Hvem kører med klatten? - Ledelse\nLokoførerne og deres nye overenskomst\nUden at være tæt på forløbet virker de senestebegivenheder ikke overraskende. Vi har at gøre med en arbejdsmarkedskonflikt, hvis lige er set tidligere. Den handler om at miste sine erhvervede rettigheder eller privilegier, og det er jo altid en besk pille at sluge. I krig ogkærlighed gælder alle kneb, her dog styret af overenskomster og hovedaftale… vi lever jo i et velreguleret samfund.\nTidligere har vi set konflikten i SAS, Postvæsenet og hos folkeskolelærerne, men vi har også ældre sager, fx kreditforeningsmedarbejderne der i 80’erne en bloc måtte acceptere helt nye og ringere arbejdsvilkår. De skulle fremover øge arbejdstiden til 37 timer pr uge. Og længere tilbage typografkonflikten i slutningen af 70’erne uden sammenligning i øvrigt. Her var det den nye teknologi, der skabte ballade.\nSet koldt og wc-agtigt er der en balance på arbejdsmarkedet, som baserer sig på udbud og efterspørgsel. Hvis der er større efterspørgsel end udbud af arbejdskraft, vil det sætte sig igennem før eller siden. Det gælder også den offentlige sektor. Se på lægerne feks. De er den bedst lønnede faggruppe i den offentlige sektor, langt bedre end andre grupper af akademikere. Det skyldes den store fokus på sundhedsområdet og mangel på læger. I tilfældet lokoførerne handler det om den offentlige transports generelle vilkår. Branchen er klemt og har været det i et stykke tid. Det er de politiske vilkår, som DSB forsøger at tilpasse sig. På sigt lurer ny teknologi med helt eller delvist fjernstyrede tog. Det er hårde odds.\nKonflikten set udefra\nDSB er ikke hvad det har været. Tidligere var det en etat og nu er det et statsligt A/S. DSB skal spare, de er under pres – politisk og trafikalt.\nDerfor gætter jeg på, at ledelsen har set sig om efter et nyt forhandlingsgrundlag, og valget er faldet på DI’s ok, som ledelsen har vurderet gav muligheder for at forhandle på et helt nyt – og økonomisk mere fordelagtigt grundlag for arbejdsgiverne. Sagt med andre ord er det lykkedes lokoførerne gennem årene at få forhandlet sig frem til gunstige vilkår målt med nutidens alen. Det er der ikke noget galt i. Aftalen har jo været tiltrådt af begge parter.\nKonfliktens parter og deres interesser\nDet er vigtigt i en konflikt at se på, hvilke interesser der er på spil. Ledelsens ret til at lede og fordele arbejdet. Løn og arbejdsvilkår. Dertil kommer som nævnt den samlede økonomi.\nLokoførerne ønsker selvfølgelig at få de bedst mulige vilkår for deres arbejde, specielt fordi de arbejder på skæve tidspunkter, og som jeg har opfattet det med hele Danmark som arbejdsområde. Det indebærer overtidsbetaling, ulempetillæg m.m. og afspadsering. Så spørgsmålet er ’hvad ska det koste’? Svaret kan man ikke regne sig frem til – det skal forhandles.\nHvor mange tillidsrepræsentanter (TR) der skal være. Som gammel tillidsmand ved jeg at TR-arbejdet betyder arbejdstimer til arbejdet – og særlig beskyttelse. Det gør det dyrere og sværere for ledelsen. Vagtplaner er en af flere betydningsfulde indflydelsesområder. Hvem skal lægge dem? – og hvordan honoreres de ?\nBrugerne, som primært er alle dem der hver dag skal med toget, har en selvfølgelig interesse i stabilitet og sikkerhed; altså at kunne komme frem til tiden. At rokke ved den sikkerhed er et tveægget sværd, fordi den tager passagererne som gidsler, og de er jo samtidig vælgere; en gruppe som i forvejen ikke er blevet forvænt de sidste år. Det indebærer et dilemma mellem solidaritet med de strejkende og egen komfort. Det er jo ikke ’sjovt’ at stå og fryse på perronen.\nSkal jeg samle op må det blive med en kølig melding til lokoførerne. Løbet er kørt og udviklingen kan ikke vendes. De må forhandle på de arbejdsmarkedsvilkår der gælder i Danmark, og skal glæde sig over at de ikke er ansat i et flyselskab, hvor overenskomsterne i værste fald kan være forankrede andre steder i Europa – se på Ryanair. Dér slås de ansatte helt anderledes hårdt for vilkår, som de danske lokoførere slet ikke ville kunne affinde sig med.\nOg nu har forhandlerne givet sig selv yderligere tid. De nuværende aftaler er forlænget med et år. Nok en ganske fornuftig beslutning.\nUdgivet i Ledelse, Organisation, organisering.\n← Ansvar, hvem, mig?\nOrkestrering og koreografi som ledelsesanalogi →


Smukfest dagsrapport - Småfest dag 1 - POPLISH\nSmåfest – Smukfest anno 2021\nPOPLISH er taget til 2021-udgaven af Smukfest, som i år er en nedbarberet udgave. Med de nuværende restriktioner har vi, trods alt, fået lov til fest i Bøgeskoven. Velkommen til antidagligdagen!\nFri leg, næsten\nEfter en kort tur med bus 21 fra Skanderborg station, er POPLISH landet i Bøgeskoven, hvor der traditionen tro er musik og glade dage. Efter visning af coronapas ved indgangen, er der fri leg. Der er ingen krav om mundbind eller zoneopdeling, kun de almindelige hygiejne- og afstandskrav som vi kender, gælder.\nVed første øjekast ligner det sig selv. Dejlige smukke bøgetræer omgiver pladsen, og den duftende bøgeflis knitrer under vores fødder. I siderne er opstillet træterrasser med flere øl- og vinbarer og madboder. Alt er lækkert indrettet, og ser spritnyt ud. Formatet er bare noget mindre end normalt. Der er én scene, derfor navnet ‘Scenen’, og en DJ-pult ved navn ‘Pavillonen’.\nChili Klaus er konferencier og beretter fra Scenen at “den er blevet mindre, men ikke mindre god”. Og det er rigtigt; festivalpladsen kan vi hurtigt overskue, der er vel kun en sprint på 120 meter fra indgang til scenen. Og Smukfest har forsøgt at samle det bedste de kunne finde af boder, barer, finurligheder og musik. Festivalens leder Søren Eskildsen glæder sig over, at det er trods alt er lykkedes at få lov til at holde en festival, og at det har været en lang kamp. Det er vilkårene i 2021, hvor det efter 1. juli er tilladt 1.000 publikummer pr. dag. I 2019 besøgte 36.000 festivalgæster Smukfest pr. dag. Det er immervæk en forskel, der er til at forstå.\nDet lille område gør det nemmere at overskue gæsterne, og det er som at se køer blive sluppet løs. Dansende og med hænderne over hovedet, eller rundt om halsen på wingmanden, bevæger de sig rundt på pladsen, hvor der er fin plads. Der er altid plads på en bænk, en pause i skyggen under et sejl, en øl ved en tønde eller en snak på græsset.\n“Det er fedt at man KAN sparke sig frem for mennesker, det er mere intimt, nærmest som en koncert på Tobakken”, fortæller vestjyden Niels Kristian Madsen, som POPLISH taler med.\nSnakken går blandt de forventningsfulde gæster, mens der indtages væske af forskellig farve og alkoholstyrke. Vi møder Louise, Emma Sofie, Kasper og Daniel der har en spand med shotsrør placeret mellem dem. “Vi har vundet 1350 kr. nede bagved, fordi vi gættede vores samlede vægt. Den lukkede desværre tidligt, det var ellers en god timeløn. Stemningen er virkelig god, og de har formået at få det hele med, selvom pladsen er lille”.\nHvad der mangler af plads og mennesker, er der altid rigeligt af finurligheder på Smukfest. Over indgangen hænger uret for antidagligdag. Uret går til 27(!) og er noget utilregneligt. Mon ikke det minder os om at glemme tid, og bare nyde stedet.\nEn sjov gimmick er de fire bodyguards, der følger tilfældige almindelige festivalgæster rundt på pladsen til stor opmærksomhed og moro. Vi spørger Anders fra Odense, der uheldigvis er på krykker, om han føler sig VIP, da han er omringet af de store sortklædte bodyguards? “Ja åbenbart, det vidste jeg ikke jeg var”, svarer han grinende og lidt forvirret.\nFørste band på Scenen, er Statisk kl 16:30, der giver god energi og får det samme tilbage.\nScarlet Pleasure går på 17:45 og her begynder festen. Der bliver danset limbo og serveret deja vu så vi husker, hvor godt livemusik er. Foran scenen er der vuggende hofter til den lækre musik, og bandet skaber en lokal Fiesta, så salget af frosne margaritas stiger drastisk. Fra scenen lyder det fra forsanger Emil Goll at det betyder SÅ meget, at der igen er nogen at spille for. Smilene og mobilerne er fremme, så vennerne derhjemme alligevel kan være med, og måske være lidt misundelige.\nPå Pavillonen spiller Pauline op til fest og nyder den lille energiske flok foran pavillonscenen, der kvitterer med kærlighed. Og apropos kærlighed, så spreder der sig en duft af brændende kærlighed og mens musikken får en pause fra Scenen, bevæger de fleste sig mod spiseboderne. Og her bliver der langet mad over disken på pladsens to spisesteder, som får meget travlt. Det giver lidt kø, men dj’en sørger for at ja hatten bliver hængende.\nFamilien Helmig på besøg\nVi møder en smilende og kasketklædt Hugo Helmig i området bag scenen, hvor han er på besøg sammen med mor og svoger (Lord Siva), der spiller senere i dag. Hugo Helmig spiller selv næste lørdag på Scenen på Småfest, og vi spørger hvad vi kan forvente af koncerten? “I kan forvente et fedt show! Vi har tænkt over tingene, og vi vil give et godt indtryk. Jeg har sammen med Emil (kapelmester i Hugo helmigs band) haft tid til at bygge showet op, de sidste to år har været en underlig tid, men jeg blevet ældre og dygtigere”. Hugo Helmig har nået én optræden i Tivoli Friheden i Aarhus, og når en mere inden næste lørdag, så han kommer derfor i form inden Småfest.\nOg netop Lord Siva serverer lidt senere egne hits og Danseorkesterets ‘Kom tilbage nu’. Og det var ikke fordi publikum gik deres vej, tværtimod.\nFyr og Flamme med Jung\nFyr og Flamme tager os back to the 80s, og vi bliver forkælet med firseroutfit, masser af synthesizer og sprøde hits. Bag det lyserøde mikrofonstativ danser og synger en veloplagt Jesper Groth, den danske David Hasselhoff, som mestrer både skuespil og sang. I aften var det sangen og dansen vi fik, og pladsen sang med på Laban-cover og hittet fra Melodigrandprix.\nSom solen går ned, bliver træerne oplyst af grøn lys, og dj’en sætter gang i fællessangen med ‘Vi er røde, vi er hvide’ og fællesskabet og festen fortsætter mellem endnu et bandskifte på scenen.\n“Jeg skal nok vente, jeg har glædet mig, jeg har glædet lige siden, det er lige nu”. Jung har ventet og ventet, faktisk to år i streg er bandet blevet aflyst på Smukfest, så nu er det endelig lige nu.\nMed fem ud seks Gaffa-priser må Jung siges at være talk of town, og de lukker også førstedagen med en fest, og vi går ud af pladsen under den kæmpestore diskokugle der flot lyser skoven op i midnatsmørket.\nVi fik en festivalplads der var halv fyldt, fordi det ikke kan være anderledes, men en helt gennemført første dag.\nFestivalerne har været væk og Småfest er et plaster på såret, men når musikken spiller, øllene flyder og solen skinner føles corona som en svunden tid.\nSe Flemmings flotte billeder fra første dag på Småfest HER


Crocell - Baptized in Bullets | Anmeldelse | Heavymetal.dk\nCrocell spiller koncert ved Vintermetal 2022 lørdag 29. januar 2022 .\nAnmeldelse Anmeldt 20. oktober 2021 af Jonas Larsen 0 kommentarer\nBaptized in Bullets\nUdkom 25. september 2021\nMetalveteraner bryder tavsheden med dobbelt EP\nMed lige knap femten år på bagen kan man godt uden at fornærme nogen kalde Crocell for en slags veteraner på den danske metalscene. Fem fuldlængdealbum og et hav af koncerter i ind- og udland er det blevet til gennem årene, og nu er bandet så klar med endnu en udgivelse, den dobbelte EP Baptized in Bullets/Funeral Bliss. Der er i den grad tale om en dobbelt udgivelse, for uanset om du køber LP- eller CD-versionen, så er der to skiver i dem begge, hvilket betyder, at du skal rejse dig fra stolen, hvis du vil have det hele med. I denne anmeldelse vil fokus være på den første del, Baptized in Bullets. Optagelserne er lavet i forskellige stuer, kældre og øvelokaler i efteråret 2020, og optagelserne har bandet selv stået for. Dog er trommerne optaget af Quentin Nicollet (Sol Ater Studio), ligesom det også er ham, der har stået for at mixe denne del af udgivelsen. Hele udgivelsen er sendt på gaden i et tæt samarbejde med pladebutikken Mephisto.\nDet altoverskyggende tema på Baptized in Bullets er krig. Den første sætning på nummeret ”Chariots of Hellfire”: ”Silhouettes of massive machines, in silence awaiting the first light” siger ligesom det hele, og rækkerne af kampvogne står klart og tydeligt for det indre blik. Nummeret åbner med en hurtig rundgang på trommerne, inden Asbjørn Steffensen på vokal, med resten af bandet i ryggen, skriger det hele i gang. Tre hurtige vers med tremoloriffs på guitarerne, pumpende trommer og et fantastisk arbejde på hi-hat og bækkenerne afløses af et break, hvor lyde fra krigen langsomt bygger op, inden det hele forløses, og nummeret bringes til ende i et vanvidsridt af voldsomhed og aggression. Et stærkt åbningsnummer, der meget præcist varsler lytteren om, hvad der venter på de resterende tre numre. Næste nummer, ”Lustrous Bayonets”, følger fint i hælene på det første nummer, dog er dette nummer ikke lige så kaotisk som det første, og bandets melodiske fortid bringes på fornemmeste vis i spil. Her gør bandet også brug af en dobbelt vokal, hvor den ene guitarist, Rasmus Hexen Henriksen, bakker forsangeren op. Den dobbelte vokal fører en fed dynamik til musikken, ligesom den også er med til at trække nummeret i en mere blackmetallisk retning. Næste track, ”Cauldron of Attrition”, kører i direkte forlængelse af det forrige, og musikalsk bevæger vi os endnu mere i retning af den sorte metal. Det klæder bandet, og fremadrettet er det helt sikkert en vej, de bør afsøge noget mere. Det fungerer supergodt og er med til at bryde den lidt groovy fornemmelse, der har præget de to første tracks. Som afslutningssalut på Baptized in Bullets fyrer Crocell ”By Demons and Devils” af. Endnu et nummer, hvor inspirationerne fra blackmetallen er tydelige uden dog at være rendyrkede. Der er stadigvæk elementer i nummeret, der leder tankerne i retning af en formørket omgang dødsmetal. Særligt den elegante og velplacerede guitarsolo fremført af Tobias Pejs Hornstrup sidder lige i skabet og er med til, som tilfældet var med den dobbelte vokal, at tilføre musikken en fantastisk dynamik, der gør, at den aldrig bliver kedelig.\nSolidt, gedigent og velproduceret\nDer er intet revolutionerende eller nyskabende ved Crocells Baptized in Bullets. Til gengæld er de fire numre enormt godt skruet sammen og produceret, og den umiddelbare begejstring for det solide håndværk er vedvarende. Nogle gange er det nok at gøre sig umage, udvælge det bedste, man kan præstere, og så samle det i den rette rækkefølge. Det er det, Crocell har gjort på Baptized in Bullets, hverken mere eller mindre, og er du til hårdtslående dødsmetal med klare og tydelige referencer til black metal, så er denne udgivelse helt sikkert et lyt værd.\nCauldron of Attrition\nBy Demons and Devils\nHvis du synes om Crocell, kan du måske også lide Illdisposed. Læs også vores anmeldelse af Illdisposed - Grey Sky Over Black Town:\nAnmeldelse Af Cecilie Roos, 19. maj 2016 Genre: Death metal 5\nHimlen mørknes og det buldrer i det fjerne. Er det torden? ER DET TYSKERNE? Næsten, det er Illdisposed der starter motor


STÅ-taksterne ser ud til at fortsætte faldet, så vi gennemsnitligt har 6.000 kroner færre per studerende i 2014, end vi havde sidste år, siger rektor Lauritz B Holm-Nielsen. Foto: Lars Kruse\n18. december 2012 af redaktionen\nHvordan skal Aarhus Universitet sikre indtægterne i 2013? Og hvordan skal pengene bruges? De to store spørgsmål er i centrum, når bestyrelsen behandler Budget 2013 på årets sidste møde. Budgettet offentliggøres først efter mødet, men her fortæller rektor Lauritz B. Holm-Nielsen om tankerne bag tallene.\nFinansloven ser ud til at åbne op for treårige basisbevillinger. Hvilken betydning har det for et universitet?\n– Det er noget, vi har efterspurgt i lang tid, og jeg er meget tilfreds med, at regeringen har lyttet. Det giver større sikkerhed i økonomien, og derfor er der for eksempel behov for mindre egenkapital.\nKøbenhavns Universitet vil bruge egenkapitalen til at ansætte 300 nye forskere. Kommer der til at ske noget lignende på AU?\n– Aarhus Universitet ansætter flere hundrede nye forskere hvert år. Men jeg vil ikke forholde mig til KU’s budget. På AU har vi i en lang årrække haft tradition for god økonomistyring, og derfor meget små udsving i årsresultatet. Derfor har vi allerede fra 2012 og i de efterfølgende fire år skaffet plads i budgetterne til investeringer på den gode side af en milliard til forsknings- og uddannelsesinitiativer.\nHvilken rolle kommer basisbevillingerne til at spille?\n– De offentlige budgetter er under pres, så vi skal kæmpe hårdere for at få myndighedskontrakter, mens en større del af indtægterne skal komme fra eksterne kilder som f.eks. fonde eller EU. Forskningsmiljøerne bliver heldigvis hele tiden stærkere, så her klarer vi os godt. Men eksterne midler kræver medfinansiering, og dermed bliver der pres på basismidlerne – på trods af treårige bevillinger. Derfor er vi nødt til at gøre, som man bl.a. har gjort i sektorforskningen og sikre, at de eksterne bevillinger dækker alle omkostninger. Samtidig ser STÅ-taksterne ud til at fortsætte faldet, så vi gennemsnitligt har 6.000 kroner færre per studerende i 2014, end vi havde sidste år. Så vi skal arbejde med at udvikle undervisningen og studiemiljøet, selvom der reelt bliver færre ressourcer. Sådan ser virkeligheden ud. Det skal vi indrette os efter.\nHvordan påvirker budgettet administrationens forandring?\n– Vi skal have organisationen på plads så hurtigt som muligt. De administrative medarbejdere løber meget stærkt i øjeblikket, fordi vi har mange nødvendige udviklingsopgaver, samtidig med at driften skal sikres. Her og nu er der et behov for at investere i at gøre de administrative systemer mere robuste, hvis vi vil være klar til vækst. Resultatet er foreløbig, at Aarhus Universitet bruger en mindre andel af omsætningen på administration end gennemsnittet blandt danske universiteter.\nBudgettet kan ses på medarbejdere.au.dk, når bestyrelsen har godkendt det.


Afd. 3-11-12: Jul i boligforeningen | Skræppebladet - Brabrand Boligforening\nAfdeling 3: Skovgårdsparken, afdeling 11: Odinsgård, afdeling 12: Thorsbjerg\nTil Julebal i Skovgårdsparken\nTekst og foto af Mie Rasmussen og Troels Lærke\nAt julen er børnenes fest blev i den grad bekræftet, da vi trådte ind i Skovgårdsparkens selskabslokaler til juletræsfest sidste søndag i advent. Skovgårdsparken og Søvangen afholdte i fællesskab den årlige julefest, og alle deres beboere var inviteret.\nVi blev mødt med høj julemusik fra Gudmunds nisseorkester og et tæt og varmt selskabslokale fyldt med glade beboere. På en stille søndag blev vi overrasket over, hvor meget der var gang i festen.\nVi forsøgte at finde en plads, hvor vi kunne spise vores varme æbleskiver og drikke et glas gløgg. Det skulle vise sig at være svært og er et tydeligt bevis på, at juletræsfesten er blevet en succesfuld tradition. Bordene var fyldt med mennesker og hjemmelavede juledekorationer, som børnene havde lavet ved et lille bord i det ene hjørne af lokalet.\nVores lille søn havde imidlertidig svært ved at koncentrere sig om sin æbleskive, og var mere fokuseret på orkesteret og alle de dansende børn. Dansegulvet var fyldt, og vi fik lyst til at danse med. Vi dansede til Pyruses sang, Bro Bro Brille og andre gode klassikere ñ repetoiret spændte vidt. Det var sjovt ,og Gudmunds Nisseorkester fik os alle i julestemning. Selv en lille træt pige, som havde mistet pusten, sad og gyngede med på bassistens knæ.\nDet er dejligt at opleve, hvordan beboerne modes, og frivillige hænder danner fine rammer for julens fællesskab. Hvis bare de voksne kunne lære at danse lige så godt som børnene, så ville afdeling II og III’s juletræsfest blive byen bedste bal.\nTak for en god fest og en kæmpe godtepose!\nJulen i Odinsgård var fyldt med småbørn og forældre. Og som et nyt tiltag startede julearrangementet den 7. december allerede kl. 11 med en hyggelig travetur i den nærliggende natur.\nI løbet af dagen deltog omkring 18 børn og 18 voksne, der julede med papirklip, kravlenisser, risengrød og gløgg med æbleskiver. Mere en end gang blev der danset om juletræet, mens alle sang med på bl.a. ”julebal i nisseland”, ”Vinterbyøster” og ”Nu’ det jul igen”.\nDa julemanden landede på taget og kom ned ad trappen, var der stor glæde hos børnene. De fik alle en stor pose med julegodter – så stor at de mindste skulle have hjælp til at løfte den.\nDet store hit blandt aktiviteterne ved Thorsbjergs julearrangement den 7. december var juledekorationer. Alle ville gerne være kreativ med lys, silkebånd, grene og gran – både børn, unge og voksne.\nI løbet af to timer fra kl. 13 kiggede 8-10 voksne og 30-35 børn og unge forbi, hvilket var en del flere, end der var tilmeldt.\nMens julemusikken spillede, blev der spist æbleskiver, de voksne drak gløgg og børnene sodavand. De fleste kastede sig ud i at flette stjerner og klippe julepynt, mens de guffede småkager og juleknas.\nDa julemanden kom på besøg var det med pakker med navn på. Afhængig af køn og alder fik de tilmeldte børn forskelligt legetøj i gave.\nJulen er børnenes fest, og det var i hvert fald tilfældet ved juletræsfesten i Holmstrup. Der har aldrig været så mange børn som i december. Faktisk var der et mylder af børn foruden forældre og bedsteforældre. Både en julemand og en julekone delte gaver ud. Julens sange blev sunget med akkompagnement, mens børnene var optaget af at flette julehjerter og lave dekorationer. Gløgg, æbleskiver, småkager, slik og appelsiner2012-02-01


Mangler du din knallert? - Maugstrup Tidende\nMangler du din knallert?\n17. juli 2020 / Louise Toft Petersen\nNogen der mangler en knallert? Så ligger den i grøften ude ved byskiltet på Mellemhave i højre side når man kommer fra Simmersted af.\nDet er Lars Jensen der i går aftes har observeret den.\nLæs tidligere indlæg ← Skynd dig at fyld kaffekanden med vand\nLæs næste indlæg Lokalhistorisk forening kommer rundt med årsskriftet →


Naturlig udrugning – Cand.selv\nUdgivet den 23. maj 2011 18. februar 2017 af Didde\nStort set samtidigt med at vi fik den nye hane, lagde vores silkehøne sig skruk. Vi havde jo fået maran og Scan Labelle kyller, så jeg besluttede at lade hende ligge lidt og så tage nogle æg fra for at lade hende ruge på de nye, nu hvor vi har fået hane. Hanen kom den 25/4 og jeg gav hende æg d. 29+30/4, så han har kun været der i 4 dage, da jeg tog æg.\nHun lå på 2 Orpington æg og 2 æg fra Isa-hybriderne (et Isa+Orpington fra den ene dag og et sæt fra den anden dag).\nHun ville ikke ligge i redekasserne så hun har faktisk ligget på gulvet i spagnum under hele forløbet, men hun har rykket sig med æggene, så næste gang vil vi komme udrugningshønen op i en opvaskebalje og se om hun vil ligge der.\nMarkering og lysning af æg\nJeg har markeret de 4 udvalgte æg med blyantstreger over det hele, fordi hver dag lægger de andre høns lidt flere æg til hende, og så er det ikke til at vide hvilke æg hun lå på fra starten af, med mindre man isolerer hende fra starten.\nBlyantstregerne bliver slidt af efterhånden, så man skal tegne kruseduller et par gange i løbet af udrugningen.\nHvis man skriver dato på, er det sjovt at se om det passer med udklækningen og om de ældste æg er dårligere end de nyeste.\nFor at se om der er liv i æggene, lyser man dem. Dette gøres f.eks. ved hjælp af et toiletrør og en lommelygte. Man kan evt. vikle en sok rundt om røret hvis lygten er bredere end røret.\nHunden fik fat i det udvalgte paprør, så hun har lige taget hjørnet af det, men det gjorde det faktisk bare lidt nemmere at sætte ægget i.\nLysning efter 8-9 dage\n2 af æggene er lagt under hende d. 29. april og 2 af dem er lagt d. 30. april.\nVi har prøvet at lyse dem i d. 7. maj, altså 8 og 9 dage gamle.\nDe var gennemsigtige i den ene halvdel og mørke i den anden halvdel, og i den mørke del kunne man ane nogle blodårer og i et af æggene, kunne man se en sort dulle (ca. 1-2 cm) der bevægede sig når man vendte ægget.\nJeg ved ikke om det betyder liv, for man skulle kunne se meget edderkoppespind i følge de tegninger jeg har set, men det synes jeg ikke rigtig vi så. De lignede dem som bliver angivet som ‘bad eggs’ her: Æglysning.\nHvis vi havde lyst en dag før havde de måske været mindre mørke og lettere at se.\nLysning efter 12-13 dage\nI dag tog vi æggene ind igen for at prøve at tage lidt billeder, selvom det er lidt af en udfordring.\nDe tegninger man finder over lyste æg, ser ligetil ud, men jeg synes ikke det er så klokkeklart når man står og lyser æggene.\nDet handler om at fiksere så meget lys som muligt ind på ægget og der går lidt til spilde med den brede lommelygte vi har, men nu så vi da nogle blodårer.\nPå et af Orpington æggene så vi en del tråde men stadig ikke så meget så jeg ville kalde det et edderkoppespind. På et af hybridæggene så vi en tyk streng med lidt udgreninger og det andet var der en dulle (nok det samme æg vi kiggede på sidst).\nFælles for dem alle er at luftblommen i den tykke ende af ægget er blevet større og at de har en lys og en mørk side. Jeg gætter på at det er den mørke side man skal kunne se spindelvævet.\nLuftlomme ses i den tykke ende, her i bunden\nVenstre side er mørk og højre er lys\nTrods forventningen om at der måske kun kom én kylling ud pga. lysning resultaterne, er vi fint tilfredse. Jeg tror man skal lyse mange æg, før man kan se de små tegn.\nDen 21. maj klækkede et af Orpington æggene og der kom en lille gylden kylling ud med lidt sort.\nDagen efter om formiddagen kom der en lysegul kylling ud af et Isa æg. Om aftenen inden vi gik i seng, kunne jeg se at der var prikket hul på det andet Orpington æg, som har klækket om natten.\nDet passer vel egentlig meget godt med at et Orpington æg er noget mindre end et Isa æg.\nIsa/Maran til venstre og Orpington/Maran til højre\nKylling nr. 3, Orpington/Maran\n0 Replies to “Naturlig udrugning”\n23. maj 2011 kl. 13:33\nMange tak for et skønt indlæg om et emne jeg ingen ting ved om, det er rart at kunne lade sig føre af din medrivende fortællestil.\n23. maj 2011 kl. 19:43\nTak for den søde kommentar!\nDet er rart at vide at der er andre end mig selv der får glæde af indlæggene 🙂\n6. juni 2014 kl. 18:18\nDet er så dejligt når ens høns de ligger og ruger. Jeg har selv en dansk landhøne der idag har klækket de første af æggene. Jeg afventer til i morgen med dommen på hvor mange der kom alt i alt 🙂\n25. august 2014 kl. 19:00\nEr løbet med kyllinger kørt hvis de blevet kolde 2 dage før udklækning, da hønen er gået fra reden. eller hvor lang tid kan de klare uden god varme?\nForrige indlægForrige Blå unger i reden\nNæste indlægNæste 6 uger Scan Labelle og Maran


Kommunens mobilitetsafdeling har fremsendt mail med invitation til møde med fællesrådet efter sommerferien. Formålet er at få startet dialogen om kvarterets trafik- og mobilitetsudfordringer hurtigst muligt og samtidig at lære hinanden og kvarterets udfordringer og muligheder at kende.\nDe har også fremsendt kort over fællesrådets område med statistik/overblik over ulykker, trafiktal, vej/stinet, kollektiv transport oa. som danner et fælles grundlag.\nMødet vil dels fokusere på ønsker i forhold til de årlige anlægsbudget/bevillinger (ikke sikkert vi kan komme med i denne omgang, men så næste gang), men det giver os også mulighed for at tage vore egne emner op, f.eks. for høj fart på Langenæs Allé, langs højhusene ved Marselis Boulevard og på Hans Broges Gade, evt. udvidelse af Halls cykelsti på vestsiden af Frederiks Allé samt konsekvenser for trafikken på Marselis Boulevard og kvarterets gader ifm. flytning af færgeterminal til Østhavnen i 2020 og andet.\nArbejdsgruppen mødes først (uden Kommunen) for at identificere relevante temaer og spørgsmål, dels fra bestyrelsesmødet, fra egne erfaringer, fra kortmaterialet og fra andre personer, som vi tager fat i eller som henvender sig. Tovholder udsender forslag til datoer for disse to møder til arbejdsgruppen.\nRelevant materiale er lagt op i arbejdsgruppens google drive mappe.\nTorben Mikkelsen, Bent Hansen, Hans Jeppesen, Henrik Olsen, Jeppe Spure Nielsen (tovholder)


Et øjebliksbillede - Claus Dalby - min grønne verden\nSussi / Sussinghurst 22. august 2010 kl. 21.51\nJeg så din udsendelse i TV her i aften, sikke nogen vidunderlige roser, der må dufte himmelsk når blomstringen er på sit højeste.\nAnne Gine Christiansen 22. august 2010 kl. 22.34\nskønne, skønne solhatte de er bare de beste. God udsendelse med fantastiske smukke roser, kunne næsten dufte dem.\nKaren Olesen 22. august 2010 kl. 22.57\nForstår godt din fascination af skønvirke - og havebænke i særdeleshed. Bænke gør 'et eller andet' ved haver!\nPersonligt synes jeg, at en af de fornemmeste repræsentanter for skønvirketiden i Danmark var Thorvald Bindesbøll - og det gælder både hans keramik og hans smykkedesign. Måske for nogle lidt svulstigt - men i mine øjne fantastisk flot. Kunne have været interessant, hvis han også havde interesseret sig for havekultur. Gad vide, hvilket resultat der ville være kommet ud af det!\nTusind tak for weekend'ens virtuelle haveture samt DR2's program i aften.\nKunne sidde foran TV i timer, hvis det var en 'helaftensforestilling'.\nEr ret betaget af bl.a. haven mellem Slagelse og Skælskør, der også indeholder mange siddepladser og finurlige uderum.\nOg så lige en tak til TANTE GRØN for smukke ord.\nGlæder mig meget til at opleve Mors' lyksaligheder i 'Hemmelige Haver' om et års tid (men gerne før!).\nMerete 22. august 2010 kl. 23.06\nTak for en dejlig eftermiddag..\nEn super oplevelse igen - har fået masser af ny inspiration til haven ;0)\nJette Friis 23. august 2010 kl. 00.05\nTak for endnu en dejlig tv-udsendelse med masser af have-guf ;o)\n- og dejligt du har lukket endnu et hold gæster ind i din have i det flotte vejr, - så må os der er på "bare-det-var-os-ønskeliste" jo være rykket en lille-bitte smule frem i køen, hvem ved... måske år 2030... ;o)\ntålmodige havehilsner fra fru friis\nPetra B. Keramik+Trädgården 23. august 2010 kl. 06.56\nSittplatser är verkligen trädgårdens hjärtat.\nJag har skapat flera unika sådana här hemma, men som du skriver - själv sitter man inte så ofta ner. Bänkar och stolar ger helhets intrycket ;O) Ha en fin vecka, Petra B.\nLisbeth Vinther 23. august 2010 kl. 14.45\nTusind tak for en dejlig og inspirerende eftermiddag i din smukke have.Vi var heldige at blive et par af dine gæster der kunne nyde denne fantastiske have i fulde drag. Vi var også facineret af de smukke engelske havemøbler og ikke mindst udekøkkenet.\nUdekøkkenet skulle du overveje at få med i en af dine TV udsendelser. Endnu engang tak for en dejlig dag.\nFørst da vi nåede Svendborg, opdagede vi, hvor heldige vi havde været med vejret.\nRegnen havde jo stået ned i stænger i store dele af landet.\nEndnu engang tak for en søndag eftermiddag i dit Paradis\nDorthe Jensen 23. august 2010 kl. 16.00\nTusind tak for en rigtig god oplevelse, vi nød at gå rundt i din flotte have,der kom mange ideer som vi vil bruge hos os i Gunderup...Endnu engang tak\nHanne og Allan 23. august 2010 kl. 17.49\nTudsind tak for din gæstfrihed. Vi kan kun tilslutte os de andre rosende ord, det var virkelig en super oplevelse at besøge din dejlige have. Gik straks hjem og bestilte et par af de smukke dobbelte frøstjerner.\nHanne og Allan


IQ er en verifikation af at modtagen software/hardware passer overens med det bestilte / installerede. ...\nI kravspecifikation opstilles, på baggrund af ”Inpact assessment” og parallelt med risikovurdering, de relevante krav samt acceptkriterier Kravsspecifikationer kommer før DQ ...\nEn DQ er en verifikation af, om det planlagte system på papiret efterkommer kravspecifikation samt myndighedskrav. DQ udføres forud for IQ og OQ. ...\n(Ventilation > Ventilation)\nBegrebet naturlig ventilation forbindes i dag oftest med ny grøn teknologi i kontor- og institutionsbygninger, som kan skaffe et godt indeklima uden at benytte traditionelle energikrævende ventilationsanlæg. Naturlig ventilation...\nVentilation er flytning af luft udefra en bygning til indenfor. Flytning af luft mellem indendørs rum, kaldes luftoverførsel....\n(Linkguide > Ventilationsfirma)\n(Linkguide > LAF-bænke)\nguide guiden vvs ventilation\nGode råd til naturlig ventilation i boligen\nEt dårligt indeklima er ikke kun noget der er på arbejdspladsen. Alt for mange tænker ikke på indeklimaet i boligen. Her er en række gode råd til hvordan man får et bedre indeklima i boligen. - Sørg...


Anders Antonsen blog: Skidt start på sommertræningen – BadmintonBladet\nAnders Antonsens blog var den mest læste nyhed på BadmintonBladet i uge 24.\nAnders Antonsen blog: Skidt start på sommertræningen\nBadmintonBladet 16. juni 2013\nAnders Antonsen har haft knæproblemer\nNu er det godt en måneds tid siden, jeg skrev sidste blog, og jeg ville ønske, jeg kunne fortælle om, hvordan jeg har tæsket rundt i hallen de seneste uger. Men det er desværre ikke realiteten…\nKun en uge inde i sommertræningen blev jeg ramt at en skade i venstre knæ, som resulterede i en masse stillestående tekniktræning i ugerne efter. Her ca. tre uger efter, træner jeg nu med bevægelse på banen igen i et vist omfang. Jeg kan stadig mærke få smerter i knæet efter træning, men ikke de store smerter under selve træningen.\nJeg knokler med en masse genoptræningsøvelser, som jeg har fået af mine fysioterapeuter, og heldigvis går det den rigtige vej. Der vil nok stadig gå et stykke tid, inden jeg er 100% klar igen og kan ramme samme intensitet og træningsmængde som før. Ofte træner jeg hårdt om morgenen, og derefter bliver det typisk til en omgang let træning og aftenen for at spare mig en smule.\nFor knap en uge siden afsluttede jeg 9. klasse, og jeg har nu en lang og dejlig sommerferie. Det giver mig rigtig gode muligheder for at få rigeligt med træning. Da jeg nu har fri fra skole, kan jeg træne hver morgen og onsdag aften på Team Danmark centeret i Aarhus.\nTræningen er styret af Zhang Qiang og Svend Åge Sørensen – to supergode trænere, jeg nyder at arbejde med. På herresinglefronten, hvilket primært er kategorien, jeg koncentrere mig om, har vi en rigtig god trup med en flok meget lige spillere, der presser hinanden godt. Derudover har jeg også klubtræning nogle gange om ugen i AB, så jeg vil mene, at jeg er rigtig godt dækket træningsmæssigt.\nI må have en god sommer og nyde det gode vejr – det vil jeg i hvert fald gøre 😉\nForrige DGI badminton får også ny formand\nNæste Flot comeback var ikke nok for Fischer og Pedersen\nUdlandsrejser med badmintontasken som bagage\n2 danske U15 spillere rejste til Japan i en weekend\nNivå Kokkedal Badminton – en kort præsentation\nTræning og kulturel udveksling med kinesiske ungdomsspillere\nTo historier fra Nordfalster


I retten: »Du er sgu ikke så heldig med de vidner« | Information\nI retten: »Du er sgu ikke så heldig med de vidner«\nI retslokale 104 ved Retten på Frederiksberg er en ung mand tiltalt for at have overført 12.300 kroner, som anklagemyndigheden mener stammer fra bedrageri, til en anden mands konto\nTiltalte siger, at han ikke selv havde adgang til sin konto, da han sad inde på gerningstidspunktet.\nA har en tynd, lang sølvkæde om halsen med to kadaverskilte, der klirrer, når han bevæger sig. Det gør han en del: Mens han venter på, at sagen går i gang, henter han vand til sin forsvarer, Camilla Møller Juul Martiny, spilder lidt, henter papir og tørrer op. Han viser hende en video af sin syv måneder gamle baby, der er ved at lære at kravle, og tager også et snapshot af dommerskranken.\nDet, bemærker anklageren bøst, er ulovligt ifølge retsplejeloven.\nAnklageren vil gerne vide, hvordan tiltalte mener, at hans konto er blevet briugt som kriminel ’motorvej’ af andre.\n»Jeg ville bare sende billedet til en kammerat, der spurgte, hvor jeg var i dag,« siger A til dommeren, da anklageren klager over fotograferingen.\n»Sluk telefonen, og læg den i lommen,« lyder det fra den kvindelige dommer.\nA sætter sig i vidneskranken – en 27-årig slank, sort mand med kort kruset hår og skæg, klædt i sort fra sneakers til trøje.\nHan er anklaget for den 12. oktober 2016 via sin konto i Danske Bank »uberettiget at have skaffet sig penge fra en strafbar lovovertrædelse« – også kaldet hæleri.\nHan modtog 12.300 kroner, fra en mand ved navn Ahmed, som ifølge anklageren stammede fra et bedrageri fra et lånefirma. Samme dag blev pengene videreført til en anden konto og videre til flere andre konti.\nA nægter sig skyldig.\nAnklageren indleder med at spørge, om han kender Ahmed.\n»Jeg er kun kommet for at snakke om mig selv. Det giver ingen mening, hvis du spørger mig om andre,« siger A, der også fortæller, at han ikke husker så meget fra perioden, hvor han røg meget hash.\nA har flere domme bag sig for tyveri og røveri. Anklageren vil vide, hvad han foretog sig den pågældende dag.\n»Jeg havde desværre lavet noget med organiseret hashhandel, så jeg sad inde,« siger A, der mener, at beløbet er overført af nogle hackere, der har brugt hans konto som »en lille motorvej,« som han formulerer det.\n»Hvordan kunne de bruge din konto som motorvej,« vil anklageren vide.\n»Jeg er ikke teknisk ekspert. Jeg sidder i en fængselscelle og tænker ikke på min bankkonto. Jeg tænker kun på, hvornår jeg kommer ud.«\nHan fortæller, at da han blev løsladt, og banken gjorde opmærksom på de mærkelige transaktioner, fik han en ny konto og meldte sagen til politiet. Han har dog ingen kvittering for anmeldelsen.\nFørste vidne er Ahmed – ham med bankkontoen. Han dukker ikke op. Andet vidne, Jens Ole fra lånefirmaet 4finance dukker heller ikke op. Anklageren går frem og tilbage og forsøger at ringe. Tiden går.\n»Du er sgu ikke så heldig med de vidner,« siger A til anklageren.\nEfter en del ventetid og telefonopkald bliver sagen udsat tre uger.\nDa den nye retsdag oprinder, er anklageren skiftet ud med en anden, og denne gang møder vidnet Ahmed op. Han er dog sigtet i samme sagskompleks, og hans forsvarer, som er med, råder ham til ikke at sige noget. Ahmed er tavs. Efter fem minutter er de ude ad døren igen.\nForsvareren mener, at det slet ikke er bevist, at de 12.300 kroner stammede fra kriminalitet, og kræver frifindelse.\nEn kvinde med hestehalen sat højt over en cremefarvet silkebluse dukker op i stedet for Jens Ole. Sandra har titel af inkassomanager i firmaet 4finance og tager sig af lån, der ikke bliver vedligeholdt.\nAnklageren fremviser et bilag, hvor man kan se, at en mand via firmaets hjemmeside har fået et lån på 15.000 kroner den 11. oktober 2016.\nPenge, som siden er betalt ind på det tavse vidne, Ahmeds konto. Og videre på tiltaltes konto, hvorfra det blev ført videre og videre og videre. Sandra bekræfter, at lånet aldrig er betalt tilbage.\nEfter de to korte vidneudsagn er det tid til anklagerens procedure. Han mener, det er blevet bevist, at der er begået bedrageri.\nDe 12.300 kroners rejse gennem forskellige konti peger i retning af en kriminel handling. Hvis A ikke selv har foretaget overførslerne, har han givet sine kontooplysninger til andre.\n»Det her er ikke sket uden tiltaltes medvirken,« siger han.\nForsvareren taler for en »helt åbenlys frifindelse.« Dels er det ikke bevist, at de 12.300 kroner overhovedet stammer fra en strafbar lovovertrædelse. Og desuden var hendes klient i fængsel og havde slet ikke adgang til sin bankkonto.\n»Han kan ikke tage ansvar for, hvad der sker på hans konto, når han er i politiets varetægt,« siger\nCamilla Møller Juul Martiny.\nDommerne trækker sig tilbage. Imens snakker A løs med alle i lokalet, ikke mindst anklageren.\n»Hvad skete der med ham den anden anklager?«\n»Han havde en anden større sag, så ham kunne de ikke undvære i dag,« siger den nye anklager.\n»Han var ellers ret glat.«\n»Det skal jeg sige til ham.«\n»Det sagde jeg allerede til ham sidste gang.«\nVidnet, der arbejder i lånefirmaet 4finance, bekræfter, at lånet på 15.000 kroner aldrig er blevet betalt tilbage.\nA går ud og ryger, vender tilbage og fritter anklageren videre:\n»Tror du, du vinder?«\n»Det venter vi med at tale om, til dommerne kommer ind,« siger anklageren.\nDommeren glemte at spørge, om A havde noget at tilføje efter de to procedurer. Det ærgrer ham. Han havde ellers forberedt en rigtig god tale om justitsmord, fortæller han. Men da dommerne kommer ind efter 22 minutter, bliver han frifundet.\n»Så var talen ikke nødvendig,« bemærker Camilla Møller Juul Martiny.\nAnklageren pakker sine papirer sammen.\n»Det er synd for dig, at du skal hjem til kontoret med den afgørelse,« siger A til ham\nAnklageren tvivler på, om han nu virkelig mener det.\n»Det gør jeg skam,« siger A og holder galant døren for ham.\nForsvareren giver ham hånden og siger til lykke.\n»Tak for hjælpen,« siger han og slår en knyttet hånd mod brystet.\nSå tager han trappen ned mod udgangen med hurtige skridt. Han skal nå sin HF-undervisning klokken 12.


Lone Scherfig tyvstjal idé til 'Italiensk for begyndere' | BT Film og TV - www.bt.dk\n17. maj 2010 - 13:58 | Opdateret 22. sep. 2012 - 13:30\nLone Scherfig tyvstjal idé til 'Italiensk for begyndere'\nFilminstruktør Lone Scherfig har vundet et hav af priser. Også for hendes gennembrudsfilm 'Italiensk for begyndere'. B.T. kan dogi dag afsløre, at Scherfig stjal idéen til filmen. Foto: Scanpix\nSuccesinstruktøren Lone Scherfig stjal idéen til sin gennembrudsfilm 'Italiensk for begyndere' fra irsk forfatter. Filmeselskabet Zentropa erkender, at man forsøgte at snyde forfatteren.\nEn af Danmarks mest succesrige og anerkendte filminstruktører, Lone Scherfig, snød sig til sit helt store gennembrud.\nB.T. kan i dag afsløre, at Scherfig direkte stjal ideen til gennembrudsfilmen og megasællerten 'Italiensk for begyndere'.\nPlottet til den populære dogmefilm stammer i virkeligheden fra den irske forfatter Maeve Binchys bog fra 1996, 'Evening Class'. Her deltager en række mennesker - præcis som i Scherfigs film - i et aftenkursus i italiensk. Men da 'Italiensk for begyndere' havde premiere, var det udelukkende Lone Scherfig der blev krediteret som ophavskvinde til idé og manuskript.\n- Da jeg så filmen stod det mig klart, at filmen lå tæt op af bogen, erkender Peter Aalbæk Jensen, der som daværende direktør for filmselskabet Zentropa var økonomisk bagmand.\nFørst da folkene bag den irske bog henvendte sig fik den irske forfatter sine penge og sin retmæssige kredittering.\n- Det er sandt nok. Hvis jeg kunne spare de penge, er jeg købmand nok til at gøre det. Jeg sætter ikke en annonce op på lysavisen på Rådhuspladsen, hvor der står: 'Kom og tag mine penge', siger Peter Aalbæk Jensen, som ikke ønsker at oplyse, hvor stor en del af filmens indtægter, der er gået til Maeve Binchy.\nInden premieren på 'Italiensk for begyndere' talte Lone Scherfig usandt i flere danske dagblade om baggrunden for filmen. Ifølge Scherfig, var idéen til filmen nemlig hendes.\n- Det er jo en kæmpe satsning at lave noget, jeg selv har skrevet og helt uden kontrol udefra, sagde hun f.eks. i et interview med Berlingske Tidende i februar 2000, mens hun i Politiken påpegede, at også filmens skuespillere havde haft indflydelse.\nHeller ikke i dette interview var der dog et eneste ord om irske Maeve Binchy.\n- Skuespillerne har hele tiden haft stor indflydelse på manuskriptet. Det er min historie på det overordnede plan, men vi har sammen udviklet den, sagde Lone Scherfig.\nIfølge Peter Aalbæk Jensen gjorde Lone Scherfig ham ganske vist opmærksom på, at filmen havde visse 'tematiske ligheder' med Binchys 'Evening Class'. Ud fra filmens manuskript mente Zentropas advokater dog ikke, at det kunne føre til en sag om ophavsrettighed.\n- Det er tredje gang i Zentropas historie, vi har oplevet at skulle betale erstatning, siger Peter Aalbæk Jensen.\n'Italiensk for begyndere' er en af de meste sete danske biograffilm i nyere tid. Sålede solgte filmen utrolige 828.701 biografbilletter. Filmen vandt desuden et hav af priser - blandt andet en Sølvbjørn i Berlin.\nLone Scherfig nomineret til en Oscar\nLone Scherfig skamrost i udlandet


Dejlige pik bordel prostitueret / Tænker hørsholm\nHerlev Gymnasium fjoller rundt i jacuzzi i Lalandia. Mascha Vang Ønske Opfyldt H ej jeg vil meget gerne se noget frækt med skuespilleren Lene Maria Christensen. Extra - Ønske Opfyldt Se billeder med Birgitte Hjort Sørensen nøgen og der hvor hun viser sin numse i Borgen. Ønske Opfyldt H ej jeg vil godt se kvinder der bliver bollet mellem patterne. Ekstra - Ønske Opfyldt Jeg vil helt vidt gerne se nogle frække billeder evt. Lene Espersen gerne billedmanipulation Ønske Opfyldt Se billeder og film med den afdøde danske nøgenmodel og senere pornostjerne Jeanette Starion Ønske Opfyldt Kunne rigtig godt tænke mig at se billeder af Lina rafn fra infernal, upskirts-billeder. Ekstra - - Ekstra - Xtra Xtra Ønske Opfyldt Se Sarah Jessica Parker er der ikke noget hvor hun er nøgen eller med bare bryster. Fra Blå mænd Ambulancen Ønske Opfyldt Se ung fyr der overtaler sin svigermor til en omgang poker - Strippoker! Extra - Xtra Xtra Xtra Ønske Opfyldt Se klip fra Lad isbjørnene danse hvor en ung Laura Drasbæk fra vild med dansk viser bryster Ønske Opfyldt S e noget frækt med Zabrina Natasja Kondrup og de andre babes fra Robinson. ...\nEkstra - - Ekstra - Xtra Xtra Ønske Opfyldt Vil gerne se yngre piger der får sex-undervisning af deres lære. Xtra Ønske Opfyldt Ønsker at se modne kvinder blive kneppet i munden. Ekstra - - Ekstra - Xtra Ønske Opfyldt Vil gerne se private amatør sexfotos/film med helt almindelige piger og par. Xtra Xtra Xtra Xtra Ønske Opfyldt Se piger i private film, optaget af daværende kæreste og smidt på nettet.\nFacesitting slave modne kvinder søger yngre mænd kæreste.\nHerlev Bøstrup Tjekkiske Piger Sex, gratis, sante A Shemale.\nMassage f rer til en af morten K benhavn rhus Sj lland Hele Jylland Nordjylland S nderjylland.\nExtra - - Extra - Xtra Ønske Opfyldt Se frække/nøgen billeder af pigerne fra alle sæsonerne af paradise hotel. Jeg vil gerne se film og billeder af og med Meryl Streep. Xtra Xtra Xtra Xtra Ønske Opfyldt Kunne være fedt at se den sexfilm som er på nettet med Katrine fra Singleliv på kanal. Ønske Opfyldt Se de topløse billeder af Pippa Middleton, Catherine Middletons brudepige og søster. Ekstra - - Ekstra - Xtra Ønske Opfyldt Nøgen foto /film af hackeren Noomi Rapace (Lisbeth Salander) fra mænd der hader kvinder.


Tonede ruder regler – Færdigsyede gardiner bilka\nHvordan ved jeg, om mine ruder er tonede i forvejen? Dine ruders originale lysgennemgang vil som regel fremgå af bilens instruktionsbog. Du vil også kunne få det oplyst ved at kontakte din bilforhandler.\nNæsten alle biler har tonede ruder i forvejen. Jeg vil gerne have tonet mine ruder i min Astra TT, men da det er en cabriolet og der ikke er nogen B-stolpe, ser det dumt ud kun at tone de bagerste sideruder.\nJeg vil derfor lige høre, om der er nogen der ved hvad konsekvensen er, ved at blive stoppet med tonede for-side- ruder ? Går de overhovedet op i . HELT sort samt bagruden ? Så vidt jeg ved må du tone de bagerste ruder og bagrude helt sort, bare der er lysgennemgang. Forrude og forreste sideruder skal have en lysgennemgang på mindst. For øvrige ruder gælder, at man skal kunne se gennem ruderne, selv om de har påsprøjtet eller påklæbet film. På den måde kan du tone dine ruder på kommando, og f.\nSmart Tint er WIFI kompatibelt, hvilket vil sige, at du via en app til din telefon, kan styre hvorvidt dine ruder skal være tonede eller ej, uanset hvor i. Når bilen holder stille, er der ingen regler. Hej, jeg har hørt noget med at man gerne må tone ruderne foran, men kun til en vis grad. Nogen der ved hvor mange det er ? Og har også hørt om det der man kan spraye på hvor det kan blive mørkere og stadig lovligt.\nAt få monteret solfilm på bilens ruder har flere fordele, end man umiddelbart skulle tro. Tonede ruder gør det svært for uvedkommende at lure ind ad vinduet for at kigge efter værdigenstande, så man behøver ikke længere at lægge sin taske under et tæppe eller i bagagerummet. Regler for solfilm i biler. Vagthunden: Jeg blev snydt for tonede ruder.\nTobias Iversens valgte en bil, fordi den havde tonede ruder. Men den leverede model havde ikke mørkere ruder. Desværre var ruderne ikke tonede mørke i den leverede model.\nQ – Ofte stillede spørgsmål. Klik på de mest stillede spørgsmål herunder, og find svaret. Må jeg blive væk fra min tid?\nI alle biler skal forruden og de forreste sideruder have en lysgennemgang på mindst. Det betyder, at det her er tilladt med svagt tonede ruder. Der må dog aldrig sættes solfilm eller lignende på de forreste ruder. Toning er derfor kun lovlig som indfarvning . Og det er en god grund til det.\nDet er ulovlig med tonede ruder foran. Jeg er meget afhængig af at få øjekontakt med andre bilister, og få bekræftet at de faktisk har set mig. I det mindste at jeg kan få bekræftet at de kikker i min retning.\nMed tonede ruder foran, kan man ikke det. Toyota Extreme Forum toyotaextreme. Har hørt at der er kommet nye regler , så man må tone dem næsten. Hensigten med forbudet mod tonede ruder foran er vel også, at trafikanter udefra skal kunne se ind i bilen og få øjenkontakt med føreren.\nUden den direkte øjenkontakt kan det ofte være vanskeligt for ikke at sige umuligt at aflæse førerens intentioner i trafiken. Tonede ruder giver ikke bare bilen et eksklusivt og smart udseende, men virker også varmeafvisende. Solfilmen beskytter også bilens interiør mod solens blegende stråler, idet af den skadelige ultraviolette stråling bliver . Hey herinde, Så en scania den anden dag, hvor sideruderne var tonet og synes, det så sku alligevel godt ud et eller andet sted.\nMit spørgsmål er så om nogen ved om det er lovligt, eller gælder samme regler for lastbiler som personbiler, ingen toning i de forreste ruder. Alu fælge, Farvet kofanger, Tonede ruder , Anhængertræk, Sommer dæk, Centrallås, El ruder , Kli. Jeg har søgt vidt og bredt på Internet, men kan ikke finde de officielle regler for tonede ruder i en bus.\nDer er rigeligt med regler for personbiler. Er der nogen der har en viden om toningsgraden på de forskellige ruder når det er en bus – 1med vinduer hele vejen rundt? Thomas Kjerstein Topmålet af . Kasinoer er berygtede for at snige ekstra regler in der yderligere forrykker oddsene til deres fordel. Efter hurtigt at have skannet reglerne trykkede.\nUde på parkeringspladsen sad James på bagsædet bag de tonede ruder med Kazakovs minibærbare, der fik strøm fra cigarettænderen. Det var rimeligt let at se kortene,.


Distriktsygeplejerske - Wikipedia's Distriktssköterska as translated by GramTrans\nWikipedia's Distriktssköterska as translated by GramTrans\nNedenstående er en automatisk oversættelse af artiklen Distriktssköterska fra den svenske Wikipedia, udført af GramTrans den 2017-10-31 14:12:09. Eventuelle ændringer i den svenske original vil blive fanget igennem regelmæssige genoversættelser. Du har mulighed for at redigere oversættelsen til brug i den originale danske Wikipedia.\nDistriktsygeplejerske er den i Sverige beskyttede erhvervstitlen for en specialistuddannet sygeplejerske med kvalificerede oplysninger inden for bl.a. primærpleje og skolesundhedspleje , ofte med opsøgende aktivitet uden for plejecentrene.\n2 Moderen tid\n4 I andre lande\nDet britiske system blev spredt også til andre lande. På billedet ses Melbournes første distriktsygeplejersker på cykel, i året 1904.\nProfessionen opstod oprindeligt for at give sundhedspleje til personer som af økonomiske eller andre årsager ikke havde adgang til helse- eller sygehuspleje. Distriktskøterskeaktiviteten tog sin begyndelsen i Storbritannien , hvor filantropen og det senere parlamentsmedlem William Rathbone ansatte sygeplejersken Mary Robinson for at passe sin hustru under slutningen af hendes sygdom. [1 ] Da hustruen døde i maj 1859, sendtes Robinson af Rathbone til Liverpools fattigkvarter for at passe fattige og uddanne i helbredsspørgsmål, under resten af den tid han havde ansat hende for.\nRathbone ville udvide den aktivitet han havde indledt, men blev hæmmet af en mangel på uddannede sygeplejersker. Efter at 1860 have skrevet til Florence Nightingale fik han af hende rådet at grundlægge en sygeskøterskeskole koblet til sygehuset Royal Infirmary i Liverpool. Denne blev sidenhen virkelighed i maj 1863. Liverpool blev opdelt i 18 distrikter, som igen bestod af et antal menigheder. Finansiering blev fået fra et antal velbjærget familier.\nDistriktskøterskeaktiviteten blev spredt til Manchester i 1864, Derby i 1865, Leicester i 1867, og til det østlige London i 1868.\nEn ildsjæl for distriktsygeplejen i Sverige er den kirkelige diakoni . Ersta diakonisällskab i Stockholm indledte sin aktivitet allerede i 1851, da man startede et sygehus på Kungsholmen  og man havde allerede fra begyndelsen sygeskøterskeuddannelse på programmet. 1855 blev de første sjukskøterskeuddannede diakonisser sendt ud. En lang række kirkelige diakoniforeninger blev dannet rundt om i landet, hvor de alt flere diakonisser fik ansættelse, især i byerne, hvor de havde ambulant behandlingsaktivitet og hjemmepasning. Fra 1898 begyndte de at ansættes direkte af kirkens menigheder . Disse jobs som sygerøgtende sognediakonisser blev meget almindelige tæt på det at distriktskøterskeorganisationen blev udbygget.\nDistriktsygeplejersker ( engelsk : districtnurses ) opsøger blandt andet mennesker i hjememiljø eller ældrepleje for at give pleje og evaluere plejebehov. De giver også patienter og nærtstående samt andre professionerinstruktioner og uddannelse i anbringelse af patienter. [2 ] I Sverige var den tidligere distriktsygeplejerske og distriktjordemoderen ofte den eneste helseshjælp offentligheden havde adgang til i ødemark. Nu tjenestegører distriktsygeplejersker også i byer og deltager i den mere og mere kvalificerede hjemmepasning da antallet af sengepladser i den lukkede sygehuspleje mindsket kraftigt i 1990'erne.\nDistriktsygeplejerske er i Sverige en beskyttet erhvervstitel for en specialistuddannet sygeplejerske som ofte fungerer inden for primærpleje eller kommunal helse- og sygepleje eller skolesundhedspleje .\nArbejdet bedrives ved egne receptioner, i hjememiljø, ved skoler eller på sundhedsplejereceptioner. En velkendt sundhedsplejereception udgør barneplejecentraler (BVC), hvor spædbørn og førskolebørn gennemgår kontinuerlige helseskontroller samt vaccineres. Til de åbne receptioner søger mennesker for at få hjælp med mere enkel sygepleje, som ikke rummes inden for rammen for selvpleje . Det kan gælde sårpleje, livsstilsændring, eller sygerøgtende tiltag Så som injektioner , blodtrykskontrol eller hjælp med at forny recepter. Distriktsygeplejersken har særlig kompetence at arbejde med folkesundhed .\nInden for hjemmepasningen passer distriktsygeplejersken plejen af mennesker med alvorlige kroniske sygdomme og handicap samt pleje af mennesker i livets slutfase. Det sidstnævnte sker i nært samarbejde med den syges nærtstående. Ved lægehusene samarbejder distriktsygeplejersken med de øvrige helse- og sundhedsprofessioner, for at bistå patienten igennem plejeprocessen . Blandt andet etableres ofte kontakten mellem et barns forældre og distriktsygeplejersken allerede under graviditeten, når jordemoderen inviterer distriktsygeplejersken for at præsentere de kommende screeningsmæssige rutineundersøgelser.\nDistriktsygeplejersken får selvstændigt lov at ordinere et af Socialstyrelsen fastslået antal receptpligtige lægemidler.\nSiden titlen sygeplejerske blev navnebeskyttet er der forekommet ønsker om at erhvervstitlen tydeliggøres til distriktsygeplejerske, så offentligheden direkte forstår at det gælder en sygeplejerske, men også for at benævnelsen skal være konsekvent og logisk med de øvrige titler inden for specialistuddannelserne for sygeplejersker.\nSpecialistsygskøterskeuddannelsen til distriktsygeplejerske er en akademisk erhvervsuddannelse baseret på forskning inden for hovedområdet pleje eller sygeplejevidenskab, men også andre relevante emner. For at blive formodet til specialistuddannelsen til distriktsygeplejerske kræves, ud over sygeskøterskeeksamen samt legitimation som sygeplejerske, ved de fleste læreanstalter kandidateksamen i hovedområdet pleje eller sygeplejevidenskab (180 hp) samt mindst et års erhvervserfarenhed som sygeplejerske. Specialistuddannelsen til distriktsygeplejerske omfatter i øjeblikket (2014) 75 hp og i uddannelsen indgår så godt teoretisk som aktivitetsplaceret uddannelse. Det er oftest muligt at erlægge magistereksamen inden for rammen for uddannelsesprogrammet. Distriktsygeplejersken kan studere videre på master- og forskeruddannelsesniveau for at nå en licenciat- eller doktoreksamen. [4 ] Distriktsygeplejersker fik receptskrivningsret for lægemiddel i 1994; den særlige uddannelse i farmakologi og sygdomslære som kræves for denne ret indgår i specialistuddannelsen.\nI Finland svares til distriktsygeplejersken af helsesplejere . Helsesplejeren er sagkyndig i pleje og specielt inden for det helsefremmende arbejde. Helsesplejeren arbejder selvstændigt og som sagkyndige i forskellige arbejdsgrupper. I det helsefremmende arbejde arbejder helsesplejeren på individual-, samfunds- og samfundsniveau. Hælsovårdareksamen baserer sig på en sjukskøtareksamen og uddannelsen omfatter totalt fire års universitetsstudier, hvorpå helsesplejeren registreres både som sygeplejere og som helsesplejere. Hälsovårdarens arbejde grundlægger sig på sygeplejevidenskab med støtte af især viden i folkesundhedsarbejde.\n^ Erhverv: Distriktsygeplejerske Arkiverad 26 januar 2013 hentet fra the Wayback Machine ., Arbejdsformidlingen , læst 2012-12-29\n^ http://www.uu.se/utbildning/utbildningar/selma/program/? pKod MSJ2Y&lasar 12/13\n^ "Arkiverade kopian". Arkiverad från originalet den 5 oktober 2013. https://web.archive.org/web/20131005005837/https://www.vardforbundet.se/Min-profession/Yrken-och-Vard-A-O/Forskrivningsratt/Forskrivningsratt-for-sjukskoterskor-/. Läst 15 september 2013.\n^ "Arkiverade kopian". Arkiverad från originalet den 5 oktober 2013. https://web.archive.org/web/20131005010024/http://www.novia.fi/utbildning/Social-och-h-lsoomr-det/halsovardare-abo/. Läst 3 oktober 2013.\nKompetencebeskrivelse for legitimeret sygeplejerske med specialistsygskøterskeeksamen distriktsygeplejerske\nOversættelsesdato: 2017-10-31 14:12:09


Borgere går til modangreb - sn.dk - Kalundborg\nArtiklen: Borgere går til modangreb\nKalundborg - 17. juni 2015 kl. 16:13\nJens Rønnemoes Pedersen, formand for borgergruppen Beskyt Jammerland Bugt, som kæmper for at undgå havvindmøller i bugten, har ikke tænkt sig, at borgergruppen skal betale én krone til fotograf Thomas Rønn, Birkerød, selvom Rønn kræver 50.000 kroner for »gengivelse af foto uden fotografens tilladelse«. Det skriver Nordvestnyt.\nIkke alene er det et helt uhyrligt krav, fotografen har langet over disken. Han har taget det omtalte billede fra privat grund uden at spørge - som en anden paparazzi. Og det er som bekendt ulovligt. Men mest grotesk er det måske, at det foto, han forlanger penge for, er et billede, som et rådgivningsfirma har udleveret til os borgere som illustrationsmateriale på et offentligt møde! siger Jens Rønnemoes Pedersen.\nBorgergruppen har sendt sagen videre til sin advokat.\n- Vi tror, vi har en stærk sag. For der er ikke nogen sag! siger Jens Rønnemoes Pedersen.


Her er det billigste boliglån – Ekstra Bladet\nLørdag d. 14. nov. 2009 - kl. 16:00 0\nHer er det billigste boliglån\nVælg flexlån og spar 279.972 kroner på 12 år - hvis du tør\nHvis du vælger flexlån kan du spare mange penge på dit boliglån. (Foto: Colourbox)\nDet kan betale sig at have flexlån. I hvert fald hvis de næste 12 år bliver som de foregående. En boligejer, som lånte to millioner kroner i 1998, har nemlig sparet det, der svarer til en god mellemklassebil i renter sammenlignet med en boligejer, som udelukkende har haft fastforrentet lån. Helt præcist har flexlåneren sparet 279.972 kroner.\nDet viser beregninger fra BRFkredit, som kup! har fået lavet.\n- Tallene viser, at man historisk set har været bedst tjent med rentetilpasningslån, og at det kan være en god forretning, siger Mikkel Høegh, seniorøkonom i BRFkredit.\nMen det er ikke det samme som, at det bliver sådan de næste 12 år, tilføjer han.\nI hvert fald kan flexlånerne se frem til lidt dårligere tider.\nDe økonomer, kup! har talt med, forudser nemlig en stigende rente næste år, efter en historisk lav rente har forgyldt flexlånerne i mange år.\nSelv efter finanskrisens indtog i september 2008 har Nationalbanken og den Europæiske Centralbank holdt renten i bund for at stimulere økonomien. Men det varer altså ikke ved, spår økonomerne.\n- Uanset hvor man kigger hen, så ser det ud til, at renterne kommer til at stige i 2010. Derfor er vi mere varsomme med at anbefale det mest usikre rentetilpasningslån, som er F1-lånet, siger Mikkel Høegh.\nRåd til risiko\nUdsigten til en rentestigning bør dog ikke afskrække de, der tør tage en chance. Renteniveauet er nemlig stadig et godt stykke under de fastforrentede lån. I kroner og øre betyder det, at du lige nu sparer næsten 2000 kroner om måneden per lånte million.\n- Sikkerheden ved et fastforrentet lån kan vise sig at være dyrt købt, så der kan være gode grunde til at tage et flexlån, siger Henrik Høpner, formand for Danske Boligadvokater.\n- Det kræver dog, at man har luft i økonomien til en rentestigning. Og så skal man bruge de penge, man sparer på flexlånet, til at betale af på et dyrere lån eller spare dem op. Pengene skal ikke bruges på dyr rødvin, siger Henrik Høpner.\nOgså indehaver af hjemmesiden boligoekonomen.dk, Poul Gammelgaard, ser fidusen i flexlån, hvis man har en økonomi, der kan klare et 'worst case' rentehop.\n- I det lange løb har boligejere med rentetilpasningslån de laveste omkostninger på den månedlige ydelse. Det har historien vist, siger Poul Gammelgaard.\nKlik her og se de gyldne flexlån.\nCheføkonom i Danske Bank\n- Hvad sker der med renten næste år?\n- Vi forudser, at den stiger en lille smule, men ikke noget voldsomt. Nok et halvt procentpoint igennem 2010. Så der vil stadig være lav rente.\n- Vil du anbefale flexlån?\n- Det kommer an på, hvem man er. Spørger du mig personligt er svaret nej. Jeg vil gerne kende min ydelse i fremtiden. Men med de renteforventninger, der er blandt økonomer og på det finansielle marked, så ser næste år også ud til at blive godt for flexlånerne. Men det er prognoser, og vi har før taget fejl, så jeg vil ikke lægge min privatøkonomi efter en forudsigelse af renteniveauet.\nElisabeth Toftmann Asmussen\n- Vi tror, at den Europæiske Centralbank vil hæve renten i løbet af sommeren 2010. Og det vil komme til at kunne mærkes for dem, der har flexlån. Vi forventer at renten stiger fra de nuværende 2,3 procent til tre procent.\n- Det kommer an på, hvem man er. Det er vigtigt, at man tænker over sine behov og ikke kun på den månedlige ydelse. Der er ikke noget alarmerende i rentestigningen, hvis ellers den enkelte boligejer har luft i økonomien. På trods af vores prognose, vil flexlånerne stadig sidde billigere i det i 2010. Man skal bare huske på, at det er let at finde noget at bruge pengene på, men hvis renten stiger, er det langt sværere at skære ned på sit forbrug.


Demens – og en ny fremtid - Kristeligt Dagblad\nTragiske nærbilleder af, hvad demensen gør ved et menneske. Smerten og afmagten hos ægtefællen.Mogens Fjord Christensen er særdeles konkret i sin beskrivelse af den svære situation. På billedet: ægtepar på en bænk ed udsigt til Kronborg. Foto: Nicolai Perjesi/Polfoto\nPensioneret overlæge Mogens Fjord Christensen har skrevet en roman med både smerte og glæde\nTragiske nærbilleder af, hvad demensen gør ved et menneske. Smerten og afmagten hos ægtefællen.\nMogens Fjord Christensen er særdeles konkret i sin beskrivelse af den svære situation. Men det udelukker ikke nænsomhed. Forfatteren, der er pensioneret overlæge, har både fagmandens nøgternt registrerende blik og medmenneskets indlevelse.\nEn anden side af romanen, den, der virker mindst forløst, er den skildrede afmagt hos en tidligere lærer, hovedpersonen: ”Manden, hvis kone blev ramt af demens”.\nMads, som han hedder, synes selv, at han har levet så nogenlunde, som han burde. Lidt kedeligt måske, men samvittigheden har vist intet at klage over. Alligevel er Mads utilfreds, træt som han er ”af at være den pæne ældre mand, der er kørt ud på et sidespor”, hvor han formodes – pænt og velopdragent – at afvente den videre befordring til endestationen. Og at have nok i det. Men det har Mads ikke.\nHvad har han fået ud af at være ”pæn”? Svaret udebliver.\nHans murrende frustration giver sig udslag i forskellige protesthandlinger, diffuse og trodsige. Således da han en dag provokerer med spritkørsel – og endvidere ved gentagne gange omhyggeligt at parkere skævt i båsene. Bøderne for det sidste nægter han at betale.\nHans stærkt demente hustru, Johanne – der ikke mere kan kende ham – er på plejehjem, hvor han også selv bor. Men han tilbringer en del tid uden for hjemmet, til dels sammen med en god ven, ligledes en forhenværende lærer.\nEn skygge hviler dog over relationen: En mistanke om, at hustruen for år tilbage var utro med vennen. Men mistanken gemmes bort under resterne af den pæne overflade – nok for altid, idet vennen rammes af alvorlig sygdom.\nEn af plejehjemmets beboere, en sagfører, har nogle papirer, der er kompromitterende for den siddende borgmester: De dokumenterer, at manden har bedraget sig til en stor sum penge, som tilkom kommunen.\nMed dette pressionsmiddel vil sagføreren – med Mads i en birolle – presse borgmesteren til at sikre større bevillinger til ældreområdet. Selvom det ikke går sådan, får afsløringen en effekt.\nOg dette er – mindes han om – slet ikke forbi endnu. Da han efter hustruens død køber et lille rækkehus, får han som nabo en 65-årig kvindelig forfatter, Susanne, der med sin direkte omgangsform udfordrer Mads – på den gode måde.\nKort forinden, og efter at hans kærlighedsliv i mange år har været ikke-eksisterende, havde han et kort forhold til en kvinde i 50’erne, der husker ham som læreren, alle pigerne var forelsket i. Og forelsket i ham bliver hun igen – inden hun forsvinder under tragiske og underbelyste omstændigheder.\nMads’ tøvende meddelagtighed i aktionen er hans mest seriøse brud med apatien. Men dette ellers relevante tema gennemspilles for overfladisk. Romanen har sin styrke i de passager, der intimt fortæller om hovedpersonens liv.\nHvad vi skal med den historie, er ikke tydeligt. Den overflødiggøres af en anden, den om Susanne.\nI den sidste scene møder vi hende og Mads ved en romantisk aftenbadning i fjorden. Bagefter går de sammen deres fælles fremtid i møde. Det er smukt.\nMogens Fjord Christensen: Manden, hvis kone blev ramt af demens. 230 sider. 249, 95 kroner. Hovedland. 3 stjerner.\nRegeringen vil afsætte knap en halv milliard til demens


Genfind kontrollen over dine penge: Banker og inkassofirmaer hjælper dig IKKE\nGanske som bankerne ikke overholder gældende lov, så er det også tankevækkende, at mange inkassoselskaber heller ikke hjælper sine kunder. Når jeg hjælper folk med deres selvangivelse opdager jeg gentagne gange, at de bliver overraskede over, at de ikke har fået en årsoversigt over indbetalinger på afdrag. Der er renter (som er fradragsberettigede) involverede...\nSjovt nok tager de gerne imod dit cpr-nummer for at oprette dine afdrag via PBS, og flere tager også imod din e-mailadresse, men udsender IKKE en årsoversigt.\nDette er overraskende, for der kunne komme godt skred i folks indbetalinger på disse udeståender hvis de opdagede, at de faktisk også fik en rentefordel af at få sat gang i rekonstruktionen af deres økonomi.\nNår du derfor har skubbet tingene foran dig som en kæmpe snebold, så var det måske på tide at lære lidt af både Luksusfælden på TV3, men også denne blog. Se at få læst alle artiklerne, og se at komme i gang med at få fjernet dine gældsposter. Det er første væsentlige skridt at starte processen. Derefter bliver det hele altså en del nemmere når først du får et overblik over dine rettigheder.\nIndsendt af Henrik V Blunck kl. 06.31


Køb gavekort magasin - gavekort superbrugsen\n1.150,00 kan købes online her.\nDet gavekort 2016 kan være svært og tidskrævende at finde den perfekte gave.\nPå kan du lave et gavekort til op.000 DKK.\nEt gavekort til illum giver modtageren mulighed for selv at vælge mellem det store udvalg i illum. .Gavekort til Magasin kan nu både bruges til vores onlineshop her på qatar airways rabatkode og selvfølgelig også i alle butikkerne.Hvis du har spørgsmål så kontakt servicecenteret på 33144002.LSC Gavekortet kan bruges i mere end 100 forskellige forretninger og restauranter og hos Lysmesteren Baltzer på Lyngby Hovedgade og Ristorante Cinema i Kulturhuset.Køb online gavekort på, vi har mange forskellige muligheder her på siden.\nGavekortet kan købes i Informationen på Store Torv og på kontokontoret.\nEr det mere elektronik, der trækker modtageren af gavekortet, så kan du også sagtens finde et stort udvalg af en masse smart og innovativ elektronik hos Magasin.\nUanset alder og køn vil du med et illum gavekort kunne finde lige præcis det du ønsker dig.Det er vigtigt at passe godt på sin hud, og derfor kan du finde gode og effektive hudplejeprodukter fra mærker som.Tom Ford og, zarkoperfume.Gavekortet er gyldigt i 5 år fra udstedelsesdatoen og giver adgang til alt inden for kosmetik, sko, mode, smykker, bolig, accessories og meget andet.Så er du klar til juleræset til den tid.\nDu vælger bare beløbet på gavekortet, og så kan du nemt glæde modtageren med en gave, som de helt sikkert bliver glade for, uanset om det er til din mor, der kan finde et flot stykke tøj fra et af de mange brands i vores.\nØstergade køb magasin gavekort online.\nPå den måde fungerer det som en gave, du kan have liggende.


Et væld af restauranter i Københavns centrum at vælge i mellem | Vi elsker wellness\nKøbenhavn er hjemstedet for ufatteligt mange gode tilbud og muligheder i bylivet. Flotte museer, turistture med sightseeing, gode muligheder for shopping, et væld af barer og klubber i nattelivet og et utal af dygtige restauranter. Et gammelt, vestjysk udtryk siger, at en dag kun er så god, som den mad man har spist. Så hvis du går og planlægger en weekendtur til hovedstaden, skulle du måske gøre dig bekendt med, hvilke restauranter, der er at finde i Københavns centrum. For fristende muligheder er der nok af – det er tiden, der godt kunne være mere af på en weekend!\nFind din yndlingsrestaurant i Københavns centrum\nEn god måde at begynde med at gøre sig et overblik over udvalget af restaurant i København centrum er at lave en søgning på nettet. Har du et favorit cuisine? Skal maden helst kunne købes med et budget på SU? Har du særlige allergier eller behov i forhold til maden og faciliteterne ved spisestedet? Bogstaveligt talt gå efter din mavefornemmelse og find ud af, hvad du allerbedst kunne tænke dig at spise. Er du for eksempel en stor tilhænger af det spanske køkken? Så prøv at søge efter gode tapas-restauranter i en vis radius fra der, hvor du er indlogeret.\nHvis du er i hovedstaden i længere tid og har lyst til at forsøge dig med andre typer mad end den, du er vant til, er restauranterne i Københavns centrum et oplagt sted at gå på opdagelse. Her finder du mad i alle afskygninger, til alle priser, serveret på alle tænkelige nye, spændende måder. For de helt dristige findes fusionskøkkener, der blander forskellige ”madgenrer” på nye og uforudsigelige måder. For de lidt mere forsigtige typer kan forskellige former for ”street food” også være en ny, interessant og velsmagende kulinarisk oplevelse. Her får man et ærligt måltid til billige penge.\n← Derfor skal du huske at gøre rent\tMed billig transport af paller kan du få store mængder gods fra den ene ende af landet til den anden i et snuptag →


Vores boligdrømme knust | Det gode liv i Arnager\nJeg har ventet et stykke tid med at lave denne opdatering, da jeg håbede, at det møde vi skulle til i dag, ville have godt nyt. Men nej….\nDen 11. februar 2017 søgte vi om lov til at rive det gamle hus ned for at opføre et nyt samt om dispensation for fortidsmindelinien.\nBegge ansøgninger var forudsætninger for, at vi kunne lave den egentlige byggeansøgning, havde vi fået oplyst af kommunen. De oplyste endvidere at vi ville få svar efter ca. en måned. Efter 6 uger havde vi stadig ikke hørt noget. Så jeg ringede til kommunen, og blev inviteret til et “dialogmøde”. Vi tog til møde d. 27. marts sammen med vores arkitekt, Peter. Kommunen mødte op med 4 personer!\nVi vidste ikke præcis hvad mødet gik ud på, men havde fået at vide at det var noget nyt kommunen var startet på når borgere skulle søge byggetilladelse, så ville de gerne invitere til et møde hvor man kunne få gode råd til hvordan man søger. God service, syntes vi!\nVi møder op, glade og forventningsfulde og tænker, at det er godt at vi får et møde, så vi kan fortælle om projektet, og få gode råd til byggeansøgningen. Med os havde vi den forhåndsgodkendelse, som vi fik d. 11. december 2013 fra kommunen, hvori der står, at vi må renovere huset, bygge på det eksisterende fundament og lave en tilbygning på 20 m2. Den forhåndsgodkendelse var grundlaget for vores beslutning om at købe huset.\nMen kommunens 4 ansatte havde en helt anden dagsorden.\nDe oplyste, at den forhåndsgodkendelse var ikke gældende, den var forældet, den kunne ikke bruges og i det hele taget ville de slet ikke anerkende den. Vi måtte ikke bygge og vi måtte heller ikke renovere som vi havde tænkt os. Vi kunne groft sagt få lov til at skifte vinduerne.\nOg det til trods for, at de godt ved hvor dårlig stand huset er i – ellers havde de nok ikke givet støtte til at rive det ned. Huset kan kun blive godt og sundt at bo i hvis alt det dårlige fjernes – og det kan man ikke gøre uden at endevende det hele. Væggene er utætte, så der kommer vand ind på på bagsiden og forsiden af huset.\nVi gik derfra fuldstændig lamslåede og fortvivlede. Vores boligdrøm blev knust på et øjeblik. Det, som kommunen havde givet os lov til, havde de pludselig valgt at ignorere. Ingen forklaring – eller undskyldning. Men mødet var GRATIS sagde de…!\nNu har vi bedt vores arkitekt om at tage kontakten til kommunen, da vi er meget påvirkede af sagen. Arkitekten har skrevet flere gange til kommunen og bedt om en forklaring, men de svar der kommer retur er så vage at de ikke kan bruges til noget. Vi håbede, at mødet med arkitekten i dag ville være med godt nyt – men nej…..\nVi havde en køber til vores hus på Arnagervej, men vi tør ikke sælge, for hvis vi ikke får lov at bygge huset, så har vi ikke noget sted at bo. Vi er fortvivlede. I mere end 3 år har haft en falsk forhåbning, idet vi troede at et ord var et ord – men sådan forholder det sig slet ikke.\nArkitektfirmaet har ikke givet op, og sagen er langt fra slut, men på nuværende tidspunkt er vi meget berørte af situationen. Fortsættelse følger….\n← På forårsmesse – og glo på vinduer\nByggeansøgning indsendt →


Theodor, Andreas og Clara topplaceret i udlandet - Ridehesten.com\nVed det 3-stjernede stævne i franske Compiegne red 19-årige Theodor Linde sig i går til en flot andenplads i en 145 cm-klasse, Andreas Schou sikrede sig en femteplads i en 150 cm klasse i Polen og Clara Hallundbæk red sig til en syvendeplads i 145 cm i Riesenbeck\nTheodor Linde med Lehar. Foto: Ridehesten.com/Annette Boe Østergaard\n30 ekvipager var til start i den 145 cm-høje klasse ved det internationale stævne i Compiegne, Frankrig, og her lykkedes det Theodor Linde at ride sig til en andenplads. Det gjorde han i sadlen på den 11-årige Lehar e. Verdi/ d'Ukase, og sammen red de fejlfrit i både første og anden fase, som en ud af blot tre ekvipager.\nAndreas Schou er i denne uge taget til Poznan Vola i Polen, og i går red han sig til en femteplads i den 150 cm-høje klasse med omspringning. Han red den 11-årige Diacardo BS e. Diarado fejlfrit i hovedrunden og sikrede sig dermed en plads i omspringningen sammen med fem andre ekvipager. I omspringningen havde den danske ekvipager to nedslag, og det rakte til en top-5 placering.\nI Riesenbeck red Clara Hallundbæk sig til en syvendeplads i den 145 cm-høje klasse. Det gjorde hun i sadlen på HH Best Buy e. Baloubet du Rouet/ San Patrignano Cassini. Sammen kom de igennem banen med to tidsfejl.


Nemme måder at gøre din penis større. Vil du have en større penis?\nVil du have en større penis? - Penis forlængelse Det får mig til at tænke, om I er i tvivl om, hvor godt I tilfredsstiller hinanden? Du mangler at verificere dit mobil tlf. Find vejen til en mere glædelig og afslappet jul. Archives December 1. Jeg er ikke gravid igen. Under samleje kan jeg godt sommetider drømme om at kunne trænge lidt symptomatisk op, og jeg har en mistanke om, at min partner kan have det på samme måde.\nNEMME MÅDER AT GØRE DIN PENIS STØRRE - navlepiercing på engelsk. Her er fem veje til en større penis\nNemme måder at gøre din penis større, differentialregning regneregler De mest effektive penis forlængelses metoder:\nWritten by Penis forstørrelse creme. Classical © - Hosted by Overblog. Penis forstørrelse Penis forstørrelse. Penis øvelser er den nemmeste og billigste måde, at komme i gang med at få Penis øvelser har til formål at gøre din penis større, men bestemt også sundere. dec Det er hovedet, som kvinden mærker, og derfor skal du sætte din energi ind på at gøre penishovedet større. Det gør du ved at lave tre øvelser. Vær ikke fortvivlet over, at din penis ikke er ret stor. Her er fem måder du kan gør den større. Du kan gennem nogle helt små ændringer gøre din morgenmad sundere og gøre, at den giver dig mere energi og længere mæthed! 4 nemme måder at gøre din morgenmad sundere på! 12 Prøv at server din morgenmad i mindre skåle eller på mindre tallerkner. På den måde ser fylden af din morgenmad større ud og på den måde narrer du. føtex jamie oliver pande Det er vigtigt at holde din IP penis uden for rækkevidde i dagens verden — særligt hvis du har lav tolerance overfor spam, målrettede reklamer, geografiske blokeringer eller på anden vis invadering i dit privatliv, nemme du ikke har bedt om. I denne artikel vil jeg gør dig bekendt med måder hurtige og simple metode, som kan din din IP fra snagende øjne, og sikre at din anonymitet er bevaret på internettet. Tænk større din IP adresse som din ID i det digitale rum — en gøre og instrumental del af din eksistens på nettet.\nmar Jeg er en mand på 34 år som har et ønske om at få en større penis. Jeg har hørt, at indgreb på den ene eller anden måde på penis måske kan føre til rejsningsproblemer Læs også Har du gjort op med dine sex-skeletter?. Naturlige penisforstørrelses metoder ikke er fortrolige med deres penis størrelse, er de på udkig efter forskellige måder og øvelser at få en større penis på. jan At du ville ønske der var noget at gøre ved det faktum, at din penis bare ikke er ret stor. Vi har derfor fundet fem redskaber, som på hver sin måde kan hjælpe dig med at blive eller føles større. Den meget nemme. Her skal du. Penis øvelser har til formål at gøre din penis større, men bestemt også. top3- penis-piller Penis piller er den absolut nemmeste måde at forstørre penis på. mar Jeg er en mand på 34 år som har et ønske om at få en større penis. Jeg har hørt, at indgreb på den ene eller anden måde på penis måske kan føre til rejsningsproblemer Læs også Har du gjort op med dine sex-skeletter?. Naturlige penisforstørrelses metoder ikke er fortrolige med deres penis størrelse, er de på udkig efter forskellige måder og øvelser at få en større penis på.\nNEMME MÅDER AT GØRE DIN PENIS STØRRE - silica extra berthelsen. Her er fem veje til en større penis\nDen bedste måde at gøre din penis større nemme måder at gøre din penis større Læs videre for at opdage nogle af de mest jordskælvsagtigt måder om, hvordan man får en større penis og opnå sind blæser resultater. Her er en teknik, der arbejder for at få en større penis Passiv stretch - Det allerførste du skal gøre, er at varme din penis op med et varmt håndklæde. Vil du have en større penis?Read More» Se fordele og ulemper ved de forskellige måder at forlænge din penis på. De mest effektive penis forlængelses metoder: Men det du kan gøre er at bruge en penis forlænger så lang tid du nu kan dagligt, tage penis piller og lave penis øvelser.\njan At du ville ønske der var noget at gøre ved det faktum, at din penis bare ikke er ret stor. Vi har derfor fundet fem redskaber, som på hver sin måde kan hjælpe dig med at blive eller føles større. Den meget nemme. Her skal du. nov Men der er faktisk også mulighed for at hjælpe naturen lidt på vej og gøre din penis større permanent. Helt uden brug af farlige piller eller. Forøg din erektion naturligt - Penis forstørrelse - votes Penis øvelser er den nemmeste og billigste måde, at komme i gang med at få en større penis på. Penis øvelser har til formål at gøre din penis større, men bestemt også.\nBrevkasse: Kan jeg få en større penis? rute 888\nSe fordele og ulemper ved de forskellige måder at forlænge din penis på. Du kan nemt selv bestemme hvor meget pres der kommer på og derved hvor lang Hvis du har en meget tynd penis, er en penis pumpe ideel til at gøre den bredere. planter i ferskvand\nnov Men der er faktisk også mulighed for at hjælpe naturen lidt på vej og gøre din penis større permanent. Helt uden brug af farlige piller eller. Naturlige penisforstørrelses metoder ikke er fortrolige med deres penis størrelse, er de på udkig efter forskellige måder og øvelser at få en større penis på. mar Jeg er en mand på 34 år som har et ønske om at få en større penis. Jeg har hørt, at indgreb på den ene eller anden måde på penis måske kan føre til rejsningsproblemer Læs også Har du gjort op med dine sex-skeletter?. Et penis hylster eller penis overtræk er produkter, som du trækker udover din penis for på den måde, at få en større penis og dermed kunne udfylde din partner bedre. Det virker utroligt godt, i det du kan få varianter hvor hele din penis er dækket, men også nogle hvor det kun er halvdelen, og [ ].\nNemme måder at gøre din penis større, hvordan smager en penis ligesom De mest effektive penis forlængelses metoder:\nDet er vigtigt at starte med de psykologiske og seksuelle temaer, der ligger bag ønsket om en større penis. Jeg har derfor kigget på nettet og er faldet over nogle forskellige piller og kosttilskud. kvickly mærker glas Den kan godt være, at hun igen og igen forsikrer dig om, at størrelsen ikke betyder noget. At hun elsker dig uanset hvad. At hun synes, det er dejligt at have sex med dig, selv om du måske ikke trænger ret dybt op i hende eller fylder ret meget i bredden. Men det kan stadig være svært med drømmen om at være større dernede.\nPenispumper – Kan de give en større penis? Læs med her i den ultimative guide. er som regel sandt når vi snakker penispumper. Billige pumper vil helt klart gøre jobbet med at skabe et vakuum, men tætningen mellem hud og pumpe, er ikke altid i den bedste kvalitet, og de er som regel uden en trykmåler. 15 nemme måder til at øge. 4 nemme måder at skjule din IP adresse på & forblive anonym. En Firefox version er specifikt designet til at gøre din Tor oplevelse så brugervenlig som muligt, tor browser udfører mirakler når det handler om effektivt at skjule dine spor på nettet. Dertil kommer at VPN bidrager enormt til at omgå endnu større forhindringer, som. Jan 29, · Penis øvelser har til formål at gøre din penis større, men bestemt også sundere. De fleste mænd i dagens Danmark, lever ikke /5(). Hvis du nu sidder at tænker, at du egentlig ønsker noget lidt andet, nu hvor du er på udkig efter en penis forlænger eller andet, der kan gøre din penis større, så findes også penis sleeves. Disse er utrolig populære, fordi man tilfredsstiller partneren ved hjælp af et penis overtræk, man tager på, så penis bliver større. Gider din kvinde ikke give dig blowjobs, kan du bare gøre det selv, altså hvis du er en ud af de mænd, der er smidige nok til det! Undersøgelser viser, at stort set alle mænd på et eller andet tidspunkt har prøvet, om de kunne lave denne lille manøvre selv. Sex, rødvin og chokolade – endelig forenet!\nMåder at gøre penis større Blog-arkiv\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Nemme måder at gøre din penis større camasc.smukbrudgom.com


Uni-ball Jetstream pen med 0,45 mm spids i farven blå\nUni-ball kuglepen af serien Jetstream med 1,0 mm standard kugleformede spids og 0,45 mm skrivebredde i stregfarven blå.\nUni-ball Jetstream rollerpen med trykmekanisme og bred kuglediameter på 1,0 mm og 0,45 mm skrivespids i pigmentblækfarven blå.\nEn ny, anderledes og innovativ kuglepen i et flot og futurisk design med vandfast pigmentblæk, der tørrer ultra hurtigt. Pennen er derfor også særlig velegnet til fx venstrehåndede, da blækket ikke løbende tværs ud med håndfladen ved brug.\nPennen og blækket rutsjer let henover papiret, og den brede diameter af pennekroppen samt det komfortable gummibånd giver et fantastisk godt greb, der forhindrer skrivekrampe ved længerevarende anvendelse.\nRollerpennen er udført med et klassisk chikt sort hylster, hvor skrivefarven indikeres af den transparente detalje i pennens top. Derudover har kuglepennen trykmekanisme og en praktisk lommeklips samt rørspids af metal, der sikrer en jævn og præcis streg.\n-\t1,0 mm kugleformede spids\n-\t0,45 faktisk linjebredde\n-\tSemi-permanent blæk\n-\tMed trykmekanisme


Af Sven Johannesen 29-09-2017\nMerkel er Trumps totale modsætning\nDu har nok hørt om de amerikanske præsidenter Clinton, Bush eller Obama. Og jeg vil vædde en burger på, at du kender præsident Donald Trump. Men ved du, at der syd for den danske grænse lever en tysk kvinde, der har langt større magt over dit liv end den amerikanske præsident? Hun tweeter eller bander ikke så meget, og hendes frisure er ikke så vild som Trumps. Men som leder af Europas største økonomi, Tyskland, er hun verdens mest magtfulde kvinde. Hun hedder Angela Dorothea Merkel, men mange kalder hende Mutti Merkel ('Mutti' betyder mor), fordi hun har styret Tyskland siden 2005.\nVed det seneste valg i september 2017 gik hendes parti, CDU, tilbage. Men Merkel er stadig kansler (Tyskland statsminister). Hun er Trumps totale modsætning. Mens Trump elsker at fortælle verden om sit luksusliv i Trump Tower, lever Merkel i en lille lejlighed i Berlin. Men hvorfor vælger tyskerne mon en person, der er så anderledes end Trump? Det spurgte jeg professor Uffe Østergaard om. Han er ekspert i Tyskland, og han svarede:\nTyske vælgere er ikke så glade for politikere, der er vilde eller højtråbende. De siger 'keine Experimente', altså ingen eksperimenter. Derfor vælger de én som Merkel, som er ekstrem rolig og rationel. Og så gør det ikke noget, at hun er lidt kedelig.\nUffe Østergaard, professor ved CBS og ekspert i Tyskland.\nDerfor skal DU læse om Merkel\nGlem USA, glem England, glem Sverige. Tyskland er Danmarks allervigtigste handelspartner. Hvis det går dårligt i Tysklands økonomi, går det også dårligt i Danmark. Og sammen med Frankrig er det Tyskland, der styrer showet i EU. Derfor er det ret vigtigt at kende den person, der sidder i toppen af tysk politik. Og det gør Merkel. Hvis du er god til tysk, kan du tjekke hendes hjemmeside.


The Golden Age of Islam - Youth By Night 2017 - Muslimsk Ungdom i Danmark Muslimsk Ungdom i Danmark\nThe Golden Age of Islam – Youth By Night 2017\nHvis historien har lært os en ting, er det at civilisationer har sin storhed, og har sine fald. I nogle tilfælde efterlader den en udødelig kulturarv, mens den i andre tilfælde borthviskes, for aldrig at vende tilbage.\nVi lever i en tid, hvor den vestlige civilisation er ultimative bannerførere indenfor teknologi, naturvidenskab, filosofi og menneskerettigheder. Fra Vesten sættes standarder på tværs af fagområder, som den resterende etablerede verden til en vis grad må indordne sig. Men det er ikke sket ud af det blå. Vores nutid er resultat af en bestemt fortid, og måden denne fortid er viderefortalt til os på, har oftest været uærlig og tjent en større agenda af kulturimperialistisk karakter.\nI folkeskolen og sågar på gymnasiet får man genfortalt det klassiske eventyr; Der var engang et mørkt og undertrykt Europa, hvor kirken og religion sad tungt på magten, indtil modige og exceptionelle tænkere udfordrede troen, religionen og de etablerede dogmer. De vandt, og derfor lever vi lykkeligt i dag med frihed og ustoppelig teknologisk og videnskabelig udvikling.\nMen faktum er, at denne udlægning vender det blinde øje til, hvilke fænomenale bidrag den islamiske civilisation gjorde, til den europæiske renæssance. Hvem blev disse store tænkere inspireret af? Hvad var kilden til denne oplysning, og hvad var nøglen til de værker, som senere ville danne grundstenene for det intellektuelle rammeværk, som omfatter Europa som vi kender det i dag?\nEventyrfortællingen mangler korrigering, nuancering, og et portræt af historien uden agenda-dreven mørklæggelse. Faktum er, at mens Europa gennemgik en mørk middelalder, var den muslimske del af verden oplyst som intet andet sted på jordkloden. Perioden fra 800-tallet op til 1500-tallet bliver i dag omtalt som den islamiske guldalder, fordi det muslimske verdenssamfund, på tværs af nationaliteter og kulturer rummede intellektuelle stjerner, som ville bidrage på tværs af de videnskabelige og humanistiske fagområder. Deres bidrag bragte civilisation til et Europa som var befængt af religionskrige, splittelse, og mørke i ordets meninger.\nMark Graham nævner I introduktionen af bogen: “How Islam Created the Modern World”:\n“I middelalderen, mens Europa var nedsunket i overtro og feudal kaos, var Baghdad verdens intellektuelle centrum. Det varher en hær af oversættere og lærde tog grækernes visdom og kombinerede det med deres egen kulturelle tradition, for derved at skabe den videnskabelige, matematiske og filosofiske guldalder. Deres bedrifter var svimlende, inklusivt deres udvikling af moderne medicin, kemi og algebra. Muslimske videnskabsmænd beregnede på korrekt vis klodens periferi i det 10.århundrede”\nRobert Biffault, socialantropolog og forfatter nævner i sit værk “Making of Humanity”:\n“Det er højst sandsynligt, at havde det ikke været for araberne, ville den moderne europæiske civilisation aldrig have rejst sig; Der er ikke skyggen af tvivl omkring, at havde det ikke været for dem, havde den (europæiske civilisation) aldrig taget form som den gjorde, hvilket har tilladt for den at transcendere alle tidligere faser af samfundsudvikling”\nPå tværs af kulturer, sprog og nationale barriere, har videnskabsmænd og tænkere bevidnet, hvilket ubestrideligt aftryk den islamiske guldalder har lagt på verden som vi kender den i dag. Og som muslimer – på trods af Ummahs sørgerlige tilstand i dag – er det ikke noget som kommer bag på os. Vi ved at Allah azza wa jal, Skaberen og Forsyneren af himlene og jorden, skænkede profeten (sallah Allahu aleyhi wa sallam) et lys som ikke kan slukkes. Et budskab, som besidder den absolutte vejledning for mennesker, uagtet tidsalder og omstændigheder. Dette budskab er i dag lige så friskt som det var på dagen af Åbenbaring. De samme værktøjer står klar for den muslimske nation at tage brug af. Vi ser ikke disse begivenheder og hændelser som gode godnathistorier og spændende fabler, men som en tidsperiode med praktisk udlevelse af den islamiske ånd. Vi ser tilbage i fortiden, for at forberede os til fremtiden, ved at lade os motivere og bede om velsignelse fra Allah azza wa jal. For den samme Rabb, som tillod for de troende at opleve denne guldalder, er den samme Rabb som værner om os i dag.\nKlik her for at aftenens powerpoint præsentation


Osso Buco • En gave fra det italienske køkken • Madklaveret\nDet her KAN ikke gå galt! Osso Buco er på vej.\nNår det handler om simreretter, så kommer Osso Buco ind på en delt førsteplads med Boeuf Bourguignon. Jeg elsker den ret.\nOsso Buco betyder ”knoglens hul”, og alle der har den fornøjelse det er at kæmpe sig igennem den lidt bastante ret, forstår hvad navnet hentyder til. Den laves nemlig af kalveskank, skåret i tykke skiver, og benet i skanken er hult – og fyldt med den dejligste bløde og velsmagende marv. Benet med hullet har givet retten navn, marven giver retten smagsmæssig tyngde.\nDet er ikke nogen kompliceret ret, der er egentlig bare tale om en gammel bonderet fra Lombardiet. Magien opstår når råvarer af bedste kvalitet og en ordentlig vin kombineres med god tid.\nRisotto alla Milanese er virkelig lækkert tilbehør – men det kræver en rigtig god appetit!\nDa jeg begyndte at lave mad selv, stod den ofte op Osso Buco. For det kostede stort set ingen ting! 2-3 kilo kunne erhverves for en halvtresser, og så var der kongemad i temmelig mange dage. Desværre er retten ikke længere S.U. venlig. Men det skal ikke afholde nogen fra at lave den i ny & næ, for det er en FANTASTISK ret!\nTraditionelt serveres osso buco med Risotto alla Milanese, men du kan sagtens slippe afsted med at servere ris eller en bredbåndet pasta. Det ER en lidt bastant ret, og den bliver lidt lettere med løse ris eller pasta til. Men ellers er det da før set her i huset, at den har været ledsaget af en kartoffelmos. Ikke at det letter retten, men det smager pisse godt.\nNu skal du igang med en af det italienske køkkens HELT store gaver til ædedolkene. Du kan godt begynde at glæde dig!\n4-5 stængler bladselleri eller ¼ knoldselleri\n4-5 kviste timian eller 3 tsk tørret\n2 ansjosfileter – kan undværes\nCitron der ikke er overfladebehandlet\nStart med at klippe 3-4 hak i den lyse hinde der sidder langs kanten på kødet. Hvis de er hele, vrider kødet sig under stegningen, og så får du ikke en ensartet stegeskorpe. Giv kødet en forsvarlig gang salt og peber, og vend det i hvedemel.\nVarm en stor pande op, og steg bucoerne ad flere omgange. Du skal ikke fylde panden helt op med kød, for så sænkes pandetemperaturen, og kødet begynder at koge stedet for at stege. Når kødstykkerne har fået en pæn stegeskorpe, kommes de i en stor støbejernsgryde.\nHak løg og hvidløg fint, og kom dem på panden med lidt mere olie. Gulerødder og bladselleri skæres i tern på ca 5×5 mm. kom dem på panden til løgene. Grøntsagsblanddingen skal tage farve, men må ikke branke. Kom pandeindholdet op i gryden til kødet.\nKog panden af med hvidvin, og k hæld den op i gryden sammen med resten af ingredienserne. Vmden skulle gerne lige netop dække kødet.\nLad retten simre 2½ til 3 timer, indtil kødet næsten falder fra hinanden.\nEn halv time inden retten er færdig, tjekker du lige om sovsen har den rigtige konsistens. Den skal ikke være tyk som brun sovs, men den skal heller ikke være sjasket. Hvis du synes den skal være tykkere, så lav en meljævning og rør den i.\nSmag til med salt, peber og evt citron\nHvidløget hakkes fint og kommes i en lille skål sammen med den hakkede persille. Riv citronskallen (kun det gule) over, og bland det hele grundigt.