje af tankanlæg m Tabel 9: Scenario 2 Baggrund til driftsomkostninger. I tabellen nedenfor er de samlede driftsomkostninger præsenteret. 37\n41 Driftsomkostninger kr. / år Varme El Vand - Spildevand Korn Enzymer Kemikalier Drift og vedligeholdelse Personale Licenser, forsikringer Eksternt arbejde Leje af tankanlæg Leje af grund Diverse Total kr Tabel 10: Scenario 2 Driftsomkostninger Scenario Investering Scenario 3 er teknisk identisk med scenario 2 og har derfor også det samme investeringsbehov, som er anført nedenfor. Total mio. kr. 664 Tabel 11: Scenario 3 Investering. Da Scenario 3 er teknisk identisk med scenario 2, er også investeringerne lige store Indtægter Nedenstående tabel præsenterer enhedspriser og de samlede indtægter i Scenario 3. Den antagne pris på Thin Stillage afspejler markedsforhold under antagelse af, at vilkår for biogasproduceret el også gælder for Grenaa Kraftvarmeværk, og prisen afspejles i salgsprisen for Thin Stillage. Baggrund for PRODUKTION Indtægter enhed mængde Enhedspriser, kr. Ethanol m WDG t Thin Stillage t DDGS t\n42 Indtægter kr. / år Ethanol WDG Thin Stillage DDGS Total kr Tabel 12: Scenario 3 Baggrund for beregning og indtægter Driftsomkostninger Projektscenario 3 har de samme udgifter til driften som scenario 2, som er anført nedenfor. Total kr Tabel 13: Scenario 3 Driftsomkostninger Scenario Investering Scenario 4 er investeringsmæssigt identisk med scenario 1, som anført i tabellen nedenfor. Total mio. kr. 742 Tabel 14: Scenario 4 Investering Indtægter Der er antaget en højere ethanolpris på 4,77 kr./liter, som afspejler den nuværende markedspris. Baggrund for PRODUKTION Indtægter enhed mængde enhedspriser, kr. Ethanol m DDGS t Indtægter kr. / år Ethanol DDGS Total kr Tabel 15: Scenario 4 Baggrund for beregning og indtægter. 39\n43 Driftsomkostninger Projektscenario 3 har samme forbrugsdata som scenario 1. Disse data er anført i tabellen nedenfor. Baggrund for BEHOV driftsomkostninger enhed mængde Enhedspriser, kr. Varme MWh El MWh Vand - spildevand m Korn t Leje af tankanlæg i havnen m Leje af grund m Tabel 16: Scenario 4 mængder og enhedspriser. Nedenstående tabel anfører alle driftsomkostninger, undtagen finansieringsudgifter. Driftsomkostninger kr. / år Varme El Vand - spildevand Korn Enzymer Kemikalier Drift og vedligeholdelse Personale Licenser, forsikringer Eksternt arbejde Leje af tankanlæg Leje af grund Diverse Total kr Tabel 17: Scenario 4 driftsomkostninger. 8.6 SAMMENLIGNING AF SCENARIERNE Scenario 1 afspejler en konventionel bioethanolfabrik, hvor alt materiale enten forarbejdes til ethanol eller DDGS, der anvendes til dyrefoder. Dette scenario får kun indtægter fra DDGS, og ethanol salg og kræver en investering på 742 mio.kr. Dette skaber et årligt resultat før afskrivninger, renter og skat på ca.132 mio.kr. Den interne rente beregnet for en egenfinansieringsandel på 35% ved en tidshorisont på 15 år er 15%. I scenario 2 anvendes Thin Stillage på biogasanlægget til fremstilling af biogas, som leveres til Grenaa Kraftvarmeværk, som til gengæld leverer varme til ethanolanlægget. Der opnås således en symbioseeffekt mellem de tre enheder. 40


Sundhedsjobs.dk - Speciallæge i almen medicin til Regionsklinik Hurup i Nordjylland\nBrænder du for at praktisere og samtidig være med til at udvikle sundhedsvæsnet og kan du lide, at der er højt til himlen og smuk natur? Så skal du komme til Hurup.\nTil vores Regionsklinik i Hurup søger vi en speciallæge i almen medicin, som vil være med til at præge udviklingen i klinikken. Regionsklinikken i Hurup har ca. 2400 patienter og en fast bemanding af dygtige sygeplejersker, der arbejder struktureret med patientforløb og brænder for deres fag.\nHurup ligger i Thy i smukke Vestjylland, hvor der er højt til himlen og mange muligheder for frisk luft samt cykel- og vandreture i den nærliggende Nationalpark Thy med det rige fugleliv. Eller mulighed for surfing i Cold Hawaii, hvor der kommer surfere fra hele verden for at prøve kræfter med de vilde Vesterhavsbølger.\nVi arbejder med udvikling, - og det gør vi på tværs af alle regionsklinikker i Region Nordjylland. Regionsklinikkerne er inddelt i geografiske grupper, hvor der er en ledende sygeplejerske og en lægefaglig ansvarlig tilknyttet hver gruppe. Du bliver en del af det, vi kalder Vest-gruppe 1, som består af Regionsklinikken i Hurup og Regionsklinikken i Øster Jølby. Du har således masser af muligheder for sparring og for at være med til at udvikle og afprøve nye patientforløb i et trygt miljø med støtte og opbakning både fra eget lokalt netværk og fra den regionale administration.\nStillingen er som udgangspunkt på fuld tid, men der kan være mulighed for fleksibel arbejdstid efter aftale.\nIndflydelse på udviklingen i almen praksis og for at tænke nyt og anderledes til gavn for vores patienter\nEn aktiv rolle i tværsektorielle udviklingsprojekter\nDu er interesseret i at være med til at udvikle og afprøve nye samarbejdsformer og tiltag til at fremme effektive patientforløb både lokalt og på tværs af regionsklinikkerne\nAnsøgningsfrist er tirsdag den 11. august 2020.\nAnsættelse snarest muligt efter aftale.\nFor spørgsmål eller en uformel snak om muligheder er du meget velkommen til at kontakte Region Nordjylland ved Leder af Regionsklinikker Anja Kokholm på telefon 20583470 eller via mail a.kokholm@rn.dk eller Specialkonsulent i Udviklingsenheden Jeanette Blicher Alting på telefon 51709063 eller via mail j.alting@rn.dk . Du kan kontakte os gennem hele sommerferieperioden, men vi holder ferie lidt på skift, så får du ikke svar på telefonen, så send en mail (gerne til os begge), og vi kontakter dig.\nTil vores Regionsklinik i Hurup, Thy i det smukke Vestjylland søger vi en speciallæge i almen medicin til en spændende stilling med både højt til loftet og højt til himlen.\nI Regionsklinikken er du med til at præge udviklingen og afprøve nye spændende samarbejdsformer og tiltag til at fremme effektive patientforløb både lokalt og på tværs.\nDet administrative såsom økonomi, klinikledelse mv. varetages af Region Nordjylland, så du kan rette hele dit fokus mod lægearbejdet og kontakten med patienterne.\nDu er velkommen til at kontakte Region Nordjylland ved Leder af Regionsklinikker Anja Kokholm på telefon 20583470 eller via mail a.kokholm@rn.dk eller Specialkonsulent i Udviklingsenheden Jeanette Blicher Alting på telefon 51709063 eller via mail j.alting@rn.dk. Du kan kontakte os gennem hele sommerferieperioden, men vi holder ferie lidt på skift, så får du ikke svar på telefonen, så send en mail (gerne til os begge), og vi kontakter dig.\nDel jobbet "Speciallæge i almen medicin til Regionsklinik Hurup i Nordjylland"


Blæsbjerghus - Rotary har fået en morgenklub\nRotary har fået morgenklub\nSom den eneste Rotaryklub i Odense foregår de ugentlige møder nu om morgenen. Vi har lavet ændringen, da der andre steder i Danmark er gode erfaringer med morgenmøder, som opleves som en god start på dagen og er et godt alternativ til de øvrige syv Rotaryklubber i Odense, der enten er frokost eller aftenklubber, fortæller præsident Hans Skjerning. Skiftet til morgenmøder har desuden medført, at Odense Østre Rotaryklub har skiftet navn til Odense City Rotary Klub og fra august har mødested i Odd Fellowlogen på Nonnebanken, fortæller Hans Skjerning videre, der er i gang med sit første år som præsident i Rotary og som sit mål har fornyelse og forandring.\nFor at Rotary kan udvikle sig, er der brug for nye inspirationer og nye krav, og det kan morgenmøderne være med til at bidrage til. Målet er, at vi med små positive skridt får en udvikling, der kan motivere yngre forretningsfolk til at blive en del af Rotary-fællesskabet, lyder det fra præsident Hans Skjerning.\nMøderne i Odense Rotary Klub foregår hver torsdag fra kl. 8.00 – 9.30 i Odd Fellow logen på Nonnebakken. Efter en velsmagende morgenbuffet skiftes medlemmerne til at bidrage med et tre minutters indlæg, hvor der med små anekdoter og blik for udviklingen i samfundet sættes ting i perspektiv. Herefter er der dagens større indlæg. Bl.a. har Odense City Rotary Klub haft fornøjelsen at høre om Odense Kommunes medvirken i vedensudstillingen i Shanghai i Kina.\nEt møde i Rotary er en berigende oplevelse, men også stedet, hvor forretningsfolk i fællesskab kan hjælpe med ved forskellige humanitære formål.\nVed hvert Rotarymøde er der et indlæg. Den 17. februar 2011 var det økolandmanden Arne Jørgensen fra Verningelund, der medrivende fortalte om økologisk landbrug.


Jordbærmarmelade uden konserveringsmidler | Bangs\nHome » Produkter » Marmelade og syltetøj » Jordbærmarmelade\nHvis du elsker smagen af jordbær, er vores jordbærmarmelade lige noget for dig! Med en smag af solmodne jordbær er denne marmelade en sikker vinder, hvad enten du foretrækker den på toast, pandekager eller scones, eller noget helt andet. Du kan bare glæde dig over den søde smag af jordbær.\nJordbærmarmelade: En højt elsket klassiker\nHvem er ikke fan af jordbær? De er en af sommerens mest klassiske, lækre fornøjelser. Og de smager ikke kun herligt. De er også fyldt med næringsstoffer som C-vitaminer, kalium, folsyre og fiber. Hos Bangs udvælger vi kun de bedste og mest modne jordbær til vores marmelade. Det er det, der giver vores jordbærmarmelade den fyldige og frugtagtige smag, som vi ved, du vil være vild med.\nFuld af smag - uden kunstige konserveringsmidler\nVi forstår os på marmelade. Og vi ved, at god jordbærmarmelade skal være sød og frugtagtig - og faktisk smage af jordbær. Derfor har vi sørget for, at vores marmelade er fyldt til bristepunktet med ægte jordbær. Vi tilsætter ikke kunstige konserveringsmidler; i stedet er vores marmelade konserveret naturligt med sukker.\nJordbær passer til alt, og det samme gælder jordbærmarmelade. Den kan bruges til pandekager, vafler eller friskbagt brød såvel som til desserter som småkager, cheesecake og panna cotta. Eller hvorfor ikke bruge den på yoghurt eller is?\nEn jordbærmarmelade af høj kvalitet produceret i EU\nBangs’ 215 grams jordbærmarmelade er produceret i EU, så vi kan være sikre på, at du får et produkt af høj kvalitet. Inden åbning holder marmeladen sig frisk i 18 måneder fra produktionsdatoen, og når den er åbnet, kan den opbevares i køleskabet ved 5 ºC i 2 uger.\nJordbær (55%), sukker (38%), vand, citronjuice (fra koncentrat), fortykningsmiddel: Pektin\nEnergi 712 kJ/170kcal


Scarlet Pleasure runder 10 millioner | VibeFM\nScarlet Pleasure runder 10 millioner\nTrioen runder milepæl på Spotify hvor deres sparsomme, men populære bagkatalog nu runder flotte 10 millioner streams. I weekenden gæster de årets SMUKFEST.\nTilbage i folkeskolen dannede Emil Goll, Alexander Malone og Joachim Dencker bandet Scarlet Pleasure, og her små ti år senere er trioen gået fra øvelokalet til udsolgte koncerter på Store VEGA, publikumsrekord på Northside Festival og lukkede porte i TIVOLI, hvor de i maj måned optrådte på Plænen foran 30.000 mennesker.\nGrundet bandets heftige touraktivitet og de tre singler 'Windy', 'Under The Palm Trees', 'The Strip', som alle var store radiohits i 2014, har Scarlet Pleasure med udgivelsen af, 'HEAT', i 2015, cementeret at de er et af landets hotteste navne lige nu. 'HEAT' er bl.a. gået Guld for salget af 30.000 tracks og har tidligere på året toppet Airplay Charten. Scarlet Pleasure har blot udigvet EP'en, 'Mirage', og trods det sparsomme bagkatalog har deres sange nu rundet hele 10 millioner streams på Spotify, hvor både 'Windy' og 'HEAT' er streamet mere end 3,5 millioner gange.\nDet kan godt være at det danske sommervejr ikke har vist sig fra sin bedste side, men de danske radiostationer har med 'HEAT', sendt masser af varme ud igennem højtalerne. På fredag bliver det med garanti svedrryppende varmt, når Scarlet Pleasure, kl. 20.45, spiller i P3 Teltet, på Smukfest.


Februar måneds bilsalg holder lige skansen - De Danske Bilimportører\nFebruar måneds bilsalg holder lige skansen\nsara / 8. marts 2018\nEt blik på det samlede salg, viser et lille fald for person-, vare- og lastbiler i ferbruar. Noget skyldes sæsonudsving og forskydninger mellem månederne. På elbils- og hybridmarkedet ser det flot ud: danskernes interesse er stigende. Leasingmarkedet har været præget af usikkerhed den seneste periode, hvilket afspejles i statistikken. Læs hele analysen her.\n1. marts sendte vi pressemeddelelse ud om antallet af solgte personbiler og fordelingen af segmenterne. Denne analyse indeholder for personbilernes vedkommende statistik og kommentarer til leasingmarkedet og salget af de mere miljøvenlige elbiler og hybridbiler.\nDer kom 2.446 nye varebiler ud på vejene i årets koldeste måned. Det er marginalt lavere end sidste års salg af varebiler i februar, hvor det blev til 2.521 solgte varebiler – altså et lille fald på ca. 3%. Et blik tilbage på sidste måneds salg, viser et fald på 5%, hvilket er et helt normalt udsving mellem månederne. Sidste år var der stort set samme fald fra januar til februar.\nVarebilssalget viser dog en lidt faldende tendens på ca. 8% over de seneste seks måneder, hvilket er lidt mere end det billede, som vi så året før, hvor der også var et fald i perioden. Indikationerne af ordreindgangen er imidlertid fortsat positiv og derfor giver det umiddelbart ikke anledning til større bekymringer, da varebilssalget har været på et meget højt niveau de seneste år. Kommercielt er det mere interessant med stigende tendenser – så hos De Danske Bilimportører følges tendensen naturligvis tæt.\n”Det mindre fald betyder umiddelbart ikke så meget i det samlede billede, fordi vi fra de seneste år ved, at årets første måneder har været på den lave side i forhold til det gennemsnitlige salg på året. Generelt har vi set en stor efterspørgsel på varebiler i efterhånden et godt stykke tid, så set i sammenhæng med positive indikatorer for nye ordrer samt afklaringerne vedrørende leasingreglerne, tror vi fortsat på et ganske pænt salg – men selvfølgelig giver tendensen anledning til at følge efterspørgslen tæt,” uddyber direktør hos De Danske Bilimportører Gunni Mikkelsen.\nDer er ikke nogen væsentlige udsving mellem de forskellige varebilssegmenter (vægtklasser). For varebilsklassen op til og med 2.500 kg totalvægt, blev salget i februar på 832. Der blev solgt 1.104 i vægtklassen 2501-3490 kg i totalvægt, mens der blev solgt 510 i vægtklassen på 3.500kg.\nI februar blev salget af lastbiler på 362 – et marginalt fald på ca. 1,5% holdt op mod sidste års salg i februar, hvor der kun blev solgt 6 lastbiler mere end i år. Her blev nemlig solgt 368 lastbiler. Et tilbageblik på sidste måneds salg på 428 lastbiler i januar 2018, er der tale om et relativt stort fald på 18%, men lastbilsalget har været stigende siden 2008, det har været rigtig højt de seneste 3 år og efterspørgsel efter transportkapacitet er meget stor.\n”Vi er bestemt tilfredse med lastbilssalget og har været det i lang tid nu. Et mindre månedsudsving har ingen betydning, idet efterspørgsel efter lastbiler og behovet for transport helt generelt er rigtig stor for tiden, og det gælder ikke kun i Danmark. Derfor har vi fortsat pæne forventninger til et godt og stabilt marked.”\nEt blik på fordelingen af lastbilssalget rykker ikke ved de tendenser, vi længe har set: nemlig, at de mindste lastbiler op til 15 tons totalvægt er svagt faldende og de store fra 15 tons og op er stigende. I den tunge klasse blev der således solgt 337 lastbiler ud af de i alt 362.\nSalget af busser har været støt stigende de seneste fire år. For busmarkedet er den overordnede tendens afgørende fordi markedet er præget af enkelte og større ordrer, som et resultat af større udbud af transportydelser.\nAktuelt blev bussalget i februar på 45 busser, hvilket er samme niveau som i januar.\nLeasingmarkedet har, som følge af efterårets lovgivningsmæssige reguleringer, været gennem nogle turbulente måneder med en del manglende afklaringer – det har naturligvis påvirket bilsalget og ikke mindst den del af efterspørgslen, der anskaffes via leasing. I år ser vi som altid det sædvanlige sæsonudsving med en høj leasingandel i det foregående års sidste måneder, efterfulgt af et fald i januar og februar. I år har variationen dog været større end normalt: Den gennemsnitlige leasingandel har de seneste år typisk ligget på 42%. Den var faldende i slutningen af året (2017) og i årets første to måneder, blev leasingandelen kun på 30% – Altså godt 10% under sidste års tilsvarende periode. Dog er der lidt håb at spore, for leasingandelen er steget fra januars 26% til 34% i februar.\nPrivatleasing har de seneste par år udgjort 22-24% af de privates samlede anskaffelser af biler. Denne andel faldt i fjerde kvartal til ca. 13% og er her i årets første to måneder faldet yderligere et nøk til ca. 11% – det er knap 10 procentpoint under de tilsvarende måneder sidste år.\nErhvervsleasing er ikke påvirket i samme grad som privatleasingen. Erhvervsleasingen har altid udgjort den største andel af de leasede biler – faktisk er det ca. 30% af alle biler samlet set. I fjerde kvartal af 2017 var leasingandelen fortsat på de ca. 30%, mens andelen faldt til 23% her i årets første måneder. Der er foruden dette fald også et lille fald på 5 procentpoint i forhold til årets første måneder i 2017.\nDirektør hos De Danske Bilimportører, Gunni Mikkelsen uddyber tendensen:\n”Årsagerne til faldet skal naturligvis findes i efterårets afgiftsændringer og leasingregler: Både køb og leasing nød godt af en betydelig reduktion i registreringsafgiften for de fleste bilers vedkommende, men reglerne for leasing blev samtidig strammet. Stramningerne på leasingområdet havde, overordnet set, til formål at øge priserne. Dét kombineret med en række uafklarede forhold i den seneste periode, har betydet, at markedet skal tilpasse sig og finde sine ben igen. Men det ændrer ikke ved, at vi fortsat tror, at leasing fremover vil være en meget væsentlig anskaffelsesform og ikke mindst konkurrencedygtig fordi leasing byder på en række fordele.”\nElbiler og alternative drivmidler (personbiler)\nElbilerne solgte godt i februar, hvor det blev til 47 af slagsen. Et blik tilbage i tiden viser, at der sidste år i samme måned kun blev solgt 12. 83 elbiler blev det til i årets to første måneder, hvilket må siges at være et godt stykke over de 25, det blev til i de tilsvarende måneder sidste år.\nDer er altså kommet noget mere gang i salget af elbiler, hvilket vi også kan se ved at kigge tilbage på 2017, som helt år. Her var første halvdel sløv med kun 137 solgte elbiler, mens der i andet halvår blev solgt 561 – en indikation på, at det seneste politiske forlig om elbiler i april reelt begyndte at virke. Opsummeret er meldingen fra bilimportørerne, at kundernes interesse absolut er der.\nPå den anden hylde af de mere miljøvenlige alternativer, har vi hybridbilerne. Dem blev der solgt 658 af. Der kom også 244 plug-in hybridbiler** på vejene i februar, hvilket bringer antallet af plug-in hybrider op på 598 – alene i januar og februar – hvilket er tæt på hele 2017’s salg på 621. Faktisk blev dét tal allerede slået for et par dage siden (d. 4. marts).\n”Et grønt fokus og efterårets afgiftsnedsættelse har gjort hybridbilerne populære. Vi ser, at udbuddet dels er blevet større, og at bilerne nu er kommet ned i en pris, der er til at betale – det gør dem til et attraktivt og grønnere alternativ. For de danskere, der primært kører korte ture og inde i byerne, kan det sagtens betale sig at vælge en hybrid, da det er muligt at køre på el størstedelen af tiden. Og med de mange flere ladestationer, vi har set den seneste tid, er det også blevet mere tilgængeligt end tidligere. Vi glæder os derfor til at se, hvordan det udvikler sig over den næste tid,” siger direktør for De Danske Bilimportører Gunni Mikkelsen.\n**Plug-in hybridbiler, ofte forkortet PHEV, er biler med en konventionel (oftest) benzinmotor kombineret med elmotor og et større batteri. Derfor vil bilerne typisk have en rækkevidde på 30-60 km på el, afhængig af model og de aktuelle trafik- og vejrforhold.\nDe Danske Bilimportører udsendte 1. marts en pressemeddelelse vedrørende salget af personbiler. Her fremgik det, at der var solgt 17.266 antal personbiler, men en konsolidering med SKAT’s datakørsel viser, at det faktiske tal er 17.278. Derfor havde pressemeddelelsen en præcision på mere end 99,9%.\nGunni Mikkelsen, Direktør, på tlf. 3136 1041 eller gmi@bilimp.dk


Vores behandlingsforslag er baseret på dokumenteret viden, hvor vi tager udgangspunkt i patientens behov og muligheder\nLæs mere om Holmevej tandlægerne\nLær os bedre at kende →\nDu finder os i Højbjerg på hjørnet af Holmevej og Filippavej, hvor vi har vores eget klinikhus. Vi har egen parkeringsplads og et busstoppested lige uden for klinikken (buslinje 2A).\nSådan finder du os →\nSundhedvæsnet holder stadig åbent. Hold fast i tider til undersøgelser og behandlinger\n– Vi går altid efter glade kunder\n”Jeg vidste allerede ved første undersøgelse, at jeg var kommet til det rette sted. Det lykkedes tandlægen at lave en protese til mig, der blev fastsat en stift på den ene sunde tand, jeg åbenbart har tilbage i overmunden. Og det fungerer perfekt! Behandlingen var smertefri, og allerede fra første dag kunne jeg tygge og spise de ting, jeg havde lyst til. Og vigtigst af alt: Smile igen!”\nJørgen Bjerregaard Læs hele historien →\n”Efter jeg er begyndt at bruge klinikhuset i Højbjerg, mærker jeg ingen angst mere. Tandlægen er omhyggelig med at kommunikere både før og under forløbet, og det gør mig tryg, og giver mig en god fornemmelse af at bevare kontrollen.”\nSusanne Nielson Læs hele historien →\n”Jeg synes tidligere, det var lidt ligesom at gå til mekaniker med sin bil: Man vidste aldrig helt, hvor galt det var! Og det gjorde mig utryg.”\nRikke Sand Læs hele historien →\n”Jeg kunne ikke engang sidde i en tandlægestol, da jeg første gang besøgte klinikhuset. Jeg fik hurtigt tillid til den pågældende tandlæge, da han tog mit problem seriøst og gik meget langsomt frem.”\nDennis Hvitved Læs hele historien →


Clif Bar, Energy Bar, Chocolate Brownie, 12 Bars 68g Per Bar, 122,50 Kr\nProduktnavn: Clif Bar, Energy Bar, Chocolate Brownie, 12 Bars, 2.4 oz (68 g) Per Bar\nDimensioner/Mængde: 2.42 lbs (1.1 kg) / 12 Bars, 2.4 oz (68 g) Per Bar\nClif Bar, protein barer, Protein Bars Clif bar, energi bar, chokolade brownie, 12 barer, 2,4 ounce (68 g) per bar, clif bar, protein barer, protein barer, ernæring for vedvarende energi, lavet med økologiske havregryn, kosher, god kilde til protein, ingen transfedtsyrer, 23 vitaminer og mineraler, 70% økologiske ingredienser, certificeret økologisk af QAI, er clif bar opkaldt efter min far, Clifford, min barndom helten og ledsager hele Sierra nevada bjergene. I 1990, jeg boede i en garage med min hund, mine ski, klatring gear, cykel og to trompeter. Inspirationen til at skabe en energi bar opstod under en dagen lang, 175 mile tur med min kammerat, jay. Vi havde gnavende på nogle andre energi barer. Pludselig trods min sult, jeg kunne ikke tage en anden bid. Det er det øjeblik, jeg nu kalder åbenbaring. To år senere, efter utallige timer i mors køkken, Clif Bar blev en realitet. Og den mission at skabe en bedre smag energi bar blev gennemført. Clif bar er vokset siden 1990, og stadig ånd eventyr, der begyndte på denne tur fortsat trives hver dag. Da virksomheden udvikler sig, vi står over for mange valg, men vi gør altid vores bedste for at tage sig af vores folk, vores samfund og vores miljø. ? Gary, grundlægger og ejer af clif bar og selskab. Økologisk brune ris sirup, clifpro (Soy ris chips -soy proteinisolat, ris mel, byg malt udledning af de, økologiske ristede sojabønner, organisk sojamel), økologiske havregryn, økologisk ristede havre (Organiske havre, organisk tørrede sukkerrør sirup, ascorbinsyre, naturligt vitamin e -antioxidant-), chokolade, chips (Tørret sukkerrør sirup, usødet chokolade, kakao smør, soja lecithin, vanille ekstrakt), økologisk rørsukker sirup, økologisk dato pasta, kakao, alkaliseret kakao, clifcrunch (Apple fiber, økologisk havre fiber, organisk formalet hørfrø, inulin -chicory udledning af de, psyllium), økologisk solsikkeolie, naturligtaromastoffer, havsalt Protein Bars Clif Bar, Energy Bar, Chocolate Brownie, 12 Bars, 2.4 oz (68 g) Per Bar. Vitaminer og mineraler: dicalciumphosphat, ascorbinsyre (Vit c), magnesiumoxid, dl-alfa-tocopherylacetat (Vit E), betakaroten (Vit a), ferri orthophosphat (jern), zink citrat, biotin, niacinamid (Vit b3), d calciumpantothenat (Vit b5), phytonadion (Vit k1), mangangluconat, kobbergluconat, riboflavin (Vit b2), folsyre (vit. B9), natriumselenit, thiamin (Vit b1), pyridoxin-hydrochlorid (Vit b6), ergocalciferol (Vit d2), cyanocobalamin (Vit b12), chromchlorid, kaliumiodid. Bedste pris og smag (Anmeldelse fra Australien).\nJeg er lidt skammer om min mad miles så jeg flyver disse til australien Protein Bars. Men de gør smager rigtig godt og ceratinly bedre og meget billigere end noget jeg kan få her. Regelmæssige mærker har ingen smag, Falske tilhænger og gøre mig nauseas. Jeg kan lide denne organisations mad filosofi vil holde på at købe. En normal voksen behov ca. 3000 mg per dag og et barn kræver ca 1000mg per dag. Valle pulvere: Valle har den højeste biologiske værdi (BV). Mænds kost vægttab workout acai bær brænde afvænning supplement. Se, blod i vores kroppe har mange forskellige jobs. Produktet er specialfremstillet med den hensigt at overvinde forhindringer, som andre nitrogenoxid produkter har stået over for. Mine præcise ord var, hvad jeg er ved at fortælle dig, er ikke til at gøre mig en meget populær person, med mange supplere fabrikanter Clif Bar, Energy Bar, Chocolate Brownie, 12 Bars, 2.4 oz (68 g) Per Bar. Gør konkrete anbefalinger til naturlægemidler og andre naturlige midler er et stort problem i os. Enhver succes, du har til at kaste disse uønskede pounds er kortvarig. Normalt naturlige tonika er lavet med nogle enkelt urt eller en kombination af urter. Det lindrer effekten af tinnitus eller ringmærkning af ørerne og er også belived til behandling af multipel sklerose og svimmelhed Protein Bars. Pulveret form af kreatin er meget enkel at tage.\nDette er den bedste måde at holde sig sund i lang tid. Blodcirkulationen stimulerer din krop og forbedrer dit humør. Men, idet en hvilken som helst form for kosttilskud fra bare overalt, som gør disse kosttilskud er ikke det bedste. Som nævnt ovenfor kan manglende HGH udløse vægtøgning. Hvis korrekt raffineringsteknikker ikke anvendes samtidig udvinding af olie fra en sådan plettet fisk, vil olie udvundet også være toksin. Hvis du køber slankepiller som Hoodia du vil være sikker på, at du ikke blive snydt. Sådan finder effektiv omega 3 kosttilskud. Selvfølgelig er det bedre at vælge multivitaminer der bruger naturlige ingredienser og ingen fyldstoffer og bindemidler da disse kan faktisk påvirker absorption i maven. Top vægttab kosttilskud. Selv hvis du har en ordentlig kost, kan du stadig ikke få alt hvad du behøver gennem mad og en multi-vitamin er en enkel måde at supplere. Bioflavonoinds har påvist en nedsat risiko for nogle kræftformer, arthritis og hjertesygdomme, og er blevet anvendt i behandlingen af allergier, inflammation og mavesår. Blandt de mest populære kosttilskud af essentielle fedtsyrer er hørfrøolie, fiskeolie, og levertran. Den blev udviklet af dr. Borte er de dage, sport kosttilskud er ildeset og mærket som farlige som standard i mainstream liv. Eksperimenter med kaniner, der blev udført på et universitet i Egypten i løbet af 2011 viste, at bi pollen kan øge fertiliteten betydeligt, men hvad med bi pollen og diabetes? Kan diabetikere virkelig gavn, hvis de tager bi pollen som et dagligt kosttilskud.\nAntioxidanter findes i bær vil bidrage til at øge din energi niveau, som også vil hjælpe dig med at tabe ved at gøre mere. En række hjemmesider har vist, at urte behandlinger er fuldstændig sikre, mens andre har advaret mod dem. De mest almindelige former er valle og soja.


Kvindelandsholdet forstærker analyse- og trænerstaben | For Danmark\nNår Kvindelandsholdet i september genoptager jagten på EM 2022 i England, bliver det med en udvidet og forstærket trænerstab.\nKristian Mørch Rasmussen skifter jobbet som landstræner for U17-pigelandsholdet ud med en fuldtidsstilling som assisterende landstræner for Kvindelandsholdet med ansvar for analyse.\nOg Kristian Mørch Rasmussen ser frem til at skulle arbejde med Danmarks allerbedste fodboldspillere:\n”Jeg glæder mig rigtig meget. Med DBU’s retning og alle de spændende træneransættelser på det seneste er det et DBU, som jeg gerne vil være en del af og være med til at præge. Rollen er skræddersyet til mig og mine kompetencer, da jeg både skal arbejdet struktureret med de langsigtede præstationsparametre og være på træningsbanen,” siger Kristian Mørch Rasmussen.\nLandstræner Lars Søndergaard jubler over det nye ansigt i trænerstaben:\n”Siden forlængelsen af landsholdsaftalen har det været et stort fokus at få tilknyttet en analytiker. Med Kristian slår vi to fluer med et smæk, da han både skal analysere og være på træningsbanen. Det optimerer vores arbejde og er et godt skridt i forhold til at kunne konkurrere med de allerbedste nationer,” siger Lars Søndergaard, der også beskriver Kristian Mørch Rasmussen som et ”stort trænertalent, der kan bidrage med meget til Kvindelandsholdet og DBU’s arbejde med kvindefodbold.”\nOgså Peter Møller, fodbolddirektør i DBU, glæder sig over styrkelsen af Kvindelandsholdet:\n”Vi har længe haft en god dialog med spillerne, og det er fantastisk, at vi så kort tid efter forlængelsen af kvindelandsholdsaftalen kan forbedre de sportslige vilkår med ansættelsen af Kristian. Analyse- og performancedelen er en afgørende faktor i fodboldverdenen, så spillerne og trænerne har de bedste forudsætninger for at være velforberedte og konstant optimere detaljerne i jagten på succes,” siger Peter Møller.\nKvindelandsholdet næste kamp er EM-kvalifikationsopgøret på udebane mod Bosnien-Hercegovina torsdag den 17. september. Fem dage senere gælder det Malta på udebane.\nClaus Struck ny U17-landstræner\nMed tilknytningen af Kristian Mørch Rasmussen på Kvindelandsholdet skulle der også findes en ny U17-pigelandstræner. Og det er et velkendt ansigt, der fremover skal stå i spidsen for nogle af Danmarks største fodboldtalenter.\nClaus Struck, der i flere år har været assisterende U16-pigelandstræner og talenttræner Vest for piger, er den nye mand i jobbet. Og han ser frem til opgaven:\n”Jeg kender langt de fleste spillere og glæder mig bare til at kunne arbejde med de mange dygtige spillere og prøve at stå i spidsen for et landshold selv. Det har været virkelig inspirerende at være assistent for Frank (Johnson, U16-pigelandstræner, red.), og nu kan jeg selv se frem til at føre det videre. Det er bare fedt,” siger Claus Struck.\nClaus Struck er ansat som U17-landstræner på fuld tid.


Hjertestarter ved hjertestop\nIngen jobs? Prøv at klikke her\nTemaaften den 18. maj 2017\nAlkoholproblemer – en faglig problemstilling, der kan løses!\tSe mere her\nDanish Stakeholder Seminar\nVil du vide mere om tværsektorale projekter over landegrænser? Kom til seminar! Se mere her\nVi søger dig, der vil andre det godt. Se mere her\nKunne du tænke dig at arbejde med mennesker? Så har vi den rette uddannelse for dig...\nGrundforløbet er den indledende del af din uddannelse\nDerfor skal du først gennemføre et grundforløb, eller have anden meritgivende adgang, hvis du skal uddanne dig som pædagogisk assistent eller inden for social- og sundhedsområdet. Glæd dig til et grundforløb, som både indeholder selvstændigt arbejde, gruppearbejde og kreative projekter.\nSom social- og sundhedshjælper skal du have hjerte og mod til at give bistand, pleje og omsorg til mennesker, der har brug for hjælp i deres eget hjem eller på plejehjem. Du vil typisk blive ansat i kommunernes hjemmepleje eller på plejehjem.\nLær med hovedet og hænderne i en vekseluddannelse med normalt 17 ugers skoleundervisning og 43 ugers praktikuddannelse.\nUddannelsen varer normalt 1 år 2 måneder, og så får du løn under hele forløbet.\n17 ugers skoleundervisning\n43 ugers praktik\nDu bliver uddannet til selvstændigt at vurdere og udføre sundheds- og sygeplejeopgaver inden for omsorg, aktivitet og rehabilitering på et hospital, i ældreplejen eller inden for psykiatrien.\nDerudover åbner det en masse døre for videreuddannelse – eksempelvis sygeplejerske, ergoterapeut og pædagog.\nLær med hoved og hænderne i en vekseluddannelse med normalt 48 ugers skoleundervisning og 98 ugers praktikuddannelse.\nUddannelsen varer normalt 2 år og 9,5 måneder, og du får løn under hele forløbet. 48 ugers skoleundervisning\n98 ugers praktik\nWe are licenced to play !\nUddannelsen som pædagogisk assistent er for dig som gerne vil arbejde med børn og unge samt voksne borgere med fysiske eller psykiske funktionsnedsættelser. Det er et arbejde, som stiller krav til dine personlige egenskaber, da du bl.a. skal yde omsorg og sætte aktiviteter i gang med leg og udvikling.\nBliv pædagogisk assistent og få efterfølgende arbejde i f.eks. dag- og døgninstitutioner, som dagplejer eller klubmedarbejder m.v.\nDen almindelige pædagogiske assistentuddannelse er en vekseluddannelse med både skole- og praktikforløb.\nUddannelsen varer i alt 2 år og 1½ måned\n47 ugers skoleundervisning\n63 ugers praktik\nFyns bedsteog bedst beliggende uddannelsescenterindenfor det pædagogiske og sundhedsfaglige område.\nNår du vil blive klogere\n… kan du lige så godt blive det på Fyns bedst beliggende uddannelsescenter\nVi gør årligt mere end 3000 deltagere endnu dygtigere. Skolens Efter- og Videreuddannelse tilbyder en bred vifte af uddannelser på flere niveauer – lige fra korte målrettede kurser til længerevarende efteruddannelser og akademiuddannelser.\nProfessionelle kurser indenfor det pædagogiske samt social- og sundhedsfaglige område\nVi har nu i flere år, med særdeles gode og veldokumenterede resultater, efteruddannet en lang række SOSU-uddannede samt medarbejdere inden for det pædagogiske felt. Vores undervisere har et højt fagligt niveau, masser af frisk praksiserfaring og så brænder de for at gøre dygtige medarbejdere endnu dygtigere. Vores læringsforløb er praksisnære og har fokus på deltagernes handlekompetencer.\nVi udbyder datofastsatte uddannelsesforløb og kan også altid skræddersy og målrette uddannelsestilbud direkte til den enkelte institution eller til den enkelte kommune.\nAkademiuddannelsen er på et uddannelsesniveau inden diplomniveau, og giver formelt adgang til diplomuddannelserne.\nUddannelsen svarer til et årsværk (=60 ECTS) og kan tages samlet eller et modul af gangen. Den er målrettet social- og sundhedspersonale og pædagogiske medarbejdere med praksiserfaring og andre tilsvarende kompetencer.\nI konferenceteamet har vi stor erfaring i at udbyde konferencer på et meget højt fagligt, professionelt niveau. Ganske enkelt.\nForvent derfor lidt mere af en konference fra Social- og Sundhedsskolen FYN.\nDet er alfa og omega, at du som konferencegæst oplever spændende, aktuelle faglige oplægsholdere. Vi sætter en stor ære i, at skolens konferencer forløber succesfuldt lige fra den første kontakt med oplægsholderne til det sidste farvel til gæsterne, når konferencen er slut. Vi glæder os til at se dig til vores kommende konferencer og temadage. Læs mere her\nVi har altid spændende og helt aktuelle uddannelsestilbud for ledige\nVi udbyder åbne datofastsatte uddannelsesforløb og udbyder flere 6 ugers uddannelsespakker for ansatte med sigte på det social- og sundhedsfaglige område.\nI 2016 forventer vi således at afvikle 5 spændende og relevante uddannelsespakker fra Styrelsen for arbejdsmarked og rekrutterings Positivliste. I uddannelserne arbejder vi praksisnært og udfordrer og udvikler i høj grad både de personlige og faglige kompetencer hos deltagerne.\nFyns bedste og bedst beliggende uddannelsescenter indenfor det pædagogiske og sundhedsfaglige område\nLærer man bedre, hvis man kan se den praktiske mening?\nSvaret er et rungende ja som et ekko fra flere undersøgelser. Derfor besluttede skolens ledelse i efteråret 2013, at investere tid og kroner på at udvikle den praksisnære undervisning. Det har givet genlyd på skolens fire afdelinger. Læs om det samlede projektforløb\nMange af lærerne har, som et led i projektet, i sidste halvår af 2015 været ude i praksis. Både i hjemmeplejen, på Odense Universitetshospital, i dagplejen og i børnehaver for derved at styrke og fastholde deres praksiskompetencer og derfor også deres evne til at planlægge og gennemføre den bedst mulige praksisnære undervisning. Projektet har været en så stor succes at årlige praksisperioder fra 2016 nu gøres obligatorisk for alle lærere ved Efter- og Videreuddannelsen.\nFor mere information kan teamleder Mads Skou Møller-Sørensen kontaktes\nHvordan mon det er at være i udlandspraktik?\nLæs erfaringer og beretninger fra elever på den anden side af grænsen. Helt uden filter.\nPractice Placement Abroad er den engelske betegnelse for praktik i udlandet, og Social- og Sundhedskolen FYN har er godt samarbejde med en række praktiksteder rundt om i verden. Det kommer der en masse gode oplevelser ud af for eleverne, som kan findes på denne blog.\nPraktik i udlandet, samarbejde på tværs af landegrænser og erfaringsudveksling\nSkolens team for internationalt arbejde tager sig af det hele. Vi sender mange SOSU- og pædagogisk assistentelever på udlandsophold hver år, og de kommer hjem med erfaringer og gode oplevelser, som de tager med sig på arbejdsmarkedet. Derudover sender vi vores undervisere på efteruddannelsesophold, hvor de kan dygtiggøre sig yderligere.\nLæs mere om skolens internationale samarbejde her\nMed en ny aftale, “Bedre og mere attraktive erhvervsuddannelser”, er der et stort kvalitetsløft på vej til erhvervsuddannelserne.\nDanmark har brug for, at mange flere unge tager en erhvervsuddannelse for at dække behovet for dygtige faglærte i fremtiden. Reformen baner vejen for attraktive erhvervsuddannelser for unge, og voksne får langt bedre muligheder for at uddanne sig fra ufaglært til faglært.\nLæs mere om hvordan vi arbejder med reformen på Social- og Sundhedsskolen FYN\nAnsøgningsfrister og skolestart i løbet af året.\nGrundforløb 1 Ansøgningsfrist\nGrundforløb 1 Skolestart\nGrundforløb 2 Ansøgningsfrist\nGrundforløb 2 Skolestart\nAnsøgning om elevplads på hovedforløb\nSocial og sundhedshjælper\tIngen ansøgningsfrist behandles løbende\tJanuar primo\nAugust medio\tIngen ansøgningsfrist\nBehandles løbende\tJanuar primo\n(Eller senere ved afkortning)\tAnsøg direkte hos kommunerne.\nSe de respektive hjemmesider.\tFebruar\nSeptember\tSocial og sundhedsassistent\tIngen ansøgningsfrist behandles løbende\tJanuar primo\n(Eller senere ved afkortning)\tAnsøg direkte hos kommune/region.\nSe de respektive hjemmesider.\tmarts\nnovember Pædagogisk assistent\tIngen ansøgningsfrist behandles løbende\tJanuar primo\nAugust medio\t15. november\n1. juni\tJanuar primo\n(Afslutter tidligere ved afkortning)\tAnsøg direkte hos kommune/region .\nSeptember\tDer kan forekomme individuelle start og sluttidspunkter, hvis dette er aftalt.\nVestre Stationsvej 8-10 | 5000 Odense C | Telefon 63 10 27 00 | sosufyn@sosufyn.dk | EAN og CVR


Fangstjournalen – Sandarten.dk\nFangstjou rnalen er også et tilbud til foreningerne, fordi vi får adgang til vores medlemmers fangster, og får gratis udtræk af fangster og fisketure. Det er en stor hjælp når vi skal passe på vores fiskevande.\nVi henstiller derfor at vores medlemmer begynder at registre alle deres fisketure i Fangstjournalen.\nDu kan finde Fangstjournalen på fangstjournalen.dtu.dk, hvor du kan taste fisketure ind via computer eller du kan hente en gratis som app til din mobiltelefon. Herefter skal du oprette dig som bruger, og så er du i gang.\nNår man opretter sin profil på Fangstjournalen er vigtigt at man angiver at man er medlem af Skanderborg Lystfiskerforening. Ellers får vi nemlig ikke adgang til data. Vi håber selvfølgelig at rigtig mange af vore medlemmer vil støtte op om den gode ide.\nSkulle man opleve at Fangstjournalen er svær at komme i gang med eller har forslag til forbedringer, så skriv en e-mail til projektleder ved DTU Aqua, Christian Skov ck@aqua.dtu.dk. eller tag en snak med formanden en klubaften så du kan komme igang fra årets start.\nPermanent link til denne artikel: http://www.sandarten.dk/wp/?page_id=501565


Opinion | Indblik.net\nMedieskævhed: De gode og de onde aktører\nJournalister gør forskel på de politiske organisationer i deres arbejde. Denne opdeling mellem ”de gode” og ”de onde” er en central årsag til, at medierne får slagside til venstre.\nKlimaministerens udspil om klimaløsninger til vandforsyning er bekymrende. Det er tvivlsomt, om det løser problemer, men det er sikkert, at forbrugerne må til lommerne igen. I forvejen er vores vandforbrug belagt med store afgifter, som skulle begrænse vores forbrug.\nEn times filmdebat i P1’s kulturprogram Ping Pong blev et fremragende eksempel på mediernes skævhed. Det er Ping uden Pong.\nPolitikerne ved ikke, hvor mange tons CO2 skal væk for at nå 70%-klimamålet. Hvad sker der mon, når det meningsløse i opgørelserne går op for folk?\nTransportminister Benny Engelbrecht (S) bestilte i august et såkaldt serviceeftersyn af jernbanen. Det skulle ligge klar i januar, lovede han, men det er altså fortsat ikke på plads.\nVi har allerede i disse spalter været inde på DR’s ungdomsredaktion Tværs og journalisternes beretninger om unge i Grønland, som de kommer til udtryk på dr.dk.\nEn almindelig dag i et skævt Mediedanmark\nHvor mange eksempler på den rød-grønne slagside i mediedækningen kan man samle ind på en enkelt dag? Vi har set på mediernes dækning en tilfældig dag, 13. januar.\nLandets regeringschef er i grunden en mærkelig gæst at invitere til uddelingen af Cavlingprisen. Det bunder i en misforståelse over, hvad der er pressens minister.\nNytårsønske: Borgerlige stemmer mod mørklægning\nPolitikerne må holde fast i kampen mod den ’nye’ offentlighedslov, selvom SV har flertal, og medierne er faldet i søvn med hensyn til deres egen interesse. Åbenhed kunne også blive en borgerlig mærkesag.\nNej tak til kønsrevolution i pressen\nJa, der er generelt flere mænd i journalistiske historier. Det er stadig ikke mediernes problem eller mediernes ansvar. Aflys den revolution igen, Rasmus Mark Pedersen.\nMedierne fastholder en mistillid til det konventionelle landbrug, når de kalder pesticider for ”omstridte”, ”udskældte” og ”kontroversielle”.\nProblemet er ikke, at medierne skriver om klima, tilbagetrækning eller børnehaver. Problemet er måden, de gør det på – og hvad der ikke bliver taget op.\nDen nominelle danske vindkraftkapacitet er nu ca. 6.000 TW. Det vil sige, at møllerne, hvis de kører for fuld kraft, kan producere 6.000 MW. For året som helhed svarede vindkraften i 2018 til gennemsnitligt ca. 42% af elforbruget.\nMåske er det ikke mediernes ansvar, Omar\nJournalist Tarek Omar kritiserer et fravær af indvandrere i medierne. Det er en overdrivelse af rang, når han kalder det for det største problem i dansk presse.