Mature dating norge Langeland - bigtitsatwork.info\nMature dating norge Langeland\nDate: 2017-04-18 11:29\nVideo: Mature dating norge Langeland\nFtningskvinder swingerklub hus erotikhistorier åbent Vadum\nNogle af romantikkens mest centrale værker var stykker skrevet for teatret. Victor Hugos Hernani bør nævnes i denne sammenhæng, da dens uropførelse i 6885 markerede romantikkens store og sene franske gennembrud før var der kun lavet spredte romantiske værker i Frankrig. Alfred de Musset var en anden stor fransk dramatiker som brød mod det fransk-klassiske dramas strikte formregler. Det tyske drama var især fokuseret på Shakespeare i forskellige omtolkninger, og en af de dramaforfattere som efterverdenen har vurderet højest, Heinrich von Kleist , var ikke særlig anerkendt i sin samtid. Ludwig Tieck udgør en exceptionel undtagelse som det tyske romantiske dramas hovedfigur med sine sagaspil og den romantiske ironi.\nKampen for den fortsatte eksistens af den tyske stat – ikke mindst under Napoleonskrigen – var en vigtig historisk forudsætning for Heidelbergromantikken som i højere grad end andre centre var præget af et fællesskab mellem aristokrati og almue. Dette tog sig det udtryk at kunsten indrettede sig på folkelige fænomener, et eksempel er at brødrene Grimm under deres sprogstudier nedtegnede tyske folkesagn og von Arnim og Bretano samlede folkeviser som de udgav i samme nationalistiske ånd komponerede Franz Schubert og Johannes Brahms lieden , og Wagner skabte den tyske "store opera" med motiver fra den germanske middelalder.\nDen franske litterære romantik var splittet indtil 6875'erne da en distinkt forfattergruppe blev dannet: centaklet.  Under romantikken i Frankrig fandtes der flere kategorier af forfattere: eventyreren som Chateaubriand, misantropen som de Vigny, bohemer som Alfred de Musset og Gérard de Nerval , og den med psykologiske studier skabende intellektuelle som Victor Hugo og Stendhal. Hugo skulle tillige gå til efterverdenen som den der grundlagde den moderne ophavsret i og med Bernerkonventionen af 6866 – helt i overensstemmelse med den romantiske opfattelse af kunstneren. I sammenhæng med dette fik selv instruktøren en funktion som blev tillagt afgørende betydning.\nDen danske romantik havde sin inspiration i Tyskland. Der fandtes to hovedretninger opkaldt efter de byer, de centrerede sig i, Jena og Heidelberg. Grundlaget i Jena-romantikken var en panteistisk tankegang verden var gennemstrømmet af en universel ånd. Med filosoffen Schellings ord: Ånden sover i stenen, slumrer i planten, vågner i dyret og lever i mennesket. Denne form kaldes også universalromantikken.\nI romantikken fik flere kvindelige forfattere anerkendelse end tidligere. De bidrog til udviklingen af den psykologiske roman og den moderne kærlighedsroman. Til denne kreds hører Madame de Staël , Mary Shelley , George Sand , Bettina von Arnim og de mellem realisme, victorianisme og romantik svingende Jane Austen , George Eliot , Anne Brontë , Charlotte Brontë , Emily Brontë og Elizabeth Barrett Browning.\nDer er flere grunde til, at romantikken står som en stor periode i dansk litteratur. Tiden er præget af et Danmark i en presset situation som en følge af vores støtte til Napoleon. Den danske stat går bankerot i 6868 og mister Norge i 6869.\nMens realismen i hovedsagen var borgerskabets æstetik, blev romantikken idealisternes og utopisternes. De politiske og socioøkonomiske faktorer ledte til mere faste moderne politiske ideologier, i reaktion mod tidsånden eller indesluttet i den: konservatisme , liberalisme , anarkisme og socialisme. Af disse har især konservatismen sin grund i romantikkens ideer gennem den stærke fokus på at idealisere historien. I sammenhæng med den økonomiske nyordning skabtes det klassesamfund , som socialismen skulle opstå som en reaktion mod. Utilitarismen stammer som et særpræget element fra tiden, dets kritik mod romantikken til trods. De britiske digtere spredte anarkismens ideer i skønlitteraturen.\nRomantikken i Norge var en storhedstid inden for norsk kultur. Fremstående kunstnere som Johan Christian Dahl , Hans Gude og Adolph Tidemand er malere i strømningen, lige som forfatterne Henrik Wergeland og Johan Sebastian Welhaven.\nMange af den franske romantiks repræsentanter havde smertelige minder fra den franske revolution , for eksempel Charles Nodier. Chateaubriands selvbiografi behandler dette emne, ligesom nogle andre værker af ham. Hans generation skabte også den franske katolske konservatisme med repræsentanter som Joseph de Maistre, Maine de Biran, Hughes Felicité Robert de Lamennais og Louis Gabriel Ambroise de Bonald. Smerten over den forsvundne tidsalder og hyldningen af det voldsomme eventyr lader til at være nedarvet i en anden aristokrat Alfred de Vigny, som til slut foretrak et liv i isolation frem for at omgås samtidens intelligentsia.


Tisetvej 78, 8320 Mårslet - Tjek salgspris | Resights\nTisetvej 78, 8320 Mårslet\nBFE: 4244686ESR: 751-502753\nAarhus Kommune: Tander By, Tiset, 3g (Landzone)\nResights giver dig alle informationer om ejendommen på Tisetvej 78, 8320 Mårslet. Undersøg ejendommens seneste handelspris, offentlige vurdering, størrelse, ejerinfo og meget mere.\nEjendommen ligger på Tisetvej 78, 8320 Mårslet. Ejendommen har et bygningsareal på 85 m² og blev opført i 1926 på en 750 m² stor grund. Den sidste transaktion fandt sted den 24. januar 2005, hvor en eller flere privat(e) køber(e) erhvervede sig ejendommen i en almindelig fri handel til en værdi á 1,05 mio. kr. Ejendommen er af det offentlige vurderet til 1,15 mio. kr., hvoraf grunden udgør 240.400 kr.\nVillaen har et samlet bygningsareal á 85 m² og ligger placeret på Tisetvej 78, 8320 Mårslet. Den primære bygning, der er bygget i 1926, blev senest renoveret i 1975 og er lokaliseret på en 750 m² stor grund. Ejendommen har 5 værelser og har et BBR-areal på 110 m², hvoraf det hele er tinglyst.\nEjendommens hovedbygning er bygget i ét plan. Der er desuden en udnyttet tagetage, der udgør 25 m². Ser man på villaens køkken-, bade- og toiletfactiliteter, er der eget køkken med afløb, badeværelser i enheden og vandskyllende toilet i enheden. Bygningens ydervægsmateriale er lavet af mursten, mens tagmaterialet består af fibercement herunder asbest. Den primære anvendelse af ejendommen er til helårsbeboelse. I kalenderåret 2022 er ejendomsskatten (excl. bidrag og afgifter) 5.909 kr.\nSidste tinglyste handel er fra d. 28. februar 2005, hvor værdiansættelsen på villaen var 1,05 mio. kr. i en almindelig fri handel, hvor både køber(e) og sælger(e) var en eller flere privatperson(er). Det giver en kvadratmeterpris på 9.590 kr. Villaen er af det offentlige vurderet til 1,15 mio. kr., hvoraf grunden udgør 240.400 kr.\nHvem ejer Tisetvej 78, 8320 Mårslet?\nEn eller flere privat(e) ejer Tisetvej 78, 8320 Mårslet.\nHvor stor er Tisetvej 78, 8320 Mårslet?\nEnhedens BBR-areal er 110 m² på Tisetvej 78, 8320 Mårslet.\nHvornår blev Tisetvej 78, 8320 Mårslet opført?\nDen primære bygning blev opført i 1926 på Tisetvej 78, 8320 Mårslet.\nHvad er prisen på Tisetvej 78, 8320 Mårslet?\nPrisen var 1,05 mio. kr., da Tisetvej 78, 8320 Mårslet senest blev handlet i 2005.\nHvad er Tisetvej 78, 8320 Mårslet vurderet til?\n1,15 mio. kr. er vurdering på Tisetvej 78, 8320 Mårslet.\n1.150.000 DKKOffentlig vurdering


Indrykket 1. juni 2015 på Industri og håndværk\nTræinformations nye direktør overtager posten med dyb respekt\nEfter 33 år som direktør for Træinformation fratræder arkitekt Bjarne Lund Johansen og bliver afløst af Mikael Koch, der også er arkitekt.\nIndrykket 1. maj 2015 på Industri og håndværk\nSådan får du et fleksjob som håndværker\nDu kan komme i en situation, hvor det helt rigtige for dig ville være et fleksjob, og her får du den viden, der kan hjælpe dig på vej. Du skal dog forberede dig på, at det ikke er så nemt for håndværkere at få et fleksjob.\nIndrykket 1. april 2015 på Industri og håndværk\nFor få unge vælger de uddannelser i industrien, hvor der er ledige lærepladser - og stor efterspørgsel fra virksomhedernes side. Dansk Industri mener, at en del af løsningen er at hjælpe de unge til bedre at forstå de uddannelsesmuligheder, de har.\nIndrykket 1. marts 2015 på Industri og håndværk\nIndustrien skal gå nye veje for at skabe job\nDanmark har siden år 2000 mistet 30 procent af arbejdspladserne i industrien, og vi står til at miste yderligere 60-80.000 industrijob frem mod 2020. Derfor er der behov for at gå nye veje for at skabe job.\nIndrykket 1. februar 2015 på Industri og håndværk\nSkal du også til at arbejde med 3D-printere?\nFlere og flere virksomheder benytter sig af fremtidens teknologi i form af 3D-printere. Tilbage i 2012 viste en undersøgelse, at hver anden store virksomhed har egne 3D-printere, så hvis du ikke allerede arbejder med 3D-printere, skal du måske snart til at gøre det.\nIndrykket 1. januar 2015 på Industri og håndværk\nSmå udsving i byggebeskæftigelsen\nIfølge Danmarks Statistik lå byggebeskæftigelsen på 147.800 personer i tredje kvartal i år, og det er 300 lavere end i andet kvartal, når der tages højde for normale sæsonudsving. Det svarer til et fald på 0,2 procent.\nIndrykket 1. december 2014 på Industri og håndværk\nHallo – hvor er I lærlinge?\nIfølge en analyse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd havde kun 26 procent af 60.000 private virksomheder en lærling ansat i første kvartal 2013. Dansk Industri mener ikke, at det er af ond vilje, der ikke bliver ansat flere lærlinge – her mener man, at virksomhederne har svært ved at finde lærlinge og derfor ikke opretter pladserne.\nIndrykket 1. november 2014 på Industri og håndværk\nUnge har større risiko for at komme til skade\nUnge mellem 18 og 24 år har langt større risiko for at komme ud for en ulykke, når de befinder sig på jobbet, sammenlignet med deres ældre kolleger. Virksomhedens størrelse betyder ikke noget for, om sikkerheden er god eller dårlig – det handler ifølge en ekspert om, hvilken sikkerhedskultur der eksisterer netop der.\nIndrykket 1. oktober 2014 på Industri og håndværk\nIndrykket 1. september 2014 på Industri og håndværk\nUmuligt at finde en industritekniker i Midtjylland\nDet vrimler ind med nye kunder hos den midtjyske tandhjulsproducent, Niebuhr, og den administrerende direktør er begejstret, men samtidig også nervøs. Det skyldes, at det er nødvendigt med mere personale inden for feltet: En alvorlig mangelvare i Midtjylland.\nIndrykket 1. august 2014 på Industri og håndværk\nIndrykket 1. juli 2014 på Industri og håndværk\nVellønnede danske industrijob bliver erstattet med lavtlønsjob\nTendensen er klar: Der er en af-industrialisering i gang i Danmark og i de vestlige lande generelt. Det betyder, at der er forsvundet masser af danske industrijob og fortsat vil gøre det. De vellønnede industrijob bliver, ifølge en analyse, afløst af lavtlønsjob inden for især servicesektoren.\nIndrykket 1. juni 2014 på Industri og håndværk\nSkibsværfter mangler arbejdskraft\nMangel på arbejdskraft er blevet et stort problem blandt skibsværfterne i Nordjylland. Fordi det er så umuligt at finde den uddannede arbejdskraft, ser værfterne nu mod udlandet, hvor de forventer at hente en del af dette års nyansættelser.\nIndrykket 1. maj 2014 på Industri og håndværk\nDanmarks bedste murerlærling giver sin succes-opskrift\nI slutningen af januar 2014 blev 21-årige Anders Tonsgaard kåret som Danmarks bedste murerlærling ved DM i Skills. Hemmeligheden bag toppræstationen ligger i grundig forberedelse, og den fine titel lover godt for karrieren.\nIndrykket 1. april 2014 på Industri og håndværk\nSlaraffenland for lærlinge\nDet er langt fra nemt at få en lærlingeplads inden for byggebranchen, fordi mange virksomheder inden for faget ikke opretter dem. Femern A/S, som står for byggeriet af tunnelen under Femern Bælt har stillet krav om oprettelse af lærlingepladser, og derfor bliver der ansat lærlinge alle steder, hvor det er muligt.\nIndrykket 1. marts 2014 på Industri og håndværk\nTitusindvis af industrijob kan være på vej\nHvis virksomhederne lærer af industriens 153 oversete stjerner her i Danmark, kan der være titusindvis af nye industrijobs på vej, lyder det i en rapport fra regeringen.\nIndrykket 1. februar 2014 på Industri og håndværk\nNikotintyggegummi-succes skaber boom i arbejdspladser\nPå Fertin Pharma i Vejle går det stærkt med at spytte nikotintyggegummi ud af produktionsmaskinerne. Samme tempo ser man i ansættelserne. På under et år er der blevet ansat omkring 175 nye medarbejdere.\nIndrykket 1. januar 2014 på Industri og håndværk\nJobgaranti til alle der gennemfører kursus\nPå det private AMU-center TUC, der beskæftiger sig med transportbranchen, giver man jobgaranti til alle ledige, der gennemfører deres kurser. På to et halvt år har 2.550 været på kursus, og alle har fået job.\nIndrykket 1. december 2013 på Industri og håndværk\n41 til 60 af 109 resultater.


12 forlader frivilligt Business - her fortæller tre hvorfor\n12 forlader frivilligt Business – her fortæller tre hvorfor\n12 medarbejdere har fået frivillige fratrædelser på Berlingske Business, erfarer Journalisten. Her fortæller tre af dem hvorfor. »Det er min femte eller sjette fyringsrunde i de fem år, jeg har været på Berlingske,« siger Mads Kolby. »Vemodig beslutning,« siger Nils-Ole Heggland\nI hvert fald 12 medarbejdere på Berlingske Business har søgt og fået en frivillig fratrædelse, erfarer Journalisten. Redaktionen tæller cirka 60 medarbejdere.\nI skrivende stund er tillidsfolk og ledelse stadig ved at finde ud af, hvem der får frivillige fratrædelser og rokeres i Berlingskes store sparerunde.\nMen allerede nu står det klart, at Business-redaktionen bliver 12 mand mindre på grund af frivillige fratrædelser. Journalisten har talt med tre af redaktionens medarbejdere om, hvorfor de har valgt at gå.\nMin femte eller sjette fyringsrunde på fem år\nJournalist Mads Kolby traf sin beslutning, kort efter at sparerunden blev meldt ud. Det skete på et lukket medarbejdermøde i biografen Imperial, hvor avisens ledelse meddelte medarbejderne, at der skulle ske markante besparelser.\n»Det er min femte eller sjette fyringsrunde i de fem år, jeg har været på Berlingske, men det her er den eneste gang, jeg følte, en fratrædelse var aktuel for mig,« fortæller han.\nMads Kolby regner med at stoppe ved årsskiftet. Herefter får han fire måneders løn i godtgørelse ligesom ved en fyring.\nHan har både truffet beslutningen af personlige årsager, og fordi det er et godt tidspunkt at forlade huset.\n»Jeg har længe haft lyst til at prøve noget nyt. Det her er en god lejlighed, fordi der samtidig er stor usikkerhed om, hvad der skal ske fremover. Vi ved ikke, hvad belgiernes plan reelt er, og især på Business.dk er der udsigt til seks måneders usikkerhed. Det har været afgørende for mig,« siger Mads Kolby.\nIkke et kønt forløb\nBerlingskes tillidsmand Uffe Gardel fortalte tidligere til Journalisten, at han oplever, ledelsen har svigtet hans tillid. Han har også søgt og fået en frivillig fratrædelse, ligesom tillidsmand Maj Munk på BT.\nMads Kolby kan godt genkende den kritik, Uffe Gardel rejser.\n»Forløbet har ikke været kønt. Jeg savner, at ejerne selv eller bestyrelsesformanden stiller sig op og fortæller, hvad der skal ske i det her store strategiskift. Det eneste, vi har haft, er en midlertidig direktør og chefredaktionen, som selv har erkendt på medarbejdermødet, at de har et troværdighedsproblem,« siger han.\nHan tilføjer, at Journalistens interview med den nu fyrede koncernchef Lisbeth Knudsen, hvor hun også rejser en skarp kritik af mediehusets ledelse, rummede flere overraskelser for ham om forløbet i toppen. Han ønsker dog ikke at gå i detaljer med hvordan.\nKan du forstå, hvis mange andre har gjort som dig og søgt frivillig fratrædelse?\n»Der kan være mange grunde til at søge om en frivillig fratrædelse. For mig har det handlet om, at jeg gerne ville videre. Men jeg kan godt forstå, hvis mange er skuffede over situationen,« siger Mads Kolby.\nJeg er vokset op med avisen\nNils-Ole Heggland har også fået en frivillig fratrædelse fra Berlingske Business. Han har været glad for at arbejde på avisen.\n»Det er en vemodig beslutning. Jeg har været her seks et halvt år og synes, det er en god avis, som jeg også selv er opvokset med.«\n»Det er lidt opslidende at være et sted, hvor der jævnligt er fyrings- og sparerunder. Det har der været nærmest en gang om året.«\nNils-Ole Heggland har især dækket ejendomsstoffet på Business-redaktionen. Han håber at finde et nyt job, hvor han kan blive i den niche.\n»Jeg vil gerne finde et andet job, hvor jeg stadig skal skrive erhvervsjournalistik, og helst noget om byggeri og ejendomme. Men det kan også være inden for kommunikation, det er svært at sige.«\nFrygtede en amputeret tv-gruppe\nKatrine Overgaard har arbejdet på Berlingske Business i knap fire år og har også fået en frivillig fratrædelse.\nHun har siddet i radio- og tv-afdelingen og blandt andet arbejdet med det samarbejde mellem Berlingske og TV 2, som lukkes i forbindelse med sparerunden.\n»Hvis ikke jeg blev fyret, så havde jeg lidt svært ved at se min rolle i den nye organisation. Jeg var lidt bange for at havne i en amputeret tv-gruppe i et hus, der ikke satser på tv mere. Derfor valgte jeg at søge en frivillig fratrædelse.«\nHun besluttede sig onsdag i sidste uge efter at have drøftet det med tillidsmand Uffe Gardel.\nUndrer sig over forløbet\nKatrine Overgaard vil bruge perioden med løn til at overveje, hvad hun vil lave nu.\n»Jeg har overvejet, hvad der kunne være af interessante muligheder. Enten at arbejde med tv eller at styrke det stofområde, jeg har.«\nKatrine Overgaard undrer sig ligesom Mads Kolby over forløbet.\n»Der er ingen tvivl om, at det har set underligt ud. Vi havde en sparerunde for få måneder siden og har ansat en række nye medarbejdere siden. Jeg kan godt undre mig over, at topledelsen vil tage ejerskab til de beslutninger, der træffes, for det virker, som om det meste kommer fra Belgien.«\nRos til egen chef\nHun understreger dog, at hendes egen chef på Business-redaktionen har været fair.\n»Min chef har gjort alt, hvad han kunne for at holde os opdaterede, så ham er jeg ikke utilfreds med,« fastslår hun.\nKatrine Overgaard føler sig ikke så præget af de hyppige sparerunder på Berlingske.\n»Jeg er del af den generation af journalister, hvor sparerunder er blevet et vilkår. Jeg var del af det, man kaldte ”champagneårgangen”, fordi der var jobs overalt. News startede, og gratisaviserne kom. Men siden har jeg stort set oplevet en fyringsrunde om året alle de steder, jeg har været. Det skete, da jeg var i DR, da jeg var i Nykredit, og det er sket på Berlingske. Jeg lader mig ikke gå på af det, for jeg har aldrig oplevet andet.«\nUsikkerhed spiller ind\nKatrine Overgaard tror, usikkerheden har påvirket medarbejderne på Business-redaktionen – og at det kan være derfor, så mange har søgt frivillige fratrædelser.\n»Jeg blev overrasket over, at det er så massivt på Business-redaktionen. Jeg tror, en del af forklaringen kan være, at man har svært ved at se præcis, hvordan det kommer til at se ud, når vi er på den anden side. Den usikkerhed spiller ind.«\nJournalisten har været i kontakt med chefredaktør Tom Jensen for at høre hans svar på kritikken af forløbet. Han ønsker ikke at udtale sig om interne forhold.\nDR-ansatte fik besked på at droppe musik fra pigekoret efter krænkelsessag


Hastighedsoptimering - Gør din hjemmeside hurtigere nu | iProspect\nGør din hjemmeside hurtigere med hastighedsoptimering\nmar 18, 2020 · Denmark dk\nDu kender det sikkert allerede. Du har klikket dig ind på en hjemmeside, og du venter på at kunne bruge den. Og venter. Hvis siden ikke er klar stort set med det samme, får vi lyst til at forlade siden igen. Et enkelt sekund kan have store betydninger for din trafik og evne til at konvertere. Derfor skal du arbejde med hastighedsoptimering.\nHastighed er blevet min kæphest – og med god grund\nOn-page performance og load-tider bliver ofte negligeret fremfor store billeder, smarte widgets og diverse standard scriptpakker. Mange får heller ikke kigget på mobilvarianten af sitet, der ofte tynges af store billeder.\nDette på trods af, at hastighed bliver evigt vigtigere i performance marketing. Ikke kun i forhold til SEO og placeringer, men også landingpage experience, der påvirker de betalte annoncer, samt konverteringer. Så hvis du arbejder med konverteringsoptimering, bør du også kigge på hastighedsoptimering.\nAllerede før brugeren kommer ind på din hjemmeside, har sidens page speed påvirket dine resultater. Optimerede sider foretrækkes af Google, fordi det er med til at påvirke brugeroplevelsen positivt. For de organiske resultater kommer det til udtryk igennem bedre placeringer.\nBedre placeringer giver typisk flere kliks og større synlighed. Er din hjemmeside afhængig af organisk trafik, bør hastighed være meget højt på ønskesedlen – og prioriteringslisten.\nKonverteringer påvirkes med op til 20% uanset kanal, hvis der bare er et sekund ekstra i load-tid. Bounce raten påvirkes også. Desuden skaber det et dårligt image for dit brand – har kunden først opgivet sit køb én gang, er det de færreste kunder, der kommer igen og giver dig en anden chance.\nHvis du vil se industri-benchmarks for mobilhastighed, kan du gøre det via linket - dog kun for USA, Tyskland, Japan og England lige nu.\nI de fleste tilfælde er resultaterne dermed til at føle på, hvis du arbejder aktivt med hastighedsoptimeringer.\nHvor starter man med hastighedsoptimering?\nDer er mange muligheder at teste hastigheder på. Googles PageSpeed Insights er gratis og baserer data på Lighthouse-teknologien, der henter reelle data ind gennem Chromium browsere. Der er til gengæld ikke mulighed for tilpasning af geografi.\nPingdom og GTmetrix tillader, at du tester fra London og Frankfurt (tætteste placeringer i skrivende stund), men koster også lidt. WebPageTest er også gratis og tilbyder geo-testing, men det er ikke så brugervenligt mht. anbefalinger.\nUanset hvad du vælger som et go-to værktøj er det vigtigt at holde dig til én sandhed. Vælg det værktøj, der udfylder dine behov og budgetter bedst, og hold dig til det i dine optimeringsprojekter.\nFørste gang du kører en side gennem værktøjet, kan der komme en masse tiltag frem. Det kan virke overvældende i første omgang – de betalte værktøjer går typisk i dybden, hvor Insights holder sig til mere grundlæggende optimeringsmuligheder.\nHerunder er nogle af de udfordringer, vi oftest ser.\nDa responsive design-bølgen skyllede ind over os som følge af Google Mobile First update glemte rigtigt mange at kigge nærmere på den mobile oplevelse. Resultatet af dette ser vi, når vi tester hastighed på mobile enheder.\nDe store, flotte billeder er intet problem for en kablet forbindelse på kontor-computeren. Men for brugeren, der står på en mid-range mobiltelefon på 3G-netværk, er historien måske en anden.\nOptimering af billeder:\nBrug eventuelt forskellige filer til mobil og desktop\nBrug det rigtige format (Der er forskel på PNG, JPEG og Webp)\nHvis du vil læse mere om optimering af billeder, er der en god guide til image optimization hos Google Developers.\nAlt for mange elementer udløber for tidligt, så de skal hentes forfra, når din kunde besøger hjemmesiden igen. I langt de fleste tilfælde kan cachetiden sagtens sættes op og hjælper derigennem til at få hentet siden hurtigere for dine genbesøgende. Det giver en bedre oplevelse for dine trofaste kunder.\nOptimering af browser cache:\nAlle helt statiske elementer (logoer, stylesheets, etc.) kan med fordel sættes til et år\nDynamiske elementer, der bliver udskiftet løbende (typisk produkter), kan sættes til en uge\nDet kan ofte betale sig at arbejde med både CSS og JS på sitet. Script-optimering bliver typisk mere relevant, jo større og mere komplekst et site, du har.\nEr der site-wide script-pakker, der kun bruges på enkelte sider? Er der beregnere, eller effekter der blokerer resten af siden? Bruges der uhensigtsmæssigt meget tid på at hente og parse dem?\nArbejdet med scripts kan være besværligt og kræver ofte hjælp fra en udvikler – men det er en investering, der er med til at skabe fordelen overfor dine konkurrenter, der ikke investerer i teknisk SEO.\nOptimering af scripts:\nAuditér for render-blocking JS\nServeren kan være en skjult hindring for din performance. Det er efterhånden billigt at få sin hjemmeside hostet, men kvaliteten kan også være derefter.\nDen optimale responstid for serveren er 200 ms eller under. Har du styr på, hvor din server fysisk er placeret? Nogle gange er den end ikke på samme kontinent som dine kunder. Er den hurtig nok til at håndtere elementerne på din hjemmeside?\nOptimering af server:\nVælg en server tæt på dine kunder\nBekræft, at den kan håndtere alle dine elementer (beregner, scripts, etc.)\nHar din hjemmeside allokeret nok ressourcer fra den? (båndbredde og plads)\nDet er dog altid en god ide at kende til placeringen af ens servere - ikke kun i forbindelse med hastighedsoptimering.\nFå de bedste load-tider og god page speed\nUdvikleren er din bedste ven, når der skal optimeres for hastighed. Ofte kræver det ændringer i kildekoden eller CMS for at opnå det bedste resultat, ligesom det også er en løbende indsats.\nLøb forsiden og de kritiske sider igennem et hastighedsværktøj, og tag dialogen med din udvikler om scripts, beregnere og de mere avancerede tiltag, såsom lazy load, deferring og prefetch.\nDer er et hav af muligheder for at optimere på hastighed, og korrekt optimering giver en meget vigtig konkurrencemæssig fordel med hensyn til både synlighed og konverteringer.\nSenior SEO Manager ·


Online Casino > Vigtige Online Casino Kendetegn > Loyalitetsprogram\nOnline casinoer tager deres spilleres loyalitet alvorligt, og tilbyder loyalitetsprogrammer, også kendt som spiller belønning programmer, der belønner spillerne jo mere de spiller og tilbyde dem specielle kampagner, højere bonusser og forskellige gaver. De gør det, fordi konkurrencen i online casino industrien er meget hård og i dag har spillerne over tusind forskellige online casinoer at vælge imellem.\nDe fleste online casinoer annoncerer detaljerede oplysninger om deres loyalitetsprogrammer og belønninger der tilbydes VIP spillere på deres hjemmeside, så spillerne på forhånd kan kontrollere om det er et online casino, de ønsker at spille ved.\nLoyalitetsprogrammet virker normalt ved at spillerne indsamler belønnings point, også kendt som comp point, mens de spiller. Jo mere en spiller spiller og sætter som indsatser, desto flere point indsamler de. Spillere kan indløse deres point til frie penge der kan bruges til at spille deres favorit casino spil, værdifulde merchandise og gratis turnerings indgangs indsatser.\nDe store online casinoer vil også tilbyde deres loyale spillere en hurtigere udbetalings procedure, personlige account managere, der vil være til rådighed for at besvare enhver forespørgsel og mange andre fordele, der varierer fra casino til kasino.\nHer er vores liste over top online casino bedømt ud fra deres loyalitetsprogrammer:


Barnepige, Barnepige, 21 år, Hurup Thy, Danmark\nLine, 21 År\nBarnepige, 7760 Hurup Thy, Danmark\nBor i 7760 Hurup Thy, Danmark\nonsdag 09. okt 2019\nLINE EGNE BESKRIVELSE\nHej, mit navn er Line. Jeg er i gang med mit andet sabbatår. Jeg er en meget smilende og imødekommen pige, med masser af gåpåmod. Jeg kan rigtig godt lide at være samme med børn, og er selv opvokset med en mor der har været dagplejemor.\nJeg har tidligere erfaring med børnepasning fra alderen 2 - 9 år, så det ligger ikke uvant til mig.\nJeg er meget fleksibel ang mødetider, opgaver eller hvad der nu skulle opstå.


LAG Halsnæs-Gribskov har uddelt midler fra LAG puljen – KATTEGAT.NU\n’Vi har nu igen uddelt LAG-midler i 2022.’ udtaler Peter Plant, formand for LAG Halsnæs-Gribskov.\n’Vi har allerede næste ansøgningsfrist til LAG midler den 1. maj 2022, det bliver sidste gang vi deler ud, for fremover skal en ny aktionsgruppe dele midler ud. Første skridt til at danne den nye aktionsgruppe bliver på tirsdag den 5. april kl. 19 i Gjethuset, hvor Bolig- og Planstyrelsen kommer og orienterer om hvordan man opretter en sådan. Den nye aktionsgruppe vil dog først kunne komme i gang med arbejdet til næste forår, så hvis man sidder med et projekt i maven så er det afsted nu til et af vores projekt sparringsmøder, som vi holder onsdag den 20. april 2022 i Halsnæs og torsdag den 21. april 2022 i Gribskov.’\n(udgivet d. 1 apr. 2022)


Forskel mellem versioner af "FN's Verdenserklæring om Menneskerettighederne" - Wikipedia, den frie encyklopædi\nForskel mellem versioner af "FN's Verdenserklæring om Menneskerettighederne"\nFN's Verdenserklæring om Menneskerettighederne (redigér)\nVersionen fra 15. dec 2010, 15:59\n8.970 bytes tilføjet , for 9 år siden\nVersionen fra 14. nov 2010, 07:18 (redigér)\nm (robot Tilføjer: hif:Universal Declaration of Human Rights)\nVersionen fra 15. dec 2010, 15:59 (redigér) (fjern redigering)\n* [[Den Europæiske Menneskerettighedskonvention]]\n* [[Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol]]\nMenneskerettighederne er fastsat i erklæringen\nDe følgende gengiver artikler i erklæringen, som beskrevet de særlige menneskelige rettigheder, som er anerkendt i erklæringen. \nEnhver har krav på alle de rettigheder og friheder, som nævnes i denne erklæring, uden forskelsbehandling af nogen art, såsom race, farve, køn, sprog, religion, politisk eller anden anskuelse, national eller social oprindelse, formueforhold, fødsel eller anden samfundsmæssig stilling. Desuden må der ikke skelnes på grundlag af de politiske, retslige eller international status i det land eller område, hvor en person hører, hvad enten det er uafhængigt, under formynderskab, ikke-selvstyrende område, eller under nogen anden begrænsning af suverænitet.\nIngen må holdes i slaveri eller trældom; slaveri og slavehandel er forbudt i alle deres former.\nIngen må underkastes tortur eller grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf.\nEnhver har ret til overalt at blive anerkendt som en person, før loven.\nEnhver har ret til en fyldestgørende oprejsning ved de kompetente nationale domstole for handlinger, der krænker de fundamentale rettigheder, som forfatningen eller loven giver.\nEnhver har under fuld ligeberettigelse krav på en retfærdig og offentlig behandling ved en uafhængig og upartisk domstol, ved fastsættelsen af hans rettigheder og forpligtelser og med enhver kriminel sigtelse mod ham.\nEnhver, der anklages for et strafbart forhold, har ret til at blive anset for uskyldig, indtil hans skyld er bevist i henhold til lov ved en offentlig retshandling, hvorunder han har fået alle de nødvendige garantier for hans forsvar.\nIngen må anses for skyldig i noget strafbart forhold på grund af en handling eller undladelse, der ikke udgør en strafbar i henhold til national eller international ret på det tidspunkt, da den blev begået. Der skal heller ikke kunne idømmes strengere straf end den, der var gældende på det tidspunkt, da det strafbare forhold blev begået.\nIngen må underkastes vilkårlig indblanding i private forhold, familie, hjem eller korrespondance, ej heller for angreb på ære og omdømme. Enhver har ret til lovens beskyttelse mod sådan indblanding eller angreb.\nEnhver har ret til fri bevægelighed og ophold inden for hver stats grænser.\nEnhver har ret til at forlade ethvert land, herunder deres eget, og til at vende tilbage til deres land.\nEnhver har ret til at søge og få tilstået i andre lande asyl mod forfølgelse.\nDenne ret må ikke påberåbes i tilfælde af anklager, der virkelig hidrører fra ikke-politiske forbrydelser eller fra handlinger i strid med de formål og principperne i De Forenede Nationer.\nMænd og kvinder fuld alder, uden nogen begrænsninger på grund af race, nationalitet eller religion, har ret til at gifte sig og stifte en familie. De har krav på lige rettigheder med hensyn til ægteskab, under ægteskabet og ved dettes opløsning.\nÆgteskab skal kun kunne indgås med begge parters frie og fulde samtykke vordende ægtefællers.\nFamilien er samfundets naturlige og fundamentale enhedsgruppe samfundet og har ret til beskyttelse af samfundet og staten.\nEnhver har ret til tanke-, samvittigheds-og religionsfrihed: denne ret omfatter frihed til at skifte religion eller tro og frihed til enten alene eller i fællesskab med andre, offentligt eller privat at udøve sin religion eller tro gennem undervisning, praksis , tilbedelse og overholdelse.\nEnhver har ret til menings-og ytringsfrihed; denne ret omfatter frihed til at hævde sin opfattelse uden indblanding og til at søge, modtage og meddele oplysning og tanker ved et hvilket som helst meddelelsesmiddel og uanset landegrænser.\nEnhver har ret til frit at deltage i fredelige forsamlinger og foreningsfrihed.\nIngen kan tvinges til at tilhøre en forening.\nEnhver har ret til at deltage i regeringen i deres land, direkte eller gennem frit valgte repræsentanter.\nEnhver har ret til lige adgang til offentlige service i deres land.\nVilje i befolkningen skal være grundlaget for regeringens myndighed; denne vilje skal tilkendegives gennem periodiske og virkelige valg med almindelig og lige valgret og skal udøves gennem hemmelig afstemning eller tilsvarende frie afstemningsmåder.\nEnhver har som medlem af samfundet, har ret til social tryghed og har krav på, gennemføres ved nationale foranstaltninger og internationalt samarbejde og i overensstemmelse med organisationen og ressourcer i hver stat, om de økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder uundværlige for hans værdighed og den frie udvikling af hans personlighed.\nEnhver har uden forskelsbehandling, har ret til lige løn for lige arbejde.\nEnhver, der arbejder, har ret til et retfærdigt og gunstigt vederlag, der sikrer ham selv og hans familie et værdigt liv for den menneskelige værdighed, og suppleres om nødvendigt, med andre former for social beskyttelse.\nEnhver har ret til hvile og fritid, herunder en rimelig begrænsning af arbejdstiden samt regelmæssig ferie med løn.\nEnhver har ret til en levestandard, der kræves for sundhed og velvære af sig selv og hans familie, herunder til føde, klæder, bolig og lægehjælp og de nødvendige sociale goder og ret til tryghed i tilfælde af arbejdsløshed, sygdom , handicap, enkestand, alderdom eller andet tab af levebrød under omstændigheder uden for hans kontrol.\nMødre og børn har krav på særlig omsorg og hjælp. Alle børn, uanset om de er født i eller uden for ægteskab, have den samme sociale beskyttelse.\nEnhver har ret til undervisning. Undervisningen skal være gratis, i det mindste på de elementære og grundlæggende trin. Elementær undervisning skal være obligatorisk. Teknisk og faglig uddannelse skal gøres almindeligt tilgængelige og videregående uddannelser skal der være lige adgang for alle på grundlag af fortjeneste.\nUndervisningen skal tage sigte på den fulde udvikling af den menneskelige personlighed og på at styrke respekten for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder. Den skal fremme forståelse, tolerance og venskab mellem alle nationer og racemæssige og religiøse grupper, og den skal fremme De forenede Nationers arbejde til fredens bevarelse.\nForældre har førsteret til at vælge den form for undervisning, skal have deres børn.\nEnhver har ret til frit at deltage i samfundets kulturelle liv i lokalsamfundet, for at nyde kunst og til at blive delagtiggjort i videnskabens fremskridt og dens goder.\nEnhver har ret til beskyttelse af de moralske og materielle interesser, der hidrører fra al videnskabelig, litterær eller kunstnerisk frembringelse, som han er ophavsmanden.\nEnhver har krav på en social og international orden, i hvilken de rettigheder og friheder, som nævnes i denne erklæring kan realiseres fuldt ud.\nEnhver har pligter overfor samfundet, der alene frie og fulde udvikling af hans personlighed er muligt.\nUnder udøvelsen af sine rettigheder og friheder er enhver kun underkastet de begrænsninger, der er fastsat i loven alene med det formål at sikre skyldig anerkendelse af og respekt for de rettigheder og friheder, og at opfylde de retfærdige krav, som moralen, den offentlige orden og den generelle velfærd i et demokratisk samfund.\nDisse rettigheder og friheder må i intet tilfælde udøves i strid med de formål og principperne i De Forenede Nationer.\nIntet i denne erklæring må fortolkes som givende nogen stat, gruppe eller person til at indlade sig på nogen virksomhed eller foretage nogen handling, der tilsigter at nedbryde nogen af de rettigheder og friheder, som nævnes heri.\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/wiki/Speciel:MobileDiff/4646178"


Klæd dig rigtigt i kulden | CCMR - Coco Crazy Monkey Race\nCCMR - Coco Crazy Monkey Race\nHjem » Praktiske ting\nKlæd dig rigtigt i kulden\nSkrevet af admin, Søn, 14/10/2007 - 20:08\nUdstyret er vigtigt når man dyrker udendørs sport om vinteren. Skal man bruge hue eller ej. Kunststof eller uld. Tykke eller tynde lag?\nAf Leif Vanggaard, stabslæge, direktør i Arktisk Institut\nMennesket er et svedende tropisk dyr! Inden for tøjet, helt ind til huden, har vi et fugtigt tropisk klima: Cirka 30 ºC og høj luftfugtighed. Hvis vi var nøgne, ville vi kun kunne overleve i en smal zone omkring ækvator. Dette oprindelige klima søger mennesket altid at bevare. Uden at tænke over det vil en grønlænder, en dansker og en afrikaner alle klæde sig så de tæt på kroppen bevarer et tropisk klima. Det er ganske enkelt formålet med vores tøj.\nBevar den rette kropstemperatur\nNår man bliver kold, kan muskel- og ledskader opstå. Men så længe man er fysisk aktiv, er det som regel ikke nødvendigt med en særlig stor beskyttelse mod kulden. Faktisk er den største fare at have for meget eller forkert tøj på - fordi man så kan blive våd af sved. Og vådt tøj yder ikke den nødvendige beskyttelse mod kulden.\nUnder sport, hvor kroppen er varm, kan legemstemperaturen kun reguleres ved fordampning af vand (sved) fra hudoverfladen. Det er derfor vigtigt at anvende tøj der kan transportere sveden væk fra kroppen.\nDesuden må man efter behov afkøle sig så man så vidt muligt undgår at svede. Særlig vigtig for afkølingen er hoved, hænder og underarme. Man kan afgive megen varme blot ved at tage huen af eller blotte underarmene. Omvendt er huen vigtig hvis man fryser. Varmetabet fra hovedet er\nnemlig betydeligt og mærkes næsten ikke.\nHvordan skal man klæde sig på?\nTre faktorer spiller sammen når man er fysisk aktiv i koldt vejr: Ydertemperaturen, beklædningens isolerende egenskaber og endelig aktiviteten. Forskellige typer udendørs sport stiller naturligvis hver deres krav til tøj og fodtøj. Under alle omstændigheder skal påklædningen både beskytte mod klimaet og sikre den størst mulige komfort under aktiviteten.\nEn typisk udebeklædning består af tre lag, der alle indvirker på hinanden: Klimalaget (det yderste vind- og vejrbeskyttende lag), termolaget (et eller flere isolerende lag), og det inderste hygiejniske lag.\nDet inderste lag\nInderlaget helt ind til huden spiller den største rolle under fysisk aktivitet. Materialet skal sikre at sveden transporteres væk fra huden. Moderne materialer som polypropylen er effektive. Polypropylen-undertøj er elastisk og sidder helt tæt til kroppen. Det sikrer en afkøling tæt på\nhuden. De klassiske materialer, bomuld og uld, foretrækkes dog stadig af mange.\nOver undertøjet skal anvendes et materiale der kan opsuge den sved der ikke direkte fordamper på kroppen.\nDet mellemste lag\nTermolaget (bluser, sweatre osv.) skal i et eller flere lag varme os. Uld yder god isolation fordi uldfibrene kan holde fast på små lommer af stillestående luft. Det samme gælder for bomuld, men når bomuld bliver vådt, retter de små fibre sig ud, og isolationen forsvinder. Der findes\nkunstmaterialer hvis egenskaber ligner uldens. De har den videre fordel at de er lette at vaske, og de tørrer hurtigt.\nSåkaldte fleece-materialer isolerer godt så længe de er tørre. Men se på kvaliteten, for mange af dem er så åbne i materialet at selv en lille smule vind vil blæse den stillestående isolerende luft bort.\nDet yderste lag\nKlimalaget består af hue, jakke, bukser, vanter, sokker og fodtøj. I streng kulde ligger op mod 3/4 af tøjets beskyttende evne i designet frem for materialevalget. En smart skijakke eller løbedragt er fristende, men designet bør altid understøtte funktionen. Er tøjet let at trække af og på, er lynlåse og lommer velplacerede og lette at betjene osv.\nDe moderne vindtætte materialer er gode. De standser vinden, og hjælper dermed termolaget i at fastholde den stillestående luft. Materialer med en såkaldt vandtæt, men alligevel dampgennemtrængelig membran er på mode. I vådt dansk vejr kan disse stoffer være gode som regntøj for en jæger der sidder stille. Men for mere voldsomme sportsgrene synes stofferne ikke at have væsentlige fordele frem for en let vind - og vandtæt jakke.\nGode kolde råd\nNår du vælger beklædning: Gør op hvor (klima) og hvad (sportsgren) beklædningen skal bruges til. Er der særlige krav til farve, slidstyrke eller andet? Byg herefter op indefra og ud - lag for lag.\nVælg den rette størrelse. Der skal altid være plads til en sweater mere. Ærmer og ben i tøjet skal være vide nok til at man kan trække et ekstra sæt tøj på under overtøjet.\nAfprøv tøjet inden du køber. Lav et ”gymnastikprogram” med fuld påklædning for at se om de forskellige materialer kan arbejde fornuftigt sammen. Gå ned i hug og stræk op til loftet. Tøjet skal blive siddende.\nUndersøg tøjets ventilationsmuligheder. Er lynlåsene dobbeltvirkende? Kan de åbnes uden de flagrer? Ellers kan de med kolde fingre være svære at lukke.\nDet vigtigste er at man kan komme af med varme når man har behov for det. Brug materialer der transporterer sveden væk fra kroppen. Tænk i ”af og på-princippet”. Hav vanter, hue, sokker, halstørklæde og evt. bluse klar til at tage af og på alt efter din egen temperatur.\nTænk primært på hoved og hals, hænder og fødder. Det er her du hurtigt kan komme af med varmen - eller få den igen. Det er også her de alvorlige kuldeskader sætter ind.\nFor vanter/handsker gælder det at materialerne let skal kunne tørres. Hellere en vindtæt overtræksvante over et par tynde handsker, end en handske/vante med et påsyet foer. Fodtøjet skal først og fremmest passe. Hellere to par sokker end for småt fodtøj. Tæerne skal kunne bevæges.\nEfter sportsaktiviteten skal man pakkes ind. Især vil fordampningen fra vådt tøj være alvorlig. Skift til tørt! Husk at du har brug for meget større beskyttelse mod kulden når du ikke er fysisk aktiv.\nOplysningerne på denne side stammer fra "Krop og Fysik"s hjemmeside. Artiklen har\nværet bragt i "Krop og sport" nr. 4 - 2003. Ophavsretten tilhører forfatteren Leif Vanggaard og er gengivet med tilladelse fra "Krop og Fysik" samt forfatteren 3.2.2005.\nDet originale materiale findes på Krop og Fysiks hjemmeside.\n‹ Forebyggelse af vabler op Pak din rygsæk rigtigt ›\nCopyright 1994-2019 Coco Crazy Monkey Race\nEn del af Frie Fugle - Blå spejder i Odense


Spareslusning | Information\nEn tilståelsessag er det. I januar i år vedgik finansminister Claus Hjort Frederiksen over for DR Nyheder, at Hjort ville finde billigere løsninger på folkeskolens indslusning af ikkedansktalende børn, først og fremmest flygtninge. Efter reglerne skulle disse børn i ’modtageklasser’ med højst 12 elever, indtil de har lært så meget dansk, at de kan udsluses til almindelige klasser.\nKL anslog da, at der i år kommer omkring 9.000 nye flygtninge- og familiesammenførte børn til folkeskolerne. Hjort stillede i udsigt, at han med kommunerne ville forhandle om, »hvordan vi kan smidiggøre reglerne for bl.a. modtageklasser«.\nOg smidiggjort er reglerne blevet. Under forårets forhandlinger mellem regeringen og KL blev det aftalt, at kommunerne selv kan bestemme, om børnene skal begynde i en modtageklasse eller i en almindelig klasse, dog med særundervisning ved siden af, især i sprog. En rundspørge fra DR viser nu, at 19 ud af 60 kommuner fra skolestart i august har valgt at sende alle eller nogle af kommunens flygtninge direkte i folkeskole.\nDet giver en besparelse, fordi kommunerne får et fast beløb pr. flygtningebarn, uanset hvilken klassestart.\nKommunerne sværger, at det ikke er besparelser, de går efter, men børnenes tarv. Til DR siger næstformand i Varde Kommunes Udvalg for Børn og Undervisning, Kjeld Jacobsen (V), som har været med til at nedlægge modtageklasserne: »Denne her beslutning vil få integrationen op i et højere gear, fordi der ikke er nogen, som er bedre til at lære børn end andre børn selv.«\nModsat erklærer Andreas Rasch-Christensen, forskningschef på VIA University College i Midtjylland: »Flygtningebørn bliver altså ikke integreret af, at man bare sender dem hurtigst muligt ud i en folkeskoleklasse.«\nLærerforeningsformand Arne Bondo Christensen taler om »kortsigtet sparepolitik« og et endnu større pres på den enkelte folkeskolelærer.\nRisikoen ved sparepolitikken er åbentlyst, at den taber flygtningebørn på gulvet, og at den fjerner så megen lærerindsats fra de dansktalende børn, at deres forældre ender med at søge privatskoler. Ingen af disse følger er de sparede penge værd.\n27. juli, 2016 - 18:21\nHvor mange flygtningebørn i den undervisningspligtige alder er der i Danmark?\n27. juli, 2016 - 19:05\nDen højtbesungne humane flygtningepolitik er en national løgn\nEr bange for, at det har de garanteret heller ikke styr på – nogle af de uledsagede flygningebørn forsvinder igen sporløst, og det har de gjort i større og større antal siden i hvertfald 2004, og ingen ved hvorhen –\n27. juli, 2016 - 19:18\nJeg kan forstå at flygtningebørn direkte i folkeskoleklasse kan være en udfordring for læreren, men jeg tror da det er en udmærket integrationsmetode, hvis ellers eleven er nogenlunde normalt fungerende.\nLærerne kan vel få coaching fra en ekspert efter behov.\n28. juli, 2016 - 08:16\nAt danske forældre skulle fjerne deres børn fra skoler hvor der skulle komme et par flygtninge tror jeg ikke på, men når 40/50 % af eleverne har udenlandsk baggrund så tipper båden og så flytter man ungerne uanset hvilket parti man stemmer på. Se bare på Nørrebro og her er det ikke flygtningebørn der dominerer, men børn der er født i DK og over 75 % af alle "danske" børn går i privatskole der.


Her er starten på en grøn havnepark | stiften.dk\nHer er starten på en grøn havnepark\nSådan kunne en havnepark på Pier 2 bag Navitas komme til at se ud - med Domes of Visions som lidt af et samlingspunkt.\nBag Navitas og Bestseller gror der tomater og solsikker i blomsterkasser, der bliver dyrket svampe i kaffegrums, og ned mod bugten er der vokset små græsklædte bakker frem. Det hele er midlertidigt - men drømmen er en permanent, grøn havnepark med Domes of Visions som samlingspunkt. Måske er der ikke så langt fra drøm til virkelighed.\n03 sep. 2017 kl. 08:30\nAARHUS: En havnepark med lave græsklædte bakker, træer, buske, småsøer og bænke. Med læ-steder og måske en lille sandstrand. På Pier 2 - helt ude mod bugten bag Navitas og Bestseller.\nSådan lyder visionen fra en gruppe mennesker, der allerede i dag er rykket midlertidigt ind på området med byhaver i form af plantekasser, hvor 50 mennesker dyrker alt fra egne krydderurter over blomster til tomater og porrer. Hvor der i et par containere bliver dyrket svampe i kaffegrums fra Latinerkvarterets caféer, og hvor der allerede er skabt de første græsklædte småbakker helt ned mod bugtens vand.\nOmrådet huser i dag også det kuppelformede forsøgsbyggeri Dome of Visions, som man drømmer om, kan få lov til at blive stående som et landmark for parken - og som mødested og moderne forsamlingshus.\nOg måske er der ikke så langt fra vision til virkelighed.\nNetop når man planlægger en tættere by, er det endnu mere vigtigt, at vi indtænker natur og grønne åndehuller i byudviklingen\nJonatan Marcussen, idémand til havneparken\nJonathan Markussen har ligesom omkring 50 andre plantekasser stående i haven på Pier 2, hvor de dyrker blomster, krydderurter og grøntsager. Det er her mellem plantekasserne, at idéen om en havnepark er vokset frem.Foto: Kim Haugaard\nNatur i urban jungle\nSelv om kommunen planlægger på et tidspunkt at sælge en byggegrund bag Bestseller til et lavt byggeri, er der stadig masser af plads tilbage yderst på Pier 2.\nDels er der her et større område i spidsen af pieren, hvor kommunen for længst har besluttet, at der ikke må bygges, fordi det vil forstyrre kigget fra den nye havneplads mod bugten og Mols. Dels er der et område bag Navitas, som kommunen har tænkt skulle skæres af pieren for at give Navitas endnu mere karakter af en ø. Men man kan også lade være med at skære og i stedet lade området blive del af havneparken.\n- Vi skal tænke det grønne element ind i de bynære havneområder. Skabe lidt natur i den urbane jungle. Et sted, der er afstressende for mennesker at opholde sig, som kan give lidt dyreliv inde i byen, og som samtidig kan optage en del af den stigende mængde regnvand, siger Jonatan Marcussen.\nHan er projektleder i Mejlgade LAB, der er en NGO for grøn omstilling og en af drivkræfterne i arbejdet med at skabe et grønt område på Pier 2.\nAllerede i dag har området en smule parkkarakter med de små, grønne bakker og siddepladser helt ned mod vandet.Foto: Kim Haugaard\nBlåt og grønt\n- Det er rigtig fint med alle kanalerne efter hollandsk tradition, men det er vigtigt også at få et grønt element ind i de bynære havnearealer. Netop når man planlægger en tættere by, er det endnu mere vigtigt, at vi indtænker natur og grønne åndehuller i byudviklingen, siger Jonatan Markussen.\nHan mener, at vi som borgere skal blive bedre til at sige ja og være positive overfor byens udvikling og blande os i byudviklingen med vores egne idéer.\nSom for eksempel havneparken på Pier 2, som er en idé, han og andre har arbejdet med gennem et par år.\n- Lige nu stiller kommunen pladsen her til rådighed for os midlertidigt, men jeg fornemmer en vis positiv stemning for, at vi kan udvikle det til en permanent havnepark, siger Jonatan Marcussen.\nOg det er måske ikke helt galt fornemmet.\nDet grønne og det blå mødes i det små for enden af Pier 2, hvor der er planer om at omdanne en del af området bag Navitas og Bestseller til en stor, grøn havnepark. Foto: Kim Haugaard\n- Det kunne være rigtig spændende med en bypark på Pier 2. Grønne åndehuller står højt på dagsordenen her i byen. Det er noget, borgerne gerne vil have mere af. Det er fint, at de nu kan eksperimentere dernede i længere tid, og som stadsarkitekt kan jeg sagtens se det udvikle sig til et flot og innovativt grønt byrum, som kan tænkes ind i den videre planlægning, siger stadsarkitekt Stephen Willacy.\n- På Pier 2 har vi på spidsen netop et område, hvor der ikke må bygges af hensyn til kigget fra Havnepladsen mod bugten og Mols. Det har jo en fantastisk beliggenhed, og det kunne være meget spændende med en diskussion om, hvordan det kan bruges til offentlige formål.\nDen diskussion kan komme meget snart.\nI to containere dyrker Jonathan Markussen og andre interesserede østershatte i kaffegrums, de henter på nogle af byens caféer. Tanken er, at svampene skal tilbage som en del af menuerne på caféer og restauranter. Første hold østershatte blev høstet lige inden sommerferien.Foto: Kim Haugaard\nEt naturligt indspark\n- Vi er på vej med en udviklingsplan for det, vi kalder Porten til Aarhus Ø - strækningen mellem Nørreport og Nikoline Kochs Plads på Aarhus Ø. Den omfatter også Pier 2 - så det vil da være naturligt at sparke havneparken ind i den debat, vi skal have om udviklingsplanen, siger Bente Lykke Sørensen, chef for Bolig og Projektudvikling i Aarhus Kommune.\nOg Domes of Visions-kuplen, som kommunen har overtaget fra NCC og blandt andet bruger til møder om byudvikling, kan sagtens blive stående på Pier 2 som del af en havnepark. En tid i hvert fald. Men som planerne er nu, bliver det ikke permanent.\n- Meningen er, at Domen på et tidspunkt skal flytte et andet sted hen. Lige nu overvejer vi, om den skal blive stående på Pier 2 hen over sommeren 2018, siger Bente Lykke Sørensen.\nMartin Voola er projektleder på Dome of Visions. Han siger:\n- Vi vil gerne blive her og kigger for tiden på muligheden for en forlængelse. Der er ikke noget til hinder for, at domen kan stå her i en årrække. Det kunne være godt, for det tager jo tid at bygge noget nyt op og vænne folk til, at vi er her.\nRådmand: Fedt med input\nOgså teknisk rådmand Kristian Würtz (S) tager positivt imod idéen om en havnepark.\n- I almindelighed vil jeg gerne have en mere grøn by, og det er fedt, når nogen kommer med input til, hvordan vi kan få det. Det er rigtig godt, at idéen om en havnepark kommer nu, hvor vi skal til at diskutere, hvad der skal i hele området fra Nørreport og ud på Aarhus Ø, siger rådmanden og fortsætter:\n- Vi skal ikke udelukke nye idéer, selv om de som her bryder lidt med den oprindelige plan om at skære et stykke af Pier 2. Det er fint at tænke nyt.\nDanske Bank bygger nyt hovedsæde i Sydhavnen\nNy samlingsplads i Aarhus: Gangstier og buske forsvinder for...\nÅbent brev til Aarhus byråd. Lad dem, der bor i byen, bestem...


Ny Tesla får digital autopilot - Computerworld\n21. oktober 2014 kl. 10.44\nDen amerikanske elbil-producent Tesla Motors har netop lanceret en ny D-serie, hvor D'et står for 'Dual Motor.'\nTesla fortæller, at model S således vil komme i en D-udgave med to motorer og firehjuls-træk.\nTopmodellen bliver Tesla Model S P85D, hvor de to motorer - en i hver ende - har en samlet effekt på 691 heste fordelt på 470 heste bag og 221 foran.\nDet gør angivelig el-lynet i stand til at komme fra 0 til 100 på 3,2 sekunder.\nI sin præsentation af D-modellerne fortæller Tesla-grundlæggeren Elon Musk, at det føles som at lette med et jagerfly fra et hangarskib.\nTesla forsyner bilerne med en autopilot.\nMere interessant er dog den nye køreteknologi, som er bygget ind i bilens computer.\nDen beskrives som en autopilot, der selv kan navigere og læse omgivelserne, eksempelvis fartskilte.\nFunktionen benytter en kombination af radar og en 360-graders ultralyds-sonar til at fortælle elektronikken hvad, der sker i bilens omgivelser.\nLigeledes er navigationen baseret på kameraer og billedgenkendelse. Systemet kan blandt andet fotogenkende andre biler eller eksempelvis et stop- eller hastighedsskilt.\nAutopiloten kan også skifte vejbane på motorvejen.\nFøreren skal vippe blinklyset i den ønskede retning, herefter kontrollerer bilen selv omgivelserne og skifter til yderbanen.\nDet fortæller blandt andet The Verge.\nDer er ikke tale om en selvkørende bil i stil med den Google arbejder på, men et system, som skal reducere risikoen for ulykker, da bilen selv kan opdage forhindringer under kørsel.\nSystemet byder også på mulighed for automatisk parkering og en James Bond-funktion, hvor du kan kontakte bilen via en app på telefonen, hvorefter den selv kører fra p-pladsen og hen til din dør.\nI videoen kan du få en fornemmelse af, hvordan it-systemet virker.


FLYD RADIODRAMA-FESTIVAL 2014 - Teatret ved Sorte Hest\nFLYD-festivalen skal finde sted i København fra torsdag den 21. til søndag den 24. august 2014, og radiodrama-produktionerne kunne høres på fire af de københavnske teatre, der hver lægger scenerum til et af festivalens dagprogrammer. På teaterscenerne iscenesættes lytninger i scenograferede rum, hvor publikum i fællesskab lytter til et stykke radiodramatik, enten i form af en art radiobiograf eller ved simultan lytning i hovedtelefoner. Den fælles lytning øger intensiteten i lytteoplevelsen og skaber et solidt fundament for fantasiens medskabende kraft hos publikum.\nFestivalprogrammet er inddelt i ni hovedspor, der præsenterer kontemporære klassikere, ny-produktioner samt form- og genre-eksperimenter, som udfordrer lytteren og giver bud på fremtidens lytte-scenarier. Derudover arrangeres to produktionskonkurrencer for at tilskynde nye producenter til at udforske kunstformen. Konkurrencerne lanceres på CPH STAGE juni 2014.\nLive-opførelser af nationale og internationale radiodramaer. En live-opførelse af et stykke radiodramatik kan være en blotlægning af fiktionens skelet og idégrundlag, en pegen-på-sig-selv som fiktion eller en decideret iscenesættelse, der inddrager det auditive drama i en art interaktiv 3D. Førstnævnte greb kendetegner Kenn Mouritsen og Kristian Husteds ”Den endegyldige afskaffelse af guds dom”, mens sidstnævnte er karakteristisk for gruppen AKT 1’s kombination af audiodrama og sceneoptræden (Live, Kbh Musikteater, 2013).\nPrisvinder – Det Gyldne Spor\nDansk radiodramatik har i mange år stået stærkt i Europa. Vi præsenterer en række danske ny-klassikere, som alle har vundet europæiske hørespilspriser, ”Underværket” 2005, Prix Europa 2006) manus Christian Lollike, instr. Daniel Wedel, ”Hullet” (2001, Radiospilprisen samme år), manus og instr. Jessica Nilsson, ”Brasilien” (2002, Prix Italia 2003) manus Kasper Hoff, instr. Tue Biering, ”Måvens og Peder i mediernes søgelys” (1998, juryens specialpris ved Prix Italia 1999) manus Line Knutzon, instr. Emmet Feigenberg ”Polterabend” (2001, Prix Europa 2002) manus og instr. Daniel Wedel og ”Pinden”(2000, Prix Italia samme år), manus Jens Blendstrup og Ole Kröll. Lytning af dramaerne følges af en talk med dramatikere og instruktører.\nPrisvinder – Artist Talk er en sammenhængende serie, hvor de skabende kunstnere italesætter deres arbejde med den aktuelle radiodramaproduktion og genren som helhed.\nDansk og nordisk drama sættes i international kontekst med præsentation af toneangivende internationale radiodramaproduktioner fra hhv. broadcastere og uafhængige producenter. Tre produktioner fra 2013 viser spændvidden i dette spor: Robert Wilson’s live-radiospil ”Monsters of Grace II”, produceret af SWR og opført ved ARD Hörspieltage, Paul Plampers ”Der Kauf” (Deutches Hörspielpreis der ARD 2013) og den nytænkende undergrundsproduktion af Simon Kubat og Jonas Bolle ”Jahrestag auf Parkbank” (PINball-winner 2013).\nDe nationale radiostationer fra Sverige (SR), Norge (NRK), Island (RUV) og Danmark (DR) præsenterer radiodramaer, udvalgt blandt dette års ny-produktioner, finansieret af broadcasterne. Produktionernes titler hhv. dramatikere og instruktører vil først blive offentliggjort sidst i maj måned. De deltagende lande vil blive repræsenteret ved to af produktionens kunstnere, introducerer radiodramaet og deres arbejde med denne auditive genre.\nDRAMARAMA – PAPER\nDeltagere i konkurrencen indsender et manuskript-koncept bestående af én sides synopsis samt en udfoldet scene. På festivalen præsenteres de fem bedste manuskriptkoncepter, hvilket de nominerede deltagere skal pitche foran en jury, der efterfølgende giver feedback. Hver pitch-session er ca. 15-20 min. Herefter kåres konkurrencevinderen, der får en udviklingskontrakt med DR Radio Drama. Juryen sammensættes af RDN og består af radiodrama-kyndige dramatikere og instruktører.\nDRAMARAMA – PIECE\nDeltagere i konkurrencen indsender en radiodramaproduktion af max 7 minutters varighed. De fem bedste radiodramaproduktioner afspilles på festivalen som et stort lytte-event. En jury sammensat af RDN giver feedback til hver enkelt produktion efter fælleslytning, hvorefter de kårer en vinder.\nAlle de deltagende produktioner kan høres første gang på festivalen Vildskud, 14.-17. August 2014.\nFælleslytning af alle DRAMARAMA – PIECE produktioner i Foyeren på Teater GROB, giver publikum mulighed for at lytte til alle deltagende produktioner før selve arrangementet.\nDe Uafhængige – Dansk\nDanske radiodramaer fra uafhængige producenter, som udmærker sig ved deres eksperimenterende tilgang til radiodrama-genren. Tilgangen til kunstformen er meget forskellig fra producent til producent og på FLYD findes produktioner fra produktionshold, som arbejder forskelligt med kunstformen. Trine Damgaard arbejder improvisatorisk under produktionsforløbet og benytter sig udelukkende af plot og overordnet fiktionsramme, men uden egentlige replikker til skuespillerne, for at nærme sig en autencitet i stemme og spil. AKT1 arbejder for at styrke ny dansk dramatik og præsenterer med hver produktion en ny dansk dramatiker og leger med ordet og forestillingsevnens kraft.


Lønmodtagernes Garantifond vil ikke dække lønkrav fra Bios-ansatte | TV SYD\nLønmodtagernes Garantifond vil ikke dække lønkrav fra Bios-ansatte\nLønmodtagernes Garantifond afviser at dække løn til tidligere Bios-medarbejdere, som Region Syddanmark har udbetalt ved Bios-personalets skifte til Ambulance Syd.\n07. sep 2016, kl. 10:31 Opdateret: 07. sep 2016, kl. 13:51 Bemærk: Artiklen er mere end 30 dage gammel\nRegion Syddanmark oplyser i en pressemeddelelse, at regionen ikke selv blevet kontaktet af garantifonden - men har fået henvendelser fra ansatte, der har fået afslag fra Lønmodtagernes Garantifond.\nRegionen garanterer i pressemeddelelsen, at redderne under alle omstændigheder får de penge, de har berettiget krav på. Det betyder, at Region Syddanmark risikerer, at "hænge" på en regning på over 50 millioner kroner.\nI forbindelse med at Bios blev erklæret konkurs den 27. juli 2016 skulle medarbejderne i det tidligere BIOS anmelde deres lønkrav fra Bios-tiden til Lønmodtagernes Garantifond. Region Syddanmark havde en klar forventning om, at Lønmodtagernes Garantifond ville dække disse krav.\nDet afviser garantifonden nu i breve til berørte tidligere Bios-ansatte og henviser uden videre medarbejderne til at sende deres krav direkte til Region Syddanmark.\nBegrundelsen fra Lønmodtagernes Garantifond er , at regionsrådet dagen før konkursen har truffet beslutning om at arbejde for at hjemtage ambulancedriften i tilfælde af konkurs – og åbent har kommunikeret om det. Yderligere skulle det være en begrundelse, at regionen aktivt har kommunikeret med medarbejdere mv. i forbindelse med konkursbegæringen.\n3F bekræfter afslag fra Lønmodtagernes Garantifond\nGruppeformand Jan Villadsen, 3F, bekræfter overfor TV SYD, at hans medlemmer, der har kørt for Bios har modtaget breve fra Lønmodtagernes Garantifond med afslag og ovennævnte begrundelse.\n- Nu samler vi alle krav og retter dem direkte til Region Syddanmark\nJan Villadsen, gruppeformand, 3F\n- Vores medlemmer skal nu gå til deres lokale afdeling og nu samler vi alle krav og retter dem direkte til Region Syddanmark, sigerJan Villadsen til TV SYD.\nRegion Syddanmark har ikke hørt noget direkte fra garantifonden.\n- Vi er forundrede over garantifondens afgørelse\nregionsrådsformand Stephanie Lose (V)\n- Vi er forundrede over garantifondens afgørelse – hvis det, vi har hørt, er sandt. Selvom regionsrådet dagen før konkursen traf politisk beslutning om at arbejde på at hjemtage ambulancedriften i tilfælde af konkurs, er hjemtagelsen først sket efter intense forhandlinger med såvel Rabobank/DLL som kuratellet efter selve konkursen. Jeg kan derfor ikke genkende billedet af, at det hele skulle være tilrettelagt på forhånd. Jeg håber, at Lønmodtagernes Garantifond også har gennemtænkt de politiske konsekvenser for fremtidige udbud, siger regionsrådsformand Stephanie Lose (V) i regionens pressemeddelelse om den nye situation.\nRegion Syddanmark har onsdag morgen skrevet til redderne, at de under alle omstændigheder får de penge, de har krav på.\nRegionen vil nu anmelde kravet i boet, ligesom regionen vil overveje andre muligheder.\nPolitiker stærkt provokeret af politiet\nPolitiet: Brug Pebersmark i stedet\nFolk forvilder sig ind i skydeområde: Nye master skal advare om militærøvelser\nPolitiet var på aftenjagt efter knallertbøller\nTre lokale ryttere er med i årets første cykelløb - følg dem på TV SYD+\nWeekendvejret kan være første tegn på mere stabilt vejr\nFlere personer reddet ud af brændende lejligheder\nGratis adgang og dårligt vejr giver pres på svømmehal - men ikke alle forstår corona-reglerne\nArbejde med tagpap udløste mindre brand på sygehuset\nGæsterne valfarter til Læsø: - Svært at finde overnatning til alle\nOplev Ungdomsøen: Soldatersenge, underjordiske gange og kajakroning


Timeout gav White Hawks sejr\nFrederikshavn White Hawks vandt her til aften 6-4 over Odense Bulldogs, da holdene i dag mødtes i Odense Skøjtehal. Som cifrene antyder, så var der kamp til stregen fra fynboerne og White Hawks skulle ud på noget af en rutsjetur, før sejren var hjemme.\nMathias Mølgaard gav White Hawks en drømmestart, da han i det andet minut gav White Hawks en føring. Ian Brady og Santeri Suistio fik en assist hver ved scoringen. Men Odense skulle ikke bruge ret mange chancer for at vende kampen. Allerede på deres tredje skud på mål efter lidt mere end 7 minutters spil, fik Søren Nielsen udlignet. Allerede minuttet efter blev det også til en føring til hjemmeholdet, da Henry Hardarson scorede til 2-1. White Hawks bombarderede modstanderens mål med afslutninger, men der skulle en udvisning til, før der blev udlignet. Igen var det Mathias Mølgaard de stod for scoringen, denne gang med assist fra Cam Spiro og Mads Larsen. Skudstatistikken endte hele 19-8 i White Hawks favør efter de første 20 minutter.\nI anden periode skulle hjemmeholdet bruge endnu færre afslutninger til deres scoringer. De blev noteret for 3 afslutninger i perioden og de blev omsat til 2 scoringer til stillingen 4-2. Målene blev scoret af Jonas Hansen og Henry Hardarson.\nBagud med 2 mål halvvejs i kampen på udebane mod bundholdet, skulle der ske noget. Cheftræner hos White Hawks Jari Pasanen tog en tiltrængt timeout. Hvad end han har fortalt spillerene på de 30 sekunder, så ændrede det totalt kampens udvikling. 10 minutter senere havde scoringer fra Alexander Bumagin, Mads Larsen i overtal og Cam Spiro givet White Hawks en føring på 5-4, hvilket også var stillingen efter anden periode.\nI tredje periode fortsatte White Hawks med at dominere skudstatistikken, på målkontoen vandt holdet perioden 1-0 på et mål fra Ian Brady.\nHos White Hawks var der i dag et længet ventet comeback til Marcus Pedersen, mens man måtte se bort fra Simon Grønvaldt. Med dagens resultat overtog White Hawks tredjepladsen i Metalligaen fra Aalborg Pirates. Allerede på fredag skal spillerne i kamp igen, denne gang i Bitcoin Arena i Hørsholm mod Rungsted Seier Capital.\nOdense Bulldogs – Frederikshavn White Hawks 4-6\n01:58 0-1 Mathias Mølgaard (Brady & Suistio)\n07:34 1-1 Søren Nielsen (Vedel & Rasmussen)\n08:23 2-1 Henry Hardarson (Daugulis)\n12:05 2-2 Mathias Mølgaard (Spiro & Larsen) (PP)\n27:15 3-2 Jonas René Hansen (Thinnesen)\n28:14 4-2 Henry Hardarson (Nielsen)\n29:42 4-3 Alexander Bumagin (R. Søndergaard & Frederiksen)\n31:08 4-4 Mads Larsen (Bumagin & Spiro) PP\n38:21 4-5 Cam Spiro (Brady & Bumagin)\n50:55 4-6 Ian Brady (Åkesson & Mitchell)\nSkudstatistik: 22-47 (8-19)(3-14)(10-15)\nBulldogs: 5x2 min\nWhite Hawks: 3x2 min\nHoveddommere: Jens Chr. Gregersen & Rasmus Toppel\nLiniedommere: Andreas Weise Krøyer & Jacques Riisom


Laryngeal parese: årsager, symptomer, diagnose, behandling - Strubehoved December\nLaryngeal parese er en smertefuld tilstand, hvor den motoriske aktivitet af strubehovedmusklerne reduceres, og som et resultat nedsættes stemme og åndedrætsfunktion.\nForekomsten af parese af strubehovedet kan skyldes patologi i strubehovedet. Derudover udvikler denne tilstand sig, hvis patienten har indvendige nerver eller lidelser i hjernebarken.\nPatienter med parese af strubehovedet klager over svaghed, hæshed og heshed i stemmen, i nogle tilfælde - afonier. Det mest alvorlige symptom på sygdommen er åndedrætsbesvær og endda fuldstændig kvælning..\nVed diagnosen laryngeal parese på Yusupov hospitalet i Moskva anvendes en tværfaglig tilgang, der involverer forskellige snævre specialister: otolaryngologer, neurologer, neurokirurger, endokrinologer, pulmonologer, kardiologer, thoraxkirurger, psykologer og psykiatere.\nI overensstemmelse med etiologien adskilles adskillige typer laryngeal parese:\nmyopatisk parese af strubehovedet - dens udvikling er forbundet med patologiske ændringer direkte i strubehovedmusklerne;\nneuropatisk parese af strubehovedet - udviklingen af patologi skyldes nederlaget i nogen af de sektioner i nerveapparatet, der giver nervøsitet i larynxmusklerne. Hvis der er en patologi med vagusnerven og dens grene, der innerverer strubehovedet, kan perifer parese og lammelse af strubehovedet udvikle sig. Hvis kernen i vagusnerven i hjernestammen er beskadiget, forekommer en bulbar parese. Overtrædelser i veje og områder af hjernebarken fører til udvikling af kortisk parese af strubehovedet;\nfunktionel parese af strubehovedet - forekommer på grund af forstyrrelser i aktiviteten af hjernebarken, hvor en ubalance i processerne med excitation og hæmning forekommer.\nParese af strubehovedet kan være ensidig eller bilateral. Kortikal og funktionel parese af strubehovedet er bilateralt i alle tilfælde.\nOftest klager patienter med parese af strubehovedet over stemmeforstyrrelse (dysfoni) og luftvejssvigt.\nLaryngeal parese kan ledsages af følgende symptomer:\nformindskelse i lydens lydstyrke (op til dens fuldstændige fravær - afony);\ntab af klang (individuel farvning) af stemmen;\nraslende eller heshed i stemmen;\ntræthed under stemmeanstrengelse.\nI tilfælde af myopatisk parese af strubehovedet, som oftest er bilateral, forstyrres fonation hos patienter, eller der opstår luftvejsforstyrrelser - asfyksi.\nVed neuropatisk parese af strubehovedet, der ofte har en ensidet karakter, udvikler patienter gradvist svaghed, først i muskelen, der er ansvarlig for ekspansion af glottis og derefter i adduktorer i strubehovedet. Ved bilateral neuropatisk parese kan asfyksi udvikle sig på sygdoms anden eller tredje dag.\nFunktionel parese af strubehovedet er mere almindeligt hos mennesker med et labilt nervesystem, som har gennemgået en psyko-emotionel belastning eller en åndedrætssygdom. Krænkelser af fonation med funktionel parese af strubehovedet har en indgående karakter. Patienter oplever udtalt subjektive fornemmelser (rangle, tickling, smerter, ømhed osv.) I strubehovedet eller svælget, hovedpine, træthed, irritabilitet, søvnforstyrrelse, angst, ubalance.\nDiagnose af laryngeal parese kræver konsultation af flere specialister: otolaryngologer, psykoneurologer, neurologer, neurokirurger, thoraxkirurger, pulmonologer, endokrinologer, psykiatere og fonatorer.\nFørst og fremmest indsamler den behandlende læge patientens historie for at identificere den underliggende sygdom, der provokerede udviklingen af parese af strubehovedet, såvel som dens tendens til psykogene reaktioner.\nFor at afklare diagnosen ordinerer specialister på Yusupov hospitalet yderligere undersøgelser, såsom:\nlaryngoskopi - for at vurdere positionen af stemmebåndene, afstanden imellem dem, tilstedeværelsen af inflammatoriske processer eller blødninger\nelektromyografi og elektroneurografi - for at bestemme sammentrækningen af strubehovedet og neuromuskulær transmission.\nStemmefunktionen undersøges ved at bestemme tidspunktet for maksimal fonation, stroboskopi, fonetografi, elektroglottografi.\nPerifer parese og laryngeal lammelse påvises ved CT og bryst røntgen, ultralyd af skjoldbruskkirtlen, skjoldbruskkirtel CT, ultralyd i hjertet og røntgen af spiserøret..\nFor at udelukke den centrale (bulbar eller kortikale) parese af strubehovedet tillader CT og MR af hjernen, spiral CT.\nHvis patienten som et resultat af en omfattende undersøgelse ikke afslører morfologiske ændringer, diagnosticeres en funktionel parese af strubehovedet. Denne diagnose kan bekræftes ved hjælp af psykologisk test af patienten og undersøgelse af en psykiater..\nTerapi med parese af strubehovedet afhænger direkte af dens etiologi. Først og fremmest er det nødvendigt at eliminere den underliggende sygdom, der førte til udviklingen af parese.\nBehandling af parese af strubehovedet på Yusupov hospitalet kan udføres både medicinsk og kirurgisk.\nKonservativ terapi udføres ved hjælp af følgende lægemidler:\nmed parese af strubehovedet af infektiøs og inflammatorisk oprindelse foreskrives antibakteriel eller antiviral terapi;\nmed myopatisk parese af strubehovedet er brugen af biogene stimulanser og stimulatorer af muskelaktivitet effektiv;\nmed funktionel parese af strubehovedet foreskrives administration af psykotropiske medikamenter (antipsykotika, antidepressiva, beroligende midler, beroligende midler);\ntil parese forbundet med traumatiske hjerneskader eller slagtilfælde anbefales brug af vaskulære medikamenter og nootropics.\nKirurgisk behandling til parese af strubehovedet er kirurgi, der sigter mod at stramme stemmebåndene, fjerne tumorer og divertikulum i spiserøret, fjerne tumorer i mediastinum, samt thyreoidektomi eller resektion af skjoldbruskkirtlen. Hvis der forekommer kvælning, udføres en tracheostomi eller tracheotomi..\nTil enhver type laryngeal parese på Yusupov-hospitalet anvendes fysioterapeutiske behandlingsmetoder med succes..\nFremragende resultater i behandlingen af neuropatisk og myopatisk parese vises ved anvendelse af elektrostimulering, medicinsk elektroforese, magnetoterapi, mikrobølgerapi, DDT og i behandlingen af funktionel laryngeal parese - massage, hydroterapi, refleksoterapi og elektrisk søvn. Derudover ordineres patienter med funktionel parese af strubehovedet rationel psykoterapi..\nTakket være omfattende behandling, brug af avancerede teknikker og effektive terapeutiske behandlinger på Yusupov Hospital, forekommer stemmegenoprettelse hos patienter med laryngeal parese og lammelse hos vores patienter så hurtigt som muligt.\nFor at gendanne stemmefunktion ordinerer læger ved Rehabiliteringscenteret på Yusupov Hospital fonopædiske øvelser, i hvilke kompetencerne til korrekt fonation og fononpustning udvikles, stemmeapparatets ydelse øges.\nDu kan aftale en aftale med en specialist i en rehabiliteringsklinik, få detaljerede oplysninger om behandlingsmetoder til laryngeal parese og finde ud af omkostningerne ved de ydelser, der leveres ved at ringe til Yusupov hospitalet eller på klinikens websted via feedbackformularen.\nLammelse af central genese afhænger afhængigt af topografien af læsionen med hensyn til nucleus ambiguus betinget i supranukleær (kortikal og kortikobulbar) og bulbar. Kortikal lammelse er altid bilateral i overensstemmelse med den indre kerne af den motoriske kerne; mulige årsager er shell shock, medfødt cerebral parese, encephalitis, bilirubin encephalopathy, diffus cerebral arteriosclerosis. Corticobulbar lammelse kan forekomme som et resultat af skade på skæringsområdet for corticobulbar tract, for eksempel med cirkulationssvigt i poolen af rygsøjlen, sidstnævnte er okklusion. Bulbar lammelse kan være en konsekvens af cirkulationsforstyrrelser i bassinerne i ryggen, posterior og anterior nedre cerebellar, øvre, midterste, nedre laterale grene af cerebellararterierne; såvel som polyscleroea, syringobulbia, syfilis, rabies, encephalitis, poliomyelitis, intracerebrale tumorer. Til udvikling af symptomer på laryngeal lammelse er delvis skade på kernen tilstrækkelig. Laryngeal lammelse af central genese er ca. 10% tilfældig. De vigtigste årsager til perifer lammelse af laryngeal:\nmedicinsk traume under operation i nakken og brystet;\nkomprimering af nervestammen på grund af en tumor eller metastatisk proces i nakken og brystet, divertikulum i luftrøret eller spiserøret, hæmatom eller infiltrat i tilfælde af kvæstelser og inflammatoriske processer, med en stigning i hjertets størrelse og aortabuen (Fallot tetrad), mitral defekt, aortaaneurisme, ventrikulær hypertrofi, dilatation i lungearterien);\nneuritis af inflammatorisk, toksisk eller metabolisk oprindelse (viral, toksisk (forgiftning med barbiturater, organofosfater og alkaloider), hypokalsæmisk, hypokalemisk, diabetisk, tyrotoksisk).\nDen mest almindelige årsag til lammelse er skjoldbruskkirtelsygdom og medicinsk traume under operationer på den. Ved primær intervention er komplikationsraten 3% med gentagen intervention - 9%; ved kirurgisk behandling af kræft i skjoldbruskkirtlen - 5,7%. Hos 2,1% af patienterne diagnosticeres lammelse på det præoperative stadium.\nPatogenese af laryngeal lammelse (parese af strubehovedet)\nVed lammelse af strubehovedet lider alle strubehovedens funktioner. Alvorligheden af de kliniske symptomer og de morfologiske og funktionelle ændringer i strubehovedet afhænger af graden af denervering og arten af de kompensationsadaptive ændringer, placeringen af den lammede vokale fold, udviklingen af atrofiske processer i musklerne i strubehovedet og tilstanden til det cherthocarlale led. Sygdommens sværhedsgrad ved ensidig lammelse er forårsaget af ikke-lukning af glottis og med bilateral lammelse, tværtimod af den midterste position af stemmebåndene, hvilket fører til stenose i strubehovedet.\nTidspunktet for begyndelsen af atrofi af strubehovedens muskler er ikke præcist defineret, er individuel og afhænger af graden af denervering og fjernelse af vokalfolden fra midtlinjen. Atrofi af stemmefolden forværrer forløbet for ensidig lammelse af strubehovedet, da det fører til dens yderligere lateralisering og formindskelse i tone. Arytenoidbrusk på siden af lammelse forskydes ofte til den sunde side, roteres anteriør. Resultaterne af elektromyografiske studier viser, at fuldstændig denervering af vokalfolden med muskelatrofi med laryngeal lammelse udvikler sig sjældent, i de fleste tilfælde diagnosticeres et vist niveau af synkinesi og genopbevaring. Ved langvarig lammelse forekommer ankylose i arytenoideleddet, opdaget ved lyd.\nLuftvejene er beskyttet mod aspiration under indtagelse af flere refleksmekanismer, herunder bevægelse af strubehovedet op og vippe det fremad, adduktion af vokalvingerne, koordination af vejrtrækning og indtagelse. En sådan beskyttelse forringes ved lammelse af strubehovedet, især i de tidlige stadier af dens udvikling, og normalt ledsages stigningen i strubehovedet under indtagelse af lukningen af glottis. Hos patienter med laryngeal lammelse sker dette ikke, en intakt stemmefold indtager en mere forhøjet position. Kompensation af mistede funktioner med ensidig lammelse af strubehovedet udføres ved at ændre adduktorernes spænding, øge stemmen for at øge undertrykket, ændre konfigurationen af det superfoldelige rum. Klinisk udtrykkes dette i forskydningen af glottis under fonation i retning af lammelse på grund af bevægelsen af den sunde vokale fold på den modsatte side ved hypertrofi af de vestibulære folder. Ved bilateral lammelse af strubehovedet med en mellemliggende position af stemmebåndene skifter de oftere med tiden til midtlinjen med udviklingen af stenose i strubehovedet.\nÅrsager og tegn på laryngeal parese\nLaryngeal parese er en komplet eller delvis lammelse af et organ, der er forbundet med patologiske processer i dets neuromuskulære aktivitet. Forskellige lidelser i kroppen kan provokere patologi. I mangel af passende behandling venter patienten på kroniske sygdomme i vokalapparatet og stenose i luftvejene.\nÅrsager til parese (lammelse) af strubehovedet\nAlmindelige årsager til laryngeal lammelse inkluderer mislykkede kirurgiske indgreb, der påvirker halsen, stemmebåndene eller skjoldbruskkirtlen. Hos børn er patologi mange gange mere almindelig end hos voksne. Dette skyldes størrelsen på strubehovedet: jo mindre det er, jo lettere er det at provosere indsnævring og sygdom.\nTil provokaterne inkluderer også:\nneoplasmer i strubehovedet, spiserøret, brystet;\nI sjældne tilfælde kan stress, neurasteni eller fremskreden mental sygdom forårsage lammelse. Rygere, arbejdere i farlige industrier og dem, der arbejder, udsættes for regelmæssig stemmesnorspænding.\nMislykket intubation fører til parese af strubehovedet, hvori et elastisk rør indsættes i patientens hals under anæstesi. Proceduren udføres med nogle kirurgiske indgreb og med stenose i strubehovedet, er det nødvendigt at tilføre luft til luftvejene.\nGraden af lysstyrke i det kliniske billede afhænger af flere faktorer. Parese af strubehovedet kan dække den ene side af stemmebåndene eller begge dele. De mest markante tegn på sygdommen optræder ved ensidig lammelse, når et ledbånd svigter. Symptomerne er slørede og minder om andre patologier. For eksempel om en simpel SARS, som mange patienter ignorerer. Patient forventer:\nhæshed efter at have talt;\nnedsat bevægelse af tungen;\nkonstant fornemmelse af en klump i halsen;\nsvækkelse af stemmebåndene;\ntotal eller delvis tab af stemme;\nLaryngeal parese af en psykogen type har ofte yderligere symptomer: angst, søvnforstyrrelse og paroxysmal hovedpine. Hvis årsagen til forstyrrelsen er forbundet med inflammatoriske processer, suppleres symptomerne med feber.\nNormalt vil behandlingen af forkølelse ikke give nogen fordele. Forsøget på at overvinde parese og kompensere for mangel på luft inkluderer kroppen "reserve reserver", og ved udgangen af den første uge kan midlertidige forbedringer forekomme. Efter et par dage følger en kraftig forringelse, der provokerer atrofi i strubehovedmusklerne. Symptomerne går i anden runde, sygdommen ser ud til at starte igen.\nInflammatoriske processer i lang tid kan fortsætte i hemmelighed, i dette tilfælde er der ingen åbenlyse symptomer på patologi. Kun en læge kan registrere sygdommen under undersøgelsen. Men stenose kan udvikle sig med lynets hastighed og når den tredje grad på få timer. En sådan patient har brug for presserende kirurgisk indgreb og langtidsbehandling..\nDet største problem ved laryngeal lammelse uden den nødvendige behandling er en indsnævring af halsspalten, der forhindrer luft i at komme ind i lungerne og luftrøret. Dette er fyldt med hypoxia i hjernen, kronisk respirationssvigt og nedsat aktivitet i alle indre organer i patienten. Central bilateral parese kan føre til komplet kvælning (kvælning) i løbet af dagen. Ved en stenotisk fase observeres følgende symptomer:\npulsen går langsommere;\nintervallerne mellem udånding og inhalation reduceres;\nnasolabial trekant bliver blå.\nDerudover er der med parese alvorlig svaghed, apati mod omverdenen og grundløse angstanfald.\nMed ensidig lammelse af strubehovedet og langvarig fravær af behandling udvikler lungepatologier sig hurtigt. Bronchierne lider også, og stemmen kan ændre sig i lang tid eller afgrund.\nOtolaryngologens opgave er at identificere den nøjagtige årsag til parese af strubehovedet. Yderligere undersøgelser er ordineret. Patienten kan henvises til andre specialister - en gastroenterolog, kirurg, neurolog, endokrinolog. Du skal fortælle din læge om nylige sundhedsmæssige problemer i tidligere operationer og kroniske sygdomme. Oftest foreskrives følgende laboratorie- og instrumentale diagnostiske metoder:\nMR, CT eller røntgenbillede af brystet, nakken og strubehovedet;\nUltralyd af hjertet og skjoldbruskkirtlen;\nUndersøgelse af patienten begynder med laryngoskopi. Under diagnosen evaluerer en specialist tilstanden af strubehovedens slimhinde, placeringen og afstanden mellem stemmebåndene, blødninger eller inflammatoriske ændringer.\nHvis der ikke er organiske ændringer, er diagnosen "funktionel laryngeal parese." Sygdommen kan differentieres med difteri, lungeemboli, laryngeal ødemer, hjerteinfarkt.\nDu skal starte behandling med parese umiddelbart efter bekræftelse af diagnosen. Terapeutiske foranstaltninger vælges individuelt, hovedopgaven er at eliminere årsagerne til laryngeal lammelse. I de fleste tilfælde kræver patienten hospitalisering.\nSpecialister bruger kompleks terapi, der inkluderer følgende mål:\nelektrisk stimulering af nerver;\nmuskelstimulering af endolaryngeal type;\nHvis lægemiddelterapi for akut betændelse ikke giver resultater, er du nødt til at ty til kirurgiske metoder. Kirurgi til parese er indiceret til ar og neoplasmer i strubehovedet. Visse teknikker anvendes:\nkorrektion af skjoldbruskkirtlen;\nKirurgisk indgriben bliver ikke altid et universalmiddel for parese. Effektiviteten afhænger af kroppens individuelle kræfter, sygdommens varighed, fordelene ved lægemiddelbehandling og det kliniske billede.\nEfter operation eller konservativ terapi forventer patienten en lang rehabilitering. For at gendanne larynxens opdelingsfunktion og ordentlig stemmestyring kræves åndedrætsgymnastik og fonopædi klasser. Afhængig af det generelle billede af sygdommen kan rehabilitering efter lammelse af laryngeal tage fra tre til fem måneder.\nSom hjælpemetoder til behandling af laryngeal lammelse bruger patienter traditionel medicin. Det er umuligt at erstatte den primære medikamentbehandling fuldstændigt med dem.\nDe følgende opskrifter betragtes som effektive til lammelse af laryngeal..\nen spiseskefuld tørt græs af slangehovedet hældes med 250 ml kogende vand;\ninsistere 15-20 minutter, efter tilsæt en skefuld flydende naturlig honning;\ndrik tre gange om dagen på tom mave, tre teskefulde.\nen spiseskefuld havepursan hældes i 300 ml kogende vand;\ninsisterer, indtil væsken er afkølet til stuetemperatur;\ndrik fire gange dagligt efter måltider, en enkelt dosering - tre teskefulde.\n300 ml vand har brug for en spiseskefuld marinroturte;\nopbevares i vandbad i 10-15 minutter;\ninsistere på en færdiglavet bouillon i 50-60 minutter;\ndrik 100 ml på tom mave, ikke mere end tre gange om dagen.\nInden du bruger recept, anbefales det først at få godkendt den behandlende læge. Det er nødvendigt at tage hensyn til kroppens individuelle egenskaber: nogle komponenter er allergener. Hvis der opstår bivirkninger, bliver du nødt til at nægte at bruge produktet og vælge en anden behandling til parese.\nFonopædi og åndedrætsøvelser er nødvendige i alle stadier af behandlingen. Træning øger den motoriske aktivitet af musklerne i strubehovedet og stemmebåndene. Den behandlende læge skal tale om, hvordan man udfører øvelser korrekt derhjemme..\nFølgende øvelser anbefales til en patient, der lider af parese:\nlangsom og dyb indånding af luft og gradvis blæsning;\ndannelsen af en langstrakt inspiration;\npustende kinder og efterfølgende luft frigøres gennem et lille hul i læberne.\nYderligere fordele tilvejebringes ved bevægelser, der styrker musklerne i nakken..\nPhonopedia består af sang, åndedrætsøvelser og lignende terapeutiske foranstaltninger. De er nødvendige for, at patienten kan genvinde kontrol med vejrtrækningen og stemmebåndene med lammelse af strubehovedet. Dette vil beskytte luftvejene, gendanne slukningsfunktion og forhindre muskelspænding i området med problembåndet.\nEventuelle stemmekurser foregår af en foniatrist. Han skal justere udtalen af lyde og ord for fuldt ud at genoprette den normale funktion af stemmebåndene efter en sygdom..\ntillad ikke hypotermi;\ntil at behandle infektioner og forkølelse korrekt og i tide;\nnægter at arbejde i farlige industrier;\nnormalisere stemmebåndets belastning;\nrettidig forebyggende undersøgelser.\nDen endelige prognose for pareseterapi afhænger af sygdommens rodårsag. Med rettidig eliminering af etiologiske faktorer, kvalitetsbehandling og korrekt gymnastik kan larynxdelingsfunktionen gendannes fuldstændigt uden komplikationer og konsekvenser.\nFunktionel parese kan komme sig alene, selv med minimal behandling.\nHvis du ignorerer sygdommen i lang tid og nægter den nødvendige behandling, øges risikoen for komplet atrofi i strubehovedet og ledbåndene. Resultatet vil være tabet af stemmefunktioner, som næsten er umulige at gendanne efter lammelse af strubehovedet.\nParese og lammelse af strubehovedet ligner sygdommen, men har stadig nogle forskelle. Parese er et delvist fald i styrken af bevægelse af strubehovedet. Lammelse er kendetegnet ved et fuldstændigt fravær af laryngeal bevægelse forårsaget af en krænkelse af en nerveimpuls eller muskelarbejde. Denne eller den patologi kan udvikle sig både hos mænd og kvinder i alle aldre, da årsagerne til deres forekomst er forskellige fra inflammatoriske processer i organet til dets skade.\nLaryngeal lammelse efter oprindelse kan være myopatisk, når musklernes arbejde forstyrres og neurogent, i hvilket tilfælde ledningen af nerveimpulsen forstyrres.\nMed musklenes innervering er der:\ncentral lammelse, kendetegnet ved skade på en del af hjernen, der overfører en nerveimpuls til vagusnerven. Det kommer for eksempel på grund af en svulst i hjernen. Sammen med brysthovedens nederlag dækker denne form ofte tungen, overtrædes dens funktioner og artikulation;\nperifer lammelse observeres i tilfælde af skader på grene af vagusnerven, der er ansvarlig for at lede nerven til strubehovedet. Den mest almindelige årsag til traumer under kirurgi i skjoldbruskkirtlen. sjældnere med kirurgisk indgreb i nakken eller brystet. Årsagen kan også være komprimering af nerveenderne med en tumor.\nI henhold til graden af udbredelse og lokalisering adskiller de:\nensidig lammelse, dens symptomer er heshed, åndenød, kvælning og smerter fra den patologiske proces;\nbilateral lammelse, kendetegnet ved manifestationer, der ligner stenose i strubehovedet med respirationssvigt. Der er støjende, hvæsende vejrtrækning og dyb vejrtrækning. Åndenød, som intensiveres i bevægelse. Blekhed, øget sved og øget, eller omvendt, et fald i blodtrykket.\nÅrsager til udvikling af patologi ↑\nÅrsagerne afhænger også af sygdommens form, så myogen laryngeal lammelse kan forekomme som et resultat af:\ninflammatorisk proces, for eksempel langvarig laryngitis;\ntrafikstopforbindelse forbundet med professionelle aktiviteter.\nÅrsagerne til udviklingen af neurogen lammelse eller parese er meget større, de kan udvikle sig som et resultat af:\nskader på hjernen, eller rettere strukturer, der er ansvarlige for transmission af en nerveimpuls til strubehovedet. Det kan være en tumor, encephalitis, multipel sklerose osv.;\ntraumer forbundet med operation i nakken eller brystet;\nvenstresidig lammelse kan udvikle sig på grund af patologier i det kardiovaskulære system, for eksempel aneurisme. Da den tilbagevendende laryngeal nerve er placeret i brystet på venstre side;\nnerveskade ved en bakteriel eller viral infektion;\nmetaboliske forstyrrelser, for eksempel med en stigning i niveauet af skjoldbruskkirtelhormoner;\nvaskulære patologier, nedsat blodforsyning til nerven;\nen form for generel neurose, såsom hysteri.\nLammelse af stemmebåndene og strubehovedet som helhed har et antal symptomer, der afhænger af hvor meget organ der blev påvirket. For ensidige læsioner er det karakteristisk:\ntræthed, når du taler;\nen følelse af et fremmedlegeme i strubehovedet;\nI tilfælde af en bilateral læsion ser billedet meget værre ud:\naffoni udvikler sig;\nI nogle tilfælde udvikler stenose ekstremt hurtigt og kræver øjeblikkelig kirurgisk indgriben. Stenose er en alvorlig komplikation af lammelse eller lammelse, da hypoxi i kroppen udvikler sig på baggrund af det. Stage stenose er kendetegnet ved:\nblekhed i huden og blålig nasolabial trekant.\nKompleksiteten af diagnostiske procedurer er, at det er nødvendigt at identificere årsagen til udviklingen af patologi. Så lammelse af stemmebåndene kan udvikle sig på baggrund af en funktionsfejl i skjoldbruskkirtlen, hjerte eller hjernefunktionalitet. Blandt instrumentalstudier udpeger:\nCT eller MR af strubehovedet;\nLaryngeal lammelse kræver en seriøs tilgang til behandlingen og kræver en integreret tilgang. Hvis patienter kan behandles med konservative metoder, prøver lægerne ikke at ty til operation. Konservative behandlingsmetoder inkluderer:\neliminering af årsagen til patologi;\nHovedmålet med behandlingen er at gendanne åndedræts- og stemmefunktion ved at returnere larynxmobilitet.\nMedicin inkluderer dekongestantia, antihistaminer, antibiotika, provirale og antiinflammatoriske lægemidler. Afhængigt af sygdommens årsag kan følgende ordineres:\nFra fysioterapeutiske procedurer betragtes elektroforese til strubehovedområdet og elektrisk stimulering af det samme organs muskler.\nNår konservative metoder ikke er effektive, kræver laryngeal lammelse kirurgisk behandling. Forskellige typer operationer kan udføres:\nkirurgi i skjoldbruskkirtlen, hvis det er årsagen til parese eller lammelse af strubehovedet;\ntracheostomi udføres i tilfælde af stenose og behovet for øjeblikkeligt at genoprette vejrtrækning;\ntyroplastik udføres med en diagnose af stemmebåndslammelse, når deres arbejde skal gendannes;\ngenopbevaring af strubehovedet;\nBehandlingen skal fases, helingsprocessen er lang. Oprindeligt bruges medicin, senere kirurgi og derefter rehabiliteringsterapi. I rehabiliteringsperioden vises klasser med en fonolog og en foniatrist. I dette tidsrum er patientens arbejdsevne begrænset.\nPrognosen afhænger af sygdommens form. Hvis en ensidig læsion diagnosticeres, er prognosen gunstigere, respiratorisk og vokal funktion gendannes som regel fuldstændigt. Ved bilateral skade kræves et trinvis kirurgisk indgreb med et langt rehabiliteringsforløb. I de fleste tilfælde gendannes åndedræts- og stemmefunktioner delvist..\nForebyggende foranstaltninger til lammelse og parese er rettidig behandling af inflammatoriske processer i halsen og øvre luftvej. Det anbefales ikke at overbelaste stemmebånd, hypotermi og arbejde med skadelige stoffer..\nHver sygdom, inklusive parese af strubehovedet, kan behandles rettidigt til en medicinsk institution. I tilfælde af lammelse skal lægehjælp omgående ydes, da ellers laryngeal stenose kan forekomme med efterfølgende kvælning.\nEstimering af thyrotropin niveau (TSH) - koncentrationsstandarder og tilknytning til sygdomme\nSamfund ›Det er interessant at vide det. ›Blog› Kemi af humør\nSkjoldbruskkirtlen spiller en betydelig rolle i funktionen af det endokrine system og har derfor mange funktioner, der er nødvendige for kroppen, blandt dem er hjælp i produktionen af hormoner og accelerationen af metaboliske processer.


Nyt ansigt hos Aksglæde i Møllergade | Ugeavisen Svendborg | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Ugeavisen Svendborg - Nyt ansigt hos Aksglæde i Møllergade\nFrederik Clausen var ikke sen til at sige ja tak til at arbejde i musikbutikken. Han er en gedigen guitarist og sanger og ved en masse om især guitarer. PR-foto\nFrederik Clausen startede allerede 1. september som salgsassistent. Han er en gedigen guitarist og sanger, som også ved en masse om guitarer.\nSvendborg: Hos Aksglæde i Møllergade har man siden 1. september kunnet møde en ny medarbejder i musikbutikken. Det sidste års tid er der blevet mere og mere at se til i såvel sko- som musik-butik ligesom mængden af reparationer også er steget gevaldigt.\nDet blev i løbet af sommeren klart for indehaverne Ulla og Arne Aksglæde, at der var brug for en ansat mere i butikken, og det skulle meget gerne være én med stor interesse for strengeinstrumenter.\nMan kan næsten sige, at Frederik Clausen blev headhunted til jobbet,- eller også var det omvendt, for han har i flere år, mens han stod i lære som salgsassistent længere nede ad gaden hos Nielsen, ofte brugt sin frokostpause på lige at smutte op i musikbutikken og spille lidt guitar og få en snak med Arne.\nDerfor lå det også lige til højrebenet at spørge ham, om han havde lyst til at skifte branche og prøve kræfter med salg af instrumenter.\nFrederik Clausen var ikke sen til at sige ja tak til det tilbud og startede allerede 1. september. Han er en gedigen guitarist og sanger, som også som følge af sin store interesse ved en masse om især guitarer. Desuden er han fiks på fingrene og vil udover at vejlede kunderne med det rigtige valg af instrument, strenge og andet tilbehør, også stå for mindre reparationer af især guitarer.\nFredag 27. september kl. 14-17 bydes han velkommen i butikken med en lille reception.\nHos Aksglæde håber man, at rigtig mange vil lægge vejen forbi. Og hvem ved - måske bliver der også lidt musik.