LANDBOKOMMISSIONEN AF PDF\nLANDBOKOMMISSIONEN AF 1960\nDownload "LANDBOKOMMISSIONEN AF 1960"\n1 10. BETÆNKNING afgivet af LANDBOKOMMISSIONEN AF 1960 Om Statens långivning til jordbrugsmæssige formål Ændringer i jordfordelingsloven Statens erhvervelse af jord Administrationen af lovgivningen vedrørende jordbrug BETÆNKNING NR\n3 INDHOLDSFORTEGNELSE A. Landbokommissionens betænkning. Kapitel 1. Landbokommissionens opgave og sammensætning. Tidligere afgivne betænkninger Kapitel II. Landbokommissionens forhandlinger. Ad udvalgsberetningens afsnit II: Statens långivning til jordbrugsmiessige formål. 1. Koordinering af lånevirksomheden 9 2. Området for lånevirksomheden 9 3. Statslig støtte til bygningsinvesteringer Statsstøttens form Suppleringslån til jord og bygninger (ensartede regler) Jordfordelingslån Ophævelse af hjemmelen til oprettelse af statshusmandsbrug Gartnerilån Særlige låneformål Udlån til visse landbrugsejendommes overtagelse til selveje Jordrenteafløsningslån Långivningens sammenhæng med sammenlægningsgrænsen ved sammenlægning af landbrugsejendomme og omlægning af jorder Renten Afdragstiden Pantesikkerheden Den automatiske rykningsgrænse Ejerskifte og arealomlægninger Rådighedsindskrænkninger Konjunkturbestemt rente Konvertering af ældre lån 15 Ad udvalgsberetningens afsnit 111: Spørgsmål om gennemførelse af ændringer i lov om jordfordeling mellem landejendomme. Strukturjordfordelinger 16 Jordfordeling i forbindelse med vejanlæg 16 De mindre jordfordelinger (tilskud til jordomlægninger) 16 Forenkling af sagsekspeditionen 16 Ad udvalgsberetningens afsnit IV: Statens erhvervelse af jord 17 Ad udvalgsberetningens afsnit V: Administrationen af lovgivningen vedrørende jordbrug 19 3\n4 B. Udvalgsberetningen af 14. december Afsnit 1: Udvalgets opgaver 23 Afsnit 11: Statens långivning til jordbrugsmæssige formål 25 Kap. 1. Den gældende lovgivning vedrørende udlån til jordbrugsmæssige formål med udvalgets bemærkninger 25 A. Statshusmandsloven 25 B. Jordfordelingsloven 33 C. Lov om udlån til yngre landmænd 35 D. Lov om udlån til visse landbrugsejendommes overtagelse til selveje E. Lov om indkøbsforeninger 37 F. Lov om afsætning af frisk frugt m.v 38 G. Grundforbedringsloven 38 H. Begunstigelser og statsgaranti for mergelselskaber 39 Kap. 2. Hovedprincipper i de gældende udlånsvilkår med udvalgets bemærkninger 40 A. Rente- og afdragsvilkår 40 B. Kravene til pantesikkerheden 42 C. Automatisk rykning for lån, der senere optages 44 D. Købers overtagelse af statslån til jordbrugsmæssige formål i ejerskiftesituationer 45 E. Tinglysning af særlige servitutter i forbindelse med ydelse af lån til jordbrugsmæssige formål 47 F. Konjunkturbestemt rente 48 G. Problemer i forbindelse med ejendomme, hvori der indestår lån efter den hidtidige statshusmandslovgivning 51 Kap. 3. Udvalgets konklusioner vedrørende den fremtidige lånelovgivning Mindretalsudtalelser og særlige bemærkninger. Finansministeriets repræsentant 63 Husmandsforeningernes repræsentant 64 Erhvervsrådet for Gartneri og Frugtavl 65 Afsnit HI: Spørgsmålet om gennemførelse af ændringer i loven om jordfordeling mellem landejendomme 67 Kap. 1. Den gældende lovgivning vedrørende jordfordeling mellem landejendomme med udvalgets bemærkninger Indledende bemærkninger Jordfordelingslovens formål Administrationens opbygning Udarbejdelse af jordfordelingsplaner Reglerne om tvangsomlægning m.v Berigtigelse af jordfordelingssager Regler om tilskud i kendelsessager De særlige regler om mindre jordfordelinger Lån Køb af ejendomme og arealer med henblik på jordfordeling 79 Kap. 2. Den særlige regel om tilskud til mindre jordomlægninger efter jordfordelingslovens 9 (mindre jordfordelinger) 80 4\n5 Kap. 3. Jordfordeling i forbindelse med vejanlæg Lovgrundlaget Jordfordelingsmyndighedernes hidtidige medvirken i vejsager Konklusioner på grundlag af de hidtidige erfaringer og udvalgets forslag 89 Mindretalsudtalelser og særlige bemærkninger. Finansministeriets repræsentant 91 Afsnit IV: Statens erhvervelse af jord 93 Kap. 1. Jordbank 93 Kap. 2. Den hidtidige virksomhed under jordfonden 96 Kap. 3. Landbokommissionens forhandlinger i Kap. 4. Udvalgets overvejelser 99 Mindretalsudtalelser og særlige bemærkninger. Finansministeriets repræsentant 101 Afsnit V: Administrationen af den jordbrugsmæssige lovgivning 102 Kap. 1. Nuværende opbygning 102 A. Den centrale administration Landbrugsministeriets departement Matrikeldirektoratet Statens jordlovsudvalg Jordfordelingssekretariatet Kongeriget Danmarks Hypotekbank og Finansforvaltning 104 B. Lokaladministrationen 105 C. Belysning af opgavernes fordeling på centrale og lokale myndigheder forsåvidt angår typiske sagsområder 106 Kap. 2. Overvejelser vedrørende hensigtsmæssigheden af en ændret administrativ opbygning 117 BILAG Bilag 1. Notat af juli 1969 fra De samvirkende danske Landboforeninger om investeringsbehovet i staldbygninger i perioden Bilag 2. Oversigt over udviklingen i sagsantal i tiden 1950/ /70 inden for statens jordlovsudvalgs administration 128 Bilag 3. Antal oprettede husmandsbrug, gartnerier og ejendomssuppleringer fra statsjord 130 Bilag 4. Oversigt over suppleringslån og tillægslån efter statshusmandsloven 1965/66-1/ Bilag 5, 6 og 7. Oversigter over lån af statskassen bevilget i finansårene 1967/ /70 i henhold til statshusmandsloven 133 Bilag 8. Oversigt over jordfondens arealer pr. 1/ Bilag 9. Spørgsmålet om forenkling af sager om omlægning af jord mellem landbrugsejendomme. Problemerne i forhold til panthaverne (tinglysningslovens 21, 23 og 24) 137 Bilag 10. Skrivelse af 22/ fra Den danske Landinspektørforening om spørgsmål vedr. jordfordeling 143 5\n7 Kapitel I. Landbokommissionens opgave og sammensætning. Landbokommissionen er nedsat ved landbrugsministeriets skrivelse af 24. februar Landbokommissionens opgave er at undersøge, hvorledes den igangværende produktionstekniske og økonomiske udvikling påvirker landbrugets økonomi under forskellige forhold såsom bonitet, beliggenhed, ejendomsstørrelse, driftsform og besiddelsesform, og derefter at fremkomme med forslag til sådanne foranstaltninger, som kommissionen skønner hensigtsmæssige at gennemføre. Kommissionen skal kunne optage til behandling alle de af landbrugets driftsmæssige, økonomiske, retlige og tekniske problemer, som det skønnes ønskeligt at få nærmere belyst, og kommissionen skal være berettiget til at tilkalde sagkyndige i det omfang, dette skønnes fornødent. Siden afgivelse af 9. betænkning af 18. december 1969 er der sket følgende ændringer i kommissionens sammensætning: Fra 1. januar 1971 er formanden for De samvirkende jydske Husmandsforeninger Svend Knudsen udnævnt til medlem i stedet for husmand Hans Larsen-Ledet. Fra 26. januar 1970 deltager formanden for Foreningen af Skov- og Landejendomsbesiddere i Danmark greve Preben Ahlefeldt-Laurvig i kommissionens møder som observatør for foreningen i stedet for den tidligere formand, kammerherre G. Garth-Grüner, der er afgået ved døden. Landbokommissionens sammensætning er herefter følgende: Departemenschef V. Hornslet, formand Folketingsmand Anders Andersen Forpagter A. Pilegaard Larsen Sekretariatschef Jørgen Skovbæk for De samvirkende danske Landboforeninger. Husmand Peter Jørgensen Husmand Svend Knudsen Husmand Jens Andersen for De samvirkende danske Husmandsforeninger. Direktør N. Kjærgaard Forstander Johs. Dons Christensen Gårdejer Chr. Speggers for Landbrugsrådet. Godsejer E. Mourier for Centralforeningen af Tolvmandsforeninger og større Landbrugere i Danmark. Godsejer A. U. Juhl for Sammenslutningen af Landbrugets Arbejdsgiverforeninger. Forretningsfører Viggo Heegaard for Dansk Arbejdsmands- og Specialarbejder Forbund. Fhv. minister, folketingsmand Chr. Thomsen Folketingsmand Fr. Teichert for Socialdemokratiet. Folketingsmand Niels Eriksen FolketingsmAnd Kr. Østergaard for Venstre. Folketingsmand Niels Ravn for Det konservative Folkeparti. Folketingsmand Svend Haugaard for Det radikale Venstre. Sekretær Thomas Christensen for Socialistisk Folkeparti Kommitteret V. Brorson Afdelingschef N. Wermuth for Landbrugsministeriets departement. Folketingsmand Simon From for Statens jordlovsudvalg. Kontorchef frk. Alice Brun for finansministeriet. 7\n8 Fuldmægtig Leif Hellberg for Det økonomiske Sekretariat. Udstykningschef K. Harms Larsen for Matrikeldirektoratet. Kontorchef H. Normann for Danmarks Statistik Professor Fl. Tolstrup Professor Erik Kristensen Direktør Fr. Heick Forstander H. Vitting Andersen Direktør A. Stauning Observatør for Erhversrådet for Gartneri og Frugtavl Greve Preben Ahlefeldt-Laurvig Observatør for Foreningen af Skov- og Landejendomsbesiddere i Danmark. Kommissionens sekretær er ekspeditionssekertær i landbrugsministeriet V. S. Begtorp. Landbokommissionens betænkninger. Landbokommissionen har forud for nærværende betænkning afgivet de nedennævnte betænkninger. Af de duplikerede betænkninger nr. 5, 6 og 7 er i landbokommissionens 8. betænkning, side 9 14, givet et kort sammendrag. 1. Betænkning af 15. februar 1962 om brugsstørrelser, nedlægning og sammenlægning af landbrugsejendomme, hovedparcellers mindstestørrelse og jordbonitering m.v. (Betænkning nr. 306/1962. Oplag udgået). 2. Betænkning af 22. januar 1964 om grundforbedring. (Betænkning nr. 354/1964). 3. Betænkning af 26. november 1965 om revision af lovgivningen om landbrugsejendomme og om finansiering i landbruget m.v. (Betænkning nr. 403/1966). 4. Betænkning af 27. januar 1966 om landvinding m.m. (Betænkning nr. 410/1966). 5. Betænkning af 3. marts 1966 om afløsning af jordrente. (Duplikeret. Oplag udgået). 6. Betænkning af 27. januar 1969 om undersøgelse af problemer vedrørende lystgårde. (Duplikeret). 7. Betænkning af 27. januar 1969 om undersøgelse af spørgsmål vedrørende førtidspensionering. (Duplikeret). 8. Betænkning af 18. december 1969 om revision af lovgivning om landbrugsejendomme m.m. (Betænkning nr. 556/1970). 9. Betænkning af 18. december 1969 om lovgivningen vedrørende opførelse af arbejderboliger på landet. (Betænkning nr. 557/1970). Kapitel II. Landbokommissionens forhandlinger. Landbokommissionens forhandling har vedrørt den som bilag til denne betænkning optagne beretning af 14. december 1970, der er afgivet af et under landbokommissionen nedsat udvalg. Beretningen har været forhandlet af landbokommissionen på et møde den 13. januar Udvalgets beretning af 14. december 1970 omhandler følgende afsnit: I. Udvalgets opgaver og sammensætning. II. Statens långivning til jordbrugsmæssige formål. III. Spørgsmål om gennemførelse af ændrin- 8 ger i loven om jordfordeling mellem landejendomme. IV. Statens erhvervelse af jord. V. Administrationen af den jordbrugsmæssige lovgivning. I det følgende redegøres for landbokommissionens forhandlinger om hovedpunkterne i udvalgsberetningens forslag. Med hensyn til den sammenhængende fremstilling af de gældende regler og udvalgets redegørelser og begrundelserne for de af udvalget eller et flertal af udvalget stillede forslag henvises til udvalgsberetningen.\n9 Ad udvalgsberetningens afsnit II: Statens långivning til jordbrugsmæssige formål. Udvalgets opgave. Det har været udvalgets opgave at give en beskrivelse af den gældende lovgivning og fremkomme med bemærkninger og forslag, der tager sigte på en forenkling, når hensyn skal tages til de senere års strukturændringer inden for jordbruget og de forslag, som landbokommissionen har fremsat i 8. betænkning. Udvalget har undersøgt den under landbrugsministeriet hørende lånelovgivning m.m. som helhed, men undersøgelsen har navnlig omfattet lovgivningen om udlån til sammenlægning, supplering samt oprettelse af jordbrug m.m. (statshusmandsloven), hvis bestemmelser nok har været undergivet revision i de senere år, men hvor lovgivningen som helhed ikke har været revideret siden En foreløbig beretning om lånelovgivningen blev afgivet til landbokommissionen i december 1969 og er refereret i 8. betænkning side Det i den nu afgivne beretning anførte er i hovedsagen overensstemmende med den foreløbige beretning, der dog er noget omredigeret samt ajourført med den siden gennemførte lovgivning. 1. Koordinering af lånevirksomheden. Udvalgets forslag. Det foreslås, at udlånsvirksomheden på længere sigt søges koordineret i en enkelt lov. Koordineringen forudsættes dog at ske etapevis. Der forudsættes udarbejdet forslag til en ny lov om udlån m.m til jordbrugsmæssige formål. I denne lov optages de lånebestemmelser, der opretholdes fra den nugældende statshusmandslov, jordfordelingslov og lov om udlån til visse landbrugsejendommes overtagelse til selveje. På længere sigt optages i loven udlånsvirksomheden i henhold til lov om udlån til yngre landmænd, lov om afsætning af frisk frugt m.v. og grundforbedringsloven. De to førstnævnte love har sammenhæng med landbrugsordningerne, der er af midlertidig karakter, og alle tre love har været til revision i Folketinget i Udvalget stiller intet forslag forsåvidt angår disse love, men de foreslås ved senere revision indarbejdet i den samlede lov om udlån, såfremt udlånsbestemmelserne får mere varig karakter. Lånevirksomheden i henhold til lov om indkøbsforeninger er også revideret i Loven vedrører løsøre og foreslås holdt udenfor rammerne af en koordineret lånelov. I den nye lovgivning om udlån m.m. til jordbrugsmæssige formål foreslås også optaget bestemmelser om statens køb og salg af jord og om jordbrugsadrninistrationen. Kun sådanne bestemmelser om administrationen, som det skønnes nødvendigt at lovgive om, foreslås optaget. I øvrigt foreslås landbrugsministeren bemyndiget til at fastsætte de nærmere bestemmelser om administrationen, herunder lokaladministrationen. Kommissionens forhandlinger. Kommissionen kan tiltræde udvalgets forslag. 2. Området for lånevirksomheden. Udvalgets forslag. Udvalgets flertal finder, at støtte til strukturudviklingen og jordfordelingen sammen med den bistandsvirksomhed til lettelse af generationsskiftet og nyetableringen, der udøves gennem loven om yngre landmænd, må være hovedområdet for den fremtidige statslige bistand til jordbrugsmæssige formål. Det anføres, at der må antages at ville ske en fortsat udvikling i ejendomsstørrelserne i opadgående retning og henvises herved til landbokommissionens 8. betænkning. Ligeledes anføres, at der fremdeles og også efter en evt. indtræden i EEC forventes at være afsætningsmuligheder for en betydelig dansk produktion og eksport af landbrugsvarer, og at en udbygning af effektive og konkurrencedygtige bedrifter er af væsentlig betydning. Afhængig af driftsform og produktionsvilkår må der regnes med bedriftsenheder af forskellig størrelse, men for alle størrelser med en fortsat forøget omsætning pr. beskæftiget. Udviklingen gør det begrundet, at der ved statsbistand til jordbrugsmæssige formål i stigende grad lægges vægt på effektivitets- og rentabilitetshensyn, og at statslig långivning kun opretholdes, hvor en samfundsinteresse fortsat tilsigter det. Som områder, hvor en samfundsinteresse gør sig gældende, peges på bistand til en fortsat strukturudvikling i retning af samkøb og supplering af landbrugsbedrifter samt på bistand ved finansiering af jordomlægning i jordfordelingssager (arrondering). Et mindretal (Alice Brun) finder, at udlånsvirksomheden generelt bør afvikles, bortset fra jordrenteafløsnings] ån. Kommissionens forhandlinger. Kommissionens flertal har kunnet tiltræde udvalgsflertallets forslag. Der henvises dog til 9\n10 de bemærkninger, der er anført nedenfor, navnlig under punkt 3, om betydningen af støtte til bygningsinvesteringer. Et mindretal (Alice Brun) finder, at udlånsvirksomheden generelt bør afvikles, bortset fra jordrenteafløsningslån. Mindretallet henviser til sin i udvalgsberetningens side 63 optagne mindretalsudtalelse. 3. Statslig støtte til bygningsinvesteringer. Udvalgets forslag. Efter hidtidig lovgivning har lån kunnet ydes til bygningsudvidelse i forbindelse med jordsupplering. Der har været rejst tvivl om det hensigtsmæssige i sådan bygningsstøtte på grund af risikoen for fejlinvesteringer, men det er opfattelsen hos udvalgets flertal, at adgangen til lån til bygningsudvidelse i forbindelse med supplering bør opretholdes, men således at et evt. begrænset rådighedsbeløb til suppleringsformål fortrinsvis anvendes til jordsupplering. Et mindretal (Dybdahl) finder, at bygningsstøtte bør være det primære. Om mindretallets udtalelse henvises til side 63. Udvalget erkender, at det for at sikre effektivitetsudviklingen indenfor landbruget på længere sigt er nødvendigt, at der gennemføres betydelige investeringer i forbindelse med koncentrationen af landbrugsproduktionen på væsentlig færre, men meget mekaniserede bedrifter. Investeringsbehovet er belyst i bilag 1 til beretningen, hvoraf bl.a. fremgår, at der - under nærmere angivne forudsætninger - alene til nyinvesteringer i staldbygninger er et anslået behov på årlig mill. kr. (i 1968-priser) i perioden indtil Spørgsmålet om statens støtte til bygningsinvesteringer - også uden for suppleringstilfælde - har været overvejet af udvalget og i 1969 i regeringsudvalget vedrørende landbrugsordningerne (Krogstrup-udvalget). Krogstrupudvalget udtalte sig i sin betænkning af december 1969 imod, at staten i almindelighed yder særlig fordelagtig finansieringsbistand til bygningsinvesteringer, sålænge der hersker så stor usikkerhed om de fremtidige afsætningsvilkår, og da produktionsøkonomien i kvægholdet samt fjerkræholdet ikke er tilstrækkelig til forrentning og afskrivning af nye stalde. Nærværende udvalg peger på, at sandsynligheden for en forbedring og stabilisering af landbrugets afsætningsvilkår efter en eventuel indtræden i EEC begrunder, at spørgsmålet om statens støtte til landbrugets bygningsinvesteringer tages op til fornyet overvejelse, og at en støtte eventuelt kan tilrettelægges med henblik på investeringer i bedrifter, der opfylder forudsætningerne i en nøjere defineret strukturmålsætning. Der er henvist til tilsvarende overvejelser for EEC. (»Mansholtreformplanen«). Det forudses inden for EEC, at der kan gives støtten til strukturudviklingen, herunder med bistand fra landbrugsfonden, en national udformning. Udvalget har fundet, at det har ligget uden for dets opgave at tage stilling til en sådan særlig støtte af mere betydeligt omfang til investeringsopgaver, eventuelt inden for bredere dele af landbruget. Udvalget finder derfor, at spørgsmålet om bygningsinvesteringer, der som anført må overvejes i perspektiv af dansk landbrugs mulige indpasning i fællesmarkedet, mest hensigtsmæssigt kan tages op til behandling i et særligt udvalg. Det er fremhævet, at spørgsmålet må ses i sammenhæng med overvejelserne om prioriteringen af nødvendige investeringer i øvrigt i samfundet i de kommende år under en eventuel fortsat stram finansiel situation. Kommissionens forhandlinger. Der har i kommissionen været enighed om, at spørgsmålet om at sikre nødvendige bygningsinvesteringer i landbruget under den igangværende tilpasningsproces må tillægges afgørende betydning. De senere års lave investeringsniveau gør det påkrævet, at spørgsmålet om statens bistand hertil tages op til behandling i et udvalg, hvor problemerne kan overvejes i sammenhæng, herunder med strukturudviklingsplanerne inden for EEC. Med hensyn til den nuværende adgang til statslån til bygningsinvesteringer i forbindelse med jordsupplering tiltræder kommissionens flertal udvalgets forslag om, at lånemuligheden hertil opretholdes, men således, at et evt. begrænset rådighedsbeløb til suppleringsformål fortrinsvis anvendes til jordsupplering. Et mindretal (Svend Haugaard, Peter Jørgensen, Jens Andersen, Svend Knudsen) finder, at bygningsstøtte bør have fortrin under den igangværende strukturudvikling for at sikre opretholdelse af den animalske produktion, uanset formindskelsen af arbejdskraften i landbruget. Mindretallet henviser herved til den af Holger Dybdahl i udvalgsberetningen side 64 afgivne mindretalsudtalelse. Et mindretal (Th. Christensen) tilslutter sig Holger Dybdahls i udvalgsberetningen anførte mindretalsudtalelse. Mindretallet finder, at de foreliggende forslag kun betyder små forbedringer af det bestående, som aldrig har 10\n11 været tilstrækkeligt og navnlig ikke er det i dag, hvor dørene mere end nogensinde er lukkede for unge landmænd uden kapital. Der er efter mindretallets opfattelse brug for en långivning ved ejerskifte, som kan blive stående som prioritet i ejendommen, og der må være tale om lån af et sådant omfang, at det virkelig kan komme til at betyde noget for den nye bruger. 4. Statsstøttens form. Udvalgets forslag. Det har været overvejet, om statens støtte fortsat bør ydes i form af direkte långivning, eller om bistanden evt. bør ske ved ordninger med statsgaranti eller rentesikringsordninger. Det har været udvalgets opfattelse, at støtte i form af direkte långivning er mest hensigtsmæssig, og at lån fortrinsvis bør ydes som supplement til lån på det almindelige lånemarked. Med hensyn til værdien af sådanne supplerende statslån er fremhævet, at formålet med långivningen efter udvalgets opfattelse først og fremmest skal være at dække et resterende lånebehov, efter at de sædvanlige lånemuligheder er udtømt. Det må antages, at statens medvirken i finansieringen med en risikobetonet placering tillige vil have den virkning at lette muligheden for opnåelse af foranstående lån på det almindelige lånemarked. Selvom det årlige udlån af statens midler til disse formål fortsat må påregnes at være af begrænset størrelse i forhold til de samlede årlige udlån til investeringsformål vedrørende landbrugsejendomme, er det udvalgets opfattelse, at lånene har en betydelig større effekt til fremme af de ønskede investeringsopgaver. Kommissionens forhandlinger. Kommissionen kan tiltræde udvalgets forslag. Der er dog under kommissionens forhandlinger peget på, at statens bistand, navnlig en bistandsordning til videregående investeringsformål inden for landbruget, jfr. foran under punkt 3, eventuelt mere hensigtsmæssigt kan gennemføres i form af statstilskud til nedbringelse af renten for lån, optaget på det almindelige lånemarked. En sådan ordning kan i givet fald kombineres med statsgaranti. Det forudsættes, at disse synspunkter kommer til at indgå i overvejelserne i det udvalg, der er foreslået nedsat til behandling af spørgsmålet om en videregående investeringsstøtte. 5. Suppleringslån til jord og bygninger. Udvalgets forslag. Tyngdepunktet i den fremtidige långivning bør som anført foran under 2 ligge i lån til omlægning og supplering af landbrug. Det foreslås, at der skabes ensartede regler for lån til statshusmandsbrug og andre landbrug. Med hensyn til lånemulighederne i relation til sammenlægningsgrænsen henvises til nedenfor ad 12. Kommissionens forhandlinger. Kommissionen kan tiltræde udvalgets forslag om, at der skabes ensartede regler. 6. Jordfordelingslån. Udvalgets forslag. Udvalgets flertal foreslår de gældende udlånsmuligheder til fremme af jordfordeling (arrondering) udbygget. Der foreslås opretholdt mulighed for statslån til bygningsopførelse og jordsupplering i udflytningssituationer. Ligeledes foreslås mulighed for at yde en deltager i en jordfordeling lån til i stedet at overtage en allerede bestående ejendom, dersom hans ejendom mest hensigtsmæssigt kan nedlægges ved jordfordelingen. Udvalgets flertal foreslår endvidere den nuværende mulighed for finansieringslån opretholdt og udvidet til at omfatte en løbetid på 10 år, men med rente svarende til markedsrenten. Kommissionens forhandlinger. Kommissionens flertal kan tiltræde udvalgets forslag. Et mindretal (Peter Jørgensen, Svend Knudsen og Jens Andersen) finder, at renten ikke som foreslået af udvalget for finansieringslån bør være markedsrenten, men den samme rente (6V2 /o), som i øvrigt foreslået for statens udlån til jordbrugsmæssige formål. (13. renten). Et mindretal (Alice Brun) henviser til sin i udvalgsberetningens side 63 optagne mindretalsudtalelse. 11\n12 7. Oprettelse af statshusmandsbrug. Udvalgets forslag. Udvalget foreslår hjemmelen til oprettelse af statshusmandsbrug ophævet. Kommissionens forhandlinger. Kommissionen kan tiltræde udvalgets forslag om, at den almindelige hjemmel til oprettelse af statshusmandsbrug ophæves. Det blev herved under forhandlingerne fremhævet, at muligheden for nyopførelse af bygninger ved udflytning i forbindelse med jordfordeling opretholdes. Peter Jørgensen, Svend Knudsen og Jens Andersen finder, at de gældende finansieringsregler for oprettelse af statshusmandsbrug bør opretholdes, fordi der kan opstå behov for en sådan finansiering ved udflytning af landbrug, hvis et økonomisk landbrug skal kunne etableres i visse situationer. Ophævelse af en sådan adgang til finansiering kan hindre gennemførelse af en hensigtsmæssig jordfordeling. 8. Gartnerilån. Udvalgets forslag. Udvalgets flertal foreslår opretholdelse af mulighed for lån til oprettelse og supplering af gartnerier, herunder ydelse af bygge- og drivhuslån samt lån til omlægning af mindre landbrug til gartneri. Lånene foreslås ydet efter samme regler som suppleringslån, hvilket i modsætning til efter gældende lov forudsætter normal forudprioritering i almindelige realkreditinstitutioner. Om mindretallet henvises til foran under punkt 2. Om udtalelsen fra Erhvervsrådet for Gartneri og Frugtavl henvises til side 65. Kommissionens forhandlinger. Kommissionens flertal kan tiltræde udvalgets forslag. Et mindretal (Alice Brun) henviser til sin i udvalgsberetningens side 63 optagne mindretalsudtalelse. 9. Særlige låneformål. Udvalgets forslag. Udvalgets flertal foreslår en række specielle og kun lidt anvendte lånemuligheder ophævet, således de særlige etableringslån i forbindelse med ejendomssupplering samt forskellige lån, der kun har kunnet ydes til ejendomme, der er oprettet som statshusmandsbrug (lån til grundforbedringsarbejder og bygningsudvidelse med baggrund i forbedret kulturtilstand, lån til afløsning af grundbyrder, etablering af vandforsyning og el-anlæg). Endvidere foreslås ophævet lånemuligheden til anlæg og drift af frugtplantager, elektricitet og vandforsyning af husmandskolonier og fælles græsningsarealer. Der foreslås dog i loven indsat en overgangsregel af hensyn til allerede trufne dispositioner. Et mindretal (Dybdal) foreslår opretholdelse af mulighed for lån til bygningsudvidelse ved forbedret kulturtilstand. Kommissionens forhandlinger. Kommissionen kan tiltræde udvalgets forslag. Det er anført under forhandlingerne, at det af et mindretal i udvalget stillede forslag om opretholdelse af lån til bygningsudvidelse ved forbedret kulturtilstand falder bort, såfremt mulighed gives for statsbistand til videregående bygningsinvesteringer, jfr. foran under punkt Udlån til visse ejendommes overtagelse til selveje. Udvalgets forslag. Lov om udlån til visse ejendommes overtagelse til selveje foreslås ophævet. En overgangsbestemmelse med hjemmel til at yde de få lån, der kan blive tale om, foreslås indføjet i den nye almindelige udlånslov. Kommissionens forhandlinger. Kommissionen tiltræder udvalgets forslag. 11. Jordrenteafløsningslån. Udvalgets forslag. Den gældende ordning med lån til afløsning af jordrente foreslås opretholdt på uændrede vilkår. Kommissionens forhandlinger. Kommissionen tiltræder udvalgets forslag. 12. Långivningens sammenhæng med sammenlægningsgrænsen. Udvalgets forslag. Udvalget har forudsat, at landbrugslovens regler om sammenlægning og supplering ændres, jfr. landbokommissionens 8. betænkning. Udvalgets overvejende opfattelse har været, at jordsupplering i princippet bør udvides til at om- 12\n13 fatte supplering af ejendomme op til den højere sammenlægningsgrænse, der måtte blive gennemført. Heroverfor har været fremført, at det forhold, at der åbnes mulighed for friere tilpasning af ejendomsstørrelserne ikke behøver at indebære, at staten engagerer sig med långivning op til den højere sammenlægningsgrænse. Navnlig hensynet til de mindre landbrugsejendommes interesser taler efter dette synspunkt for at fastholde en lavere arealgrænse for långivningen. Der har været enighed i udvalget om, at en forudsætning for at sikre de mindre ejendomme en tilfredsstillende mulighed for at få opfyldt ønsker om supplering i konkurrence med andre jordkøbere er, at der er sikret de mindre ejendomme fornøden finansiel bistand til at magte jorderhvervelse, og at hensynet hertil er af afgørende betydning for statens udlånsvirksomhed. Tilstrækkelige finansieringsmuligheder til gennemførelse af den nødvendige strukturudvikling er imidlertid af afgørende betydning også for andre landbrug end de mindre ejendomme. Udvalgets flertal er derfor af den opfattelse, at det er påkrævet, at der også op i de højere arealstørrelser er supplerende muligheder for statslån, og at det kan give anledning til fejldispositioner, hvis långivningen begrænses af en for snæver arealgrænse. Det er i alle tilfælde forudsat som betingelse for statslån, at ejendommen er eller bliver af en sådan karakter, at den kan anses som bæredygtig driftsenhed på længere sigt. Det er ligeledes under alle omstændigheder forudsat, at lånsøgeren har udnyttet sine andre finansieringsmuligheder, herunder lånoptagelse på det almindelige lånemarked. Et mindretal (Dybdahl) finder dog ikke, at der bør kræves forudprioritering ved lån til udflytning af en ejendom i forbindelse med jordfordeling. Der har siden ikrafttrædelsen af landbrugsloven af 1967 været en stigende interesse for suppleringslån. I 1969/70 er der givet tilsagn om lån til et samlet beløb på 43 mill. kr. Det er næppe muligt at skønne med nogen sikkerhed om det forventede lånebehov ved en eventuel udvidelse af arealgrænsen. Udvalgets flertal finder imidlertid, at strukturudviklingen er af en sådan samfundsmæssig betydning, at de nødvendige forhøjede bevillinger bør stilles til rådighed. Kommissionens forhandlinger. Et flertal i kommissionen er enig med arbejdsudvalget i, at statens långivning til suppleringsformål i princippet bør omfatte supplering op til den frie sammenlægningsgrænse, som fastsættes i landbrugsloven. Det erkendes dog, at der ikke er nogen nødvendig sammenhæng mellem adgangen til fri sammenlægning til en bestemt arealstørrelse efter landbrugsloven og adgangen til efter udlånslovgivningen at opnå statslån til jordsuppleringen. Hvis regeringen finder, at der i den nuværende vanskelige økonomiske situation ikke kan stilles yderligere udlånsmidler til rådighed, foreslår kommissionen derfor, at statens finansielle bistand ved långivning til jordsupplering indtil videre begrænses til supplering af landbrugsejendomme op til en lavere arealgrænse end den frie sammenlægningsgrænse på 100 ha, som kommissionens flertal gik ind for i 8. betænkning af 18. december højere grad afgørende end arealgrænsen er efter kommissionens opfattelse, at långivningen tilsigter at fremme den enkelte ejendoms udvikling til en hensigtsmæssig og tidssvarende bedriftsenhed. Kommissionen forudsætter, at statslån kun ydes, hvor lånsøgerens forhold tilsiger det, og forudprioritering har fundet sted i videst muligt omfang. Ligeledes forudsættes, at lånsøgeren som regel ikke er over 50 år, at han driver landbrug som hovederhverv, dvs. lægger sin overvejende arbejdsindsats i landbrugsbedrift, og at der ikke ydes lån til småsuppleringer, hvor en ejendom kun forøges med få ha, ligesom der må lægges afgørende vægt på kravet om god beliggenhed. Der har ikke af kommissonens flertal kunnet peges på en bestemt arealstørrelse, der under de givne forhold kan sættes som grænse for statens långivning. Et mindretal (Svend Haugaard, Peter Jørgensen, Jens Andersen, Svend Knudsen) har ikke kunnet tiltræde, at statens långivning bør omfatte supplering op til den frie sammenlægningsgrænse, som var foreslået af et flertal i landbokommissionens 8. betænkning, men fastholder 35 ha som lånegrænse uanset ændringer i den frie sammenlægningsret. Et andet mindretal (Anders Andersen, Johs. Dons Christensen, A. U. Juhl, N. Kjærgaard, Erik Kristensen, Jørgen Skovbæk, Chr. Speggers) finder ikke, at lånegrænsen bør sættes lavere end sammenlægningsgræn- 13\n14 sen, men at begrænsningen alene bør fastlægges gennem låneudmålingens størrelse samt de nævnte kvalifikationskriterier. Man kan således tiltræde, at der bl.a. lægges vægt på, at lånsøgerens forhold tilsiger, at der ydes statslån. Således må på ingen måde de landmænd, der gennem flid, dygtighed og et lille privatforbrug har skabt mulighed for nogen selvfinansiering, stilles ringere fra statens side, end dem, der under tilsvarende etablerings- og produktionsbetingelser ikke har vist evne til at forbedre deres status. 13. Renten. Udvalgets forslag. Renten er efter gældende lov 6V2 % i henhold til statshusmandsloven og lov om udlån til yngre landmænd. Lån i henhold til jordfordelingsloven forrentes med 4 %. For lån i henhold til statshusmandsloven ydes nu (fra 1/4 1970) et administrationsbidrag på 0,2 /o. Der har været givet særlige rentelempelser ved oprettelse af statshusmandsbrug og gartnerier. Det foreslås, at der fremtidig skal gælde samme rentevilkår for lån, der ydes til jordbrugsmæssige formål. Ligeledes bør rentelempelse ved oprettelse af gartnerier ophæves. Det foreslås, at rentens størrelse som hidtil fastsættes til 6V2 %. Ved forslaget om en uændret rente på 6V2 % har udvalget lagt vægt på ønsket om at tilskynde til strukturforbedringer. Ligeledes er lagt vægt på, at de almindelige lånemuligheder forud er udnyttet fuldt ud, således at kun en begrænset del af investeringen finansieres ved statslån. 14. Afdragstiden. Udvalgets forslag. Afdragstiden er nu for statshusmandslovens område maksimalt 30 år. For andre områder, hvor afdragstiden er længere, foreslås en tilsvarende maksimal afdragstid. For lån til opførelse af drivhuse foreslås opretholdt en afdragsfri periode på 2 år og herefter en afdragstid på indtil 15 år. Den særlige afdragsfrihed for 1/5 af lån foreslås ophævet ved den fortsatte udlånsvirksomhed til oprettelse af gartnerier. 15. Pantesikkerheden. Udvalgets forslag. Det foreslås, at der ved lånets ydelse i loven alene stilles krav om betryggende pantesikkerhed, således at de nærmere regler som hidtil fastsættes af landbrugsministeren efter forhandling med finansministeren. 16. Den automatiske rykningsgrænse. Udvalgets forslag. Det foreslås, at der opretholdes en automatisk rykningsordning, der giver en ejer mulighed for at udnytte den realkreditbasis, der fremkommer ved nedbringelse af statslånet og eventuelle stigninger i ejendomsværdien. Ordningen har store administrative fordele og letter låntagning til forbedring af ejendommen. En lånegrænse med tilsvarende forhold til handelsværdien som på tidspunktet for 13. almindelige vurdering fører til en nedsættelse af grænsen fra 120 /u til 110% efter gennemførelse af 14. alm. vurdering. Udvalget foreslår en grænse på dette niveau. Det foreslås videre, at rykningsgrænsen for fremtidigt ydede lån ikke angives i pantebrevet, men optages i en særlig bekendtgørelse, således at eventuelt fremtidig nødvendige ændringer i forudprioriteringsmuligheder kan gives virkning også for lån, der er ydet tidligere under en sådan ordning. Automatisk rykning foreslås dog ophævet for gartnerier. 17. Ejerskifte og arealomlægninger. Udvalgets forslag. Det foreslås, at statslånene som andre offentlige lån i princippet forfalder ved ejerskifte, men at en køber i normale tilfælde bør kunne overtage lånet på uændrede vilkår. Ved arealomlægninger foreslår et flertal, at praksis med hensyn til krav om indfrielse af statslån lempes, når der er tale om omlægninger med strukturforbedrende sigte. Om mindretallet (Alice Brun) henvises til side Rådighedsindskrænkninger. Udvalgets forslag. I forbindelse med lån ydet i henhold til statshusmandsloven har der hidtil som servitutpålæg været pålagt ejendommen en række særlige rådighedsindskrænkninger vedrørende driften, forbud mod udstykning og sammenlægning m.v. Det foreslås, at disse rådighedsindskrænkninger ophæves for fremtidige lån. Den udvidede forsikringspligt og ejerens pligt til at bo på ejendommen og selv drive denne (med adgang til dispensation) foreslås dog opretholdt, men som pantebrevsvilkår. 14\n15 19. Konjunkturbestemt rente. Udvalgets forslag. Det foreslås, at alle fremtidige lån ydes med fast rente, således som det hidtil har været tilfældet for suppleringslån til ejendomme, der ikke er oprettet som statshusmandsbrug. 20. Konvertering af ældre lån. Udvalgets forslag. En forenkling af tidligere ydede lån kunne anses for ønskelig. Udvalget finder det dog ikke hensigtsmæssigt, at ønsker om suppleringslån benyttes til at stille krav om konvertering, der bevirker skærpelse af ældre lån. Ved ejerskifte findes det derimod rimeligt, at der som hidtil sker en ajourføring af vilkårene for ældre lån. Kommissionens forhandlinger ad Kommissionen kan tiltræde de af udvalget stillede forslag. Et mindretal (Leif Heltberg, Fl. Tolstrup) kan tilslutte sig flertallets indstilling med visse forbehold. Blandt de betragtninger, der begrunder en fortsættelse af den statslige långivning til jordbrugsmæssige formål som led i en ønskelig strukturtilpasning i landbruget, er fremhævet, at der i stigende grad må lægges vægt på effektivitets- og rentabilitetshensyn. Det er endvidere understreget, at strukturtilpasningen er af en sådan samfundsmæssig betydning, at de nødvendige forhøjede bevillinger bør stilles til rådighed, såfremt en forhøjelse af arealgrænsen for sammenlægninger fører til et forøget lånebehov. Efter mindretallets opfattelse trækker begge disse forhold i retning af, at lånevilkårene ikke må blive urimeligt gunstige sammenlignet med de i samfundet i øvrigt gældende lånevilkår. Det primære mål med den statslige bistand er at sikre supplerende finansieringsmuligheder, efter at lånsøgeren har udnyttet sine øvrige finansieringsmuligheder, men ikke at yde særligt billige lån. Mindretallet kan derfor ikke tiltræde de foreslåede rentevilkår, men må foreslå, at rentevilkårene tilnærmes den til enhver tid gældende markedsrente, eventuelt fastsættes med tilknytning til nationalbankens diskonto. Mindretallet ønsker endvidere at påpege, at den foreslåede nyorientering af statens långivning til jordbrugsmæssige formål indebærer, at statens bistand på dette område i væsentligt større udstrækning end tidligere må betragtes som et led i den almindelige støtte til landbruget. De ændringer i landbrugets økonomiske vilkår, der må imødeses ved eventuel dansk indtræden i EEC, tilsiger derfor, at statens bistand på dette område i denne situation tages op til fornyet overvejelse, uanset om EEC-medlemsskab ikke direkte skulle forpligte til en afvikling eller ændring af denne bistand. Et mindretal (Alice Brun), der henviser til sin udtalelse side 63, har anført, at det er mindretallets opfattelse, at statslån bør kræves indfriet ved ejerskifte, alene af den grund, at man derved kan modvirke sælgerens mulighed for at kapitalisere fordelen ved det lavt forrentede lån, hvorved formålet med tilladelsen for køberen til at overtage lånet forflygtiges. Samme synspunkt kan anlægges overfor de tidligere ydede lån. Mindretallet må i denne forbindelse udtale betænkelighed ved det af udvalgets flertal indtagne standpunkt, hvorefter der i tilfælde af arealændringer i større omfang end hidtil bør gives tilladelse til, at statslånet fortsat bliver indestående i den pågældende ejendom. Mindretallet finder den hidtidige praksis på dette område særdeles rimelig. Ad Udvalgsberetningens afsnit III: Spørgsmål om gennemførelse af ændringer i lov om jordfordeling mellem landejendomme. Udvalgets opgave. Det har været udvalgets opgave at foretage en almindelig gennemgang af den gældende lov om jordfordeling, der er fra 1955, for at undersøge, om der er behov for ændringer som følge af de senere års strukturudvikling. Undersøgelsen har herved haft sigte på såvel de almindelige struktur-jordfordelinger med deltagelse af et større antal ejendomme som 15\n16 de såkaldte»mindre jordfordelinger«, der sker uden jordfordelingskommissionernes medvirken. Ligeledes har udvalget undersøgt mulige ændringer af jordfordelingslovens bestemmelser, som har forbindelse med påkrævede jordfordelinger i tilslutning til anlæg af motor- og hovedveje. Strukturjordfordelinger (Arrondering med deltagelse af flere landejendomme og medvirken af jordfordelingskommissioner). 1. Udvalget finder, at det offentliges medvirken ved jordfordelingsarbejdet bør fortsættes og i visse tilfælde udbygges. Udvalgets stilling er begrundet med, at det samfundsmæssigt set er af væsentlig betydning at opretholde og udbygge en hensigtsmæssig jordfordeling mellem landejendomme, at strukturændringerne indenfor landbruget, såfremt disse sker uden jordfordeling, i mange tilfælde vil medføre forringede arronderingsforhold, og at det tillige må tillægges betydning, at der gennemføres jordfordeling i forbindelse med større offentlige anlægsarbejder (veje etc.), hvorved det udover jordfordelingsmæssige fordele vil være muligt at forenkle og billiggøre disse anlæg. 2. Udvalget finder, at jordfordelingsloven alene bør være en teknisk lov, d.v.s. alene indeholder regler om planlægning og gennemførelse af jordfordelingssager. De i den nugældende lov indeholdte bestemmelser om statslån foreslås derfor overført til den almindelige lov om udlån. Udvalgets flertal finder, at der bør opretholdes en mulighed for ydelse af statslån i forbindelse med jordfordeling, jfr. foran under II. 1 og 6. Et mindretal (Alice Brun) kan ikke tiltræde en fortsættelse af statens långivning. Ligeledes foreslås, at den gældende lovs købsbeføjelser udgår af loven, og at opkøb af jord henvises til jordfonden. 3. Udvalget finder de i den pågældende lov indeholdte regler om planlægnings- og berigtigelsesarbejdet stort set tilfredsstillende. Med hensyn til planlægningsarbejdet peger udvalget på, at dette evt. vil kunne udbygges ved at inddrage landbrugets konsulenttjeneste i arbejdet. For så vidt angår lovens nugældende tvangsregler finder udvalget, afc disse, bortset fra de tilfælde, hvor jordfordeling sker i forbindelse med offentlige anlæg, har virket tilfredsstillende. Med hensyn til berigtigelsesarbejdet finder udvalget, at de gældende bestemmelser, hvorefter berigtigelsen sker ved foreløbig og endelig kendelse, har virket tilfredsstilende. 4. Jordfordeling i forbindelse med vejanlæg. Udvalgets forslag. Forsåvidt angår jordfordeling i forbindelse med offentlige anlæg foreslår udvalget, at landbokommissionen indstiller til landbrugsministeriet, at reglerne for gennemførelse af jordfordeling i forbindelse med vejanlæg tages op til revision. Det er udvalgets opfattelse, at der ved samarbejdet mellem vejmyndighederne og jordfordelingsmyndighederne er opnået så gode resultater for jordfordelingen, som det er muligt at nå på det bestående lovgrundlag. Samtidig er det imidlertid opfattelsen, at jordfordelingen kunne sikres og fremmes bedre på et forbedret lovgrundlag. Et sådant lovgrundlag forudsætter skærpede tvangsmuligheder, der evt. må gennemføres ved en revision af ekspropriationslovgivningen, herunder vejbestyrelsesloven. Udvalget finder, at det efter den stedfundne udvikling i vejproblemernes karakter og omfang er af væsentlig betydning, at der sikres større mulighed for varetagelsen af jordforbedringsinteressen i forbindelse med udførelsen af disse anlæg, og at den samfundsmæssige interesse heri berettiger fastsættelse af de udvidede tvangsregler, som må anses for nødvendige for en tilfredsstillende løsning af problemerne. Såfremt landbokommissionen efter en overvejelse af de landøkonomiske og politiske hensyn tiltræder ønskeligheden af udvidede tvangsregler ved jordfordeling i forbindelse med vejanlæg, forudsættes lovforslag udformet efter nærmere forhandlinger mellem landbrugsministeriet, ministeriet for offentlige arbejder og de implicerede myndigheder. Det særlige problem om fritagelse for skattepligt for afståelse i forbindelse med jordfordeling ved vejanlæg forudsættes taget op til overvejelse sammen med de øvrige spørgsmål angående jordfordeling og vejanlæg. 5. De mindre jordfordelinger (jordfordelingslovens 9). Udvalgets forslag. Udvalgets flertal foreslår opretholdelse af de særlige regler om tilskud til jordomlægninger (mindre jordfordelinger). Tilskuddene foreslås samtidig udvidet til også at omfatte sammenlægning af hele landbrugsejendomme. Tilskuddenes størrelse, der nu udgør 50 % af landinspektørudgifterne foreslås forhøjet til 100% af disse udgifter. Et mindretal (Alice Brun) kan ikke tiltræde forhøjelse af tilskuddet. Mindretallet henstiller samtidig, at det af administrationsrådet i 1966 rejste spørgsmål om lodsejernes deltagelse i udgifterne ved de store jordfordelingssager tages op til fornyet overvejelse. 6. Forenkling af sagsekspeditionen. Udvalgets forslag. Udvalget henstiller, at bestræbelserne for at forenkle sagsekspeditioner i jordfordelingssager 16\n17 fremmes mest muligt. I forbindelse hermed foreslår udvalget, at det under justitsministeriet nedsatte udvalg vedrørende tinglysningsloven overvejer, om der kan foretages lovændringer, der muliggør, at panthavere i videre omfang end efter de gældende regler må tåle, at der sker ændringer i den pantsatte ejendom, uden at pantet kræves indfriet, dersom ændringerne kan ske, uden at pantesikkerheden bringes i fare. Kommissionens forhandlinger. Kommissionen kan tiltræde udvalgets indstillinger med hensyn til såvel de større almindelige jodfordelingssager som til de rejste spørgsmål om jordfordeling i forbindelse med vejanlæg (punkterne 1-4). Med hensyn til jordfordeling i forbindelse med vejanlæg er det kommissionens opfattelse, at varetagelsen af jordfordelingsinteresserne som anført af udvalget berettiger fastsættelse af de udvidede tvangsregler, som anses for nødvendige for en tilfredsstillende løsning af disse særlige problemer. Kommissionen henstiller derfor, at der optages de nødvendige forhandlinger om bestemmelsernes udformning og gennemførelse. Med hensyn til de tilskud til jordomlægninger (mindre jordfordelinger) kan et flertal af kommissionens medlemmer tiltræde udvalgets forslag om udvidelse af tilskuddenes område og forhøjelse af deres størrelse til loo /o af landinspektørudgifterne. Et mindretal (Alice Brun, Leif Heltberg, Fl. Tolstrup) kan ikke tiltræde forslaget om, at der i jordfordelingssager, der gennemføres i henhold til jordfordelingslovens 9 ydes tilskud af statskassen på indtil 100 /o af landinspektørudgifter mod nu i almindelighed 50 /o. Mindretallet vil samtidig foreslå, at det af administrationsrådet i 1966 rejste spørgsmål om lodsejernes deltagelse i udgifterne ved jordfordelingssager, der gennemføres i henhold til jordfordelingslovens 2-7, jfr. 8, stk. 4, optages til fornyet overvejelse. Kommissionen kan tilslutte sig udvalgets bemærkninger om, at sagsbehandlingen i jordfordelingssager søges forenklet og ekspeditionstiden nedsat. Kommissionen tiltræder ligeledes udvalgets forslag om, at der rettes henvendelse til justitsministeriet om at overveje ændringer i tingslysningsloven, der muliggør, at panthavere i videre omfang end efter de gældende regler må tåle, at der sker ændringer i den pantsatte ejendom, uden at pantet kræves indfriet, dersom ændringerne kan ske, uden at pantesikkerheden bringes i fare. Ad udvalgsberetningens afsnit IV: Statens erhvervelse af jord. Baggrunden for udvalgets overvejelser har været de tanker, der fra forskellig side har været fremsat om en»jordbank«, samt de overvejelser, der fandt sted i landbokommissionen i 1967 på det daværende administrationsråds foranledning om en indskrænkning af jordfondens og statens jordlovsudvalgs virksomhed med hensyn til køb af jord. Der er i beretningens afsnit IV redegjort for tankerne om en»jordbank«samt for udvalgets overvejelser med hensyn til retningslinierne for statens køb og salg af jord til jordbrugsmæssige formål. Udvalgets overvejelser. 1. Udvalgets flertal er af den opfattelse, at der ikke er grundlag for at gå ind på tanker om oprettelse af en jordbank med det formål at tage jord ud af produktionen for at begrænse denne. Det har ligeledes været opfattelsen, at en virksomhed med større jordopkøb fra statens side med henblik på bortforpagtning eller for at skabe fondsdannelser til styring af jordpolitikken ikke kan anses for realistiske. 2. Udvalget har anset sin opgave i relation til landbokommissionen for begrænset til forhold, der vedrører jordbruget. Arealerhvervelser til andre formål end jordbrugsmæssige, herunder rekreative formål, forudsætter efter udvalgets opfattelse overvejelser med deltagelse af de i sådanne formål interesserede instanser. Der peges også på de økonomiske konsekvenser, der vil være forbundet med en udvidelse af Jordfondens virksomhed til at omfatte andre formål end jordbrugsmæssige. 3. Udvalget erkender, at det kan være vanskeligt at afgrænse Jordfondens opkøbsvirksomhed, navnlig hvor det drejer sig om mindre landbrugsegnet jord. Det påpeges, at det kan virke uheldigt, der- 17\n18 som der i visse situationer er mulighed for, at der optræder flere købere på markedet på statens vegne. Udvalget henleder derfor i forbindelse med statens erhvervelse af jord til ikke-jordbrugsmæssige formål, herunder til rekreative områder, opmærksomheden på, at det vil være hensigtsmæssigt, at de instanser, der på statens vegne skal erhverve sådan jord i landdistrikterne, træffer aftale med statens jordlovsudvalg om bistand ved jorderhvervelsen eller måske bemyndiger statens jordlovsudvalg til at gennemføre ønskede køb. Det anses i givet fald for vigtigt, at statens jordlovsudvalg får lejlighed til at deltage i overvejelserne om sådanne erhvervelser, forinden købsforhandlinger indledes. 4. Det er udvalgets flertals opfattelse, at der bør gives statens jordlovsudvalg gennem jordfonden adgang til og finansiel mulighed for en videregående opkøbsvirksomhed til støtte af strukturudviklingen, herunder supplering og omlægning af landbrug og jordfordeling. Denne virksomhed må ses i sammenhæng med den af udvalgets flertal foreslåede fortsatte udlånsvirksomhed til støtte af disse formål. 5. Udvalget finder, at det bør optages til overvejelse i landbokommissionen, om den efter gældende lov hjemlede adgang til ved tinglyst deklaration at pålægge forkøbsret for staten til landbrugsejendomme, landbrugsjord og uopdyrkede arealer bør opretholdes ved revisionen af loven. Kom m i s si on ens forhandlinger. Kommissionens flertal finder, at de retningslinier for jordfondens virksomhed, der på grundlag af kommissionens forhandlinger i 1967 er udtrykt i landbrugsministeriets skrivelse af 30. april 1968, kan opretholdes. I henhold til skrivelsen (citeret side 99) bør der i videst muligt omfang ske afhændelse af arealer, som besiddes af jordfonden, og som ikke inden for en rimelig tid vil kunne tjene strukturelle formål. Kommissionens flertal finder, at jordfondens nuværende adgang til at erhverve jord, som kan benyttes til jordsupplering og arrondering m.m., bør opretholdes og anvendes til støtte for strukturtilpasningen. Opkøb bør kun ske af jord, der påregnes anvendt til strukturformål inden for en kortere tid, og hvor købet mest hensigtsmæssigt formidles gennem jordfonden. Det må således påses, at opkøb ikke sker i konkurrence med privat jorderhvervelse i strukturøjemed. Kommissionens flertal kan tiltræde udvalgets opfattelse om det uønskede i statskøb af jord med henblik på produktionsbegrænsning eller bortforpagtning. Kommissionen kan tiltræde udvalgets bemærkninger om, at det vil være hensigtsmæssigt, at statens jordlovsudvalg generelt medvirker ved opkøb af jord i landdistrikterne til statsformål af forskellig art, herunder navnlig til rekreativ anvendelse, enten således at køb foretages af statens jordlovsudvalg på den pågældende styrelses vegne eller således, at statens jordlovsudvalg virker som rådgiver ved købet fra købsforhandlingernes påbegyndelse. Med hensyn til det i udvalgsberetningen rejste spørgsmål om opretholdelse af muligheden for at pålægge jorder forkøbsret for staten er det anført, at forkøbsret kun er pålagt i få tilfælde og ikke gjort gældende siden den ved lovrevisionen i 1967 gennemførte begrænsning. Det blev derfor under forhandlingerne anført, at forkøbsretten burde ophæves, medens andre fremhævede, at muligheden for at pålægge forkøbsret for staten burde opretholdes. Et mindretal (Svend Haugaard, Peter Jørgensen, Svend Knudsen, Jens Andersen) kan ikke tilslutte sig den negative bedømmelse af værdien i at oprette en jordbank, men finder denne nødvendig som formidler ved statsjordkøb og -salg, som mellemled ved bedre jordfordeling på både kortere og længere sigt - herunder jordfordeling ved vejanlæg, til sikring af rekreative områder og til oprettelse af statsbrug, der som støtte til generationsskiftet, kan forpagtes ud til kapitalsvage landmænd med forkøbsret for forpagteren. Mindretallet ønsker også statens adgang til erhvervelse af jord udvidet for at sikre, at der altid kan være jordreserver til rådighed til gennemførelse af god arrondering i enkelte ejendomme ved kommende jordfordelinger. Mindretallet mener endvidere, at en udvidelse af statens mulighed for at erhverve jord kan blive et virksomt middel til sikring af, at dansk jord kan forblive i dansk eje. Et mindretal (Alice Brun) foreslår, at man 18\n19 fastholder den beslutning om jordlovsudvalgets afhændelse af jord, som blev truffet på møde i landbokommissionen den 7. august 1967, og som kom til udtryk i landbrugsministeriets skrivelse af 30. april 1968 til administrationsrådet. Under henvisning til den usikkerhed, der råder med hensyn til strukturudviklingen i landbruget, vil mindretallet endvidere gå ind for, at jordlovsudvalgets opkøb af jord i fremtiden begrænses til køb i de tilfælde, hvor jorden umiddelbart eller i den nærmeste fremtid kan finde anvendelse ved en mere hensigtsmæssig jordfordeling mellem landejendomme, og hvor en sådan medvirken er påkrævet for jordfordelingens gennemførelse. Et mindretal (Leif Heltberg) tiltræder denne udtalelse idet tilføjes, at mens ændringerne i lånebistanden repræsenterer en mere hensigtsmæssig omformulering af en eksisterende bistand, er de foreslåede ændringer vedrørende jordkøbspolitikken af mere radikal karakter og repræsenterer et nyt islæt i hele landbrugspolitikken. Ikke mindst i den nuværende markedspolitiske situation kan det ikke være hensigtsmæssigt at gennemføre en sådan ændring. Ad udvalgsberetningens afsnit Y: Administrationen af lovgivningen vedrørende jordbrug. Landbokommissionen har ved flere lejligheder i årenes løb været inde på administrationen af jordbrugslovgivningen. Man har således overvejet en koordinering af de opgaver, der i dag varetages af flere lokale organer. Udvalget har overvejet disse spørgsmål og givet en skitse til den fremtidige opbygning af såvel den lokale som den centrale administration. Udvalget fremsætter ikke konkrete forslag til en ændret administrativ opbygning, men peger på hensigtsmæssigheden af en etapevis gennemført ændret organisation på såvel det centrale som det lokale område samt angiver retningslinier herfor. Det er i denne forbindelse fremhævet, at en ændret organisatorisk opbygning af administrationen forudsættes forhandlet mellem de berørte styrelser, ligesom administrationsdepartementet må inddrages under forhandlingerne og tilrettelæggelsen. Udvalgets overvejelser. 1. Udvalget peger på, at administrationen af lovgivningsområder, der har en naturlig sammenhæng, såvidt muligt bør foretages af samme administrative enhed. Ligeledes peges på, at administrationen af sagsområder, der giver anledning til en flerhed af ensartede sagsbehandlinger af ekspeditionsmæssig art, bør samles uden for det ministerielle departement, hvis opgave fortrinsvis bør være af planlæggende og lovforberedende karakter. Dette taler for en styrelse, der dels skal varetage de opgaver, der i dag påhviler statens jordlovsudvalg og jordfordelingssekretariatet, dels skal overtage en række af de arbejdsopgaver, der udføres af landbrugsministeriets departement. 2. Udvalget har forudsat, at en styrelse med administrativt koordinerende arbejdsopgaver af jordbrugsmæssig karakter opbygges som et administrationsorgan med et udvalg, hvis sammensætning og opgaver stort set svarer til det nuværende statens jordlovsudvalg. Det kan overvejes at supplere jordlovsudvalget med flere repræsentanter for de landøkonomiske fore~inger samt med en repræsentant for matrikeldirektoratet. 3. Udvalget finder, at en i princippet centraliseret administration må anses for mest hensigtsmæssig på det jordbrugspolitiske område. Den centrale administration må imidlertid som hidtil være baseret på lokale organers medvirken, men udvalget finder, at en koordinering og effektivisering af de nuværende lokale organers medvirken er ønskelig. Udvalget anser det for nærliggende, at de opgaver, der i dag varetages af jordlovsudvalgets tilsyrsførende medlemmer, husmandsbrugskommissionerne og jordfordelingskommissionerne samt eventuelt også grundforbedringsudvalgene samles i et passende antal jordbrugskommissioner. Antallet af jordbrugskommissioner må nærmere overvejes, men udvalget skønner det naturligt at lade kommissionernes områder være sammenfaldende med områderre for de nye amter - dog med visse undtagelser. Ledelsen af kommissionerne bør udøves af jordlovsudvalgets tilsynsførende medlemmer. Herudover bør en kommission bestå af et af landbrugsministeren udnævnt medlem (viceformand) samt 2 19\n20 ligeledes af ministeren udnævnte medlemmer, der repræsenterer landboforeningerne og husmandsforeningerne i den pågældende landsdel. Viceformanden forudsættes at varetage de daglige forretninger og i det hele at bistå formanden. Da det anses for vigtigt, at der bevares den størst mulige lokale kontakt, vil det kunne anses nødvendigt at foretage en geografisk opdeling af større kommissionsområder. Dette vil kunne ske ved under samme formandsskab at udnævne flere viceformænd, der hver får deres geografiske område. Jordbrugskommissionerne forudsættes at kunne suppleres med særlige tilforordnede ved behandlingen af spørgsmål, hvor særlige interesser behandles. Der vil kunne være tale om sådanne tilforordnede i spørgsmål, der vedrører arbejderboliger og gartnerier. Ligeledes bør kommissionerne eventuelt kunne suppleres med repræsentanter for det større landbrugs interesser, når spørgsmål vedrørende sådanne interesser berøres. Ved afsigelse af kendelser i jordfordelingssager forudsættes kommissionerne suppleret med en dommer og en realkreditkyndig. Kommissionens forhandlinger. Kommissionen har taget de af udvalget foretagne overvejelser til efterretning og kan tiltræde, at administrationen tilrettelægges efter de angivne retningslinier. Det har under forhandlingerne uden indsigelse været anført, at det vil kunne overvejes at nedbringe antallet af medlemmer i den enkelte jordbrugskommission ved at lade viceformanden udnævne blandt en af de to medlemmer af kommissionen, der repræsenterer landboorganisationerne. Landbokommissionen afgiver hermed denne betænkning til landbrugsministeriet. København, den 13. januar 1971 Anders Andersen Alice Brun Niels Eriksen Viggo Heegaard V. Hornslet formand N. Kjærgaard Erik Krogstrup E. Mourier Jørgen Skovbæk Chr. Thomsen N. Wermuth Jens Andersen Johs. Dons Christensen Simon From Fr. Heick A. U. Juhl Svend Knudsen A. Pilegaard Larsen H. Normann Chr. Speggers Fl. Tolstrup Kr. Østergaard V. Brorson Thomas Christensen Svend Haugaard Leif Heltberg Peter Jørgensen Erik Kristensen K. Harms Larsen Niels Ravn Fr. Teichert H. Vitting Andersen V. S. Begtorp 20\nBETÆNKNING LOVEN OM OPFØRELSE AF ARBEJDER BOLIGER PÅ LANDET\nBETÆNKNING VEDRØRENDE LOVEN OM OPFØRELSE AF ARBEJDER BOLIGER PÅ LANDET AFGIVET AF DEN AF LANDBRUGSMINISTERIET VED SKRIVELSE AF 26. AUGUST 1957 NEDSATTE KOMMISSION ANG. STATSHUSMANDSLOVEN M. M. 3. BETÆNKNING\nBETÆNKNING VEDRØRENDE STATSHUSMANDSLOVEN OG LOVEN OM OPFØRELSE AF ARBEJDERBOLIGER PÅ LANDET\nBETÆNKNING VEDRØRENDE STATSHUSMANDSLOVEN OG LOVEN OM OPFØRELSE AF ARBEJDERBOLIGER PÅ LANDET AFGIVET AF DEN AF LANDBRUGSMINISTERIET VED SKRIVELSE AF 26. AUGUST 1957 NEDSATTE KOMMISSION ANG. STATSHUSMANDSLOVEN\nForslag. Lovforslag nr. L 82 Folketinget 2009-10. Fremsat den 26. november 2009 af fødevareministeren (Eva Kjer Hansen) til\nLovforslag nr. L 82 Folketinget 2009-10 Fremsat den 26. november 2009 af fødevareministeren (Eva Kjer Hansen) Forslag til Lov om ændring af lov om jordfordeling og offentligt køb og salg af fast ejendom


1 mundingsrandskår samt det øverste af hanken fra kande af hvidgult pibelersgods med klar glasur på ydersiden og hanken. Dennes øvre fæste er udformet med de for det nordfranske område ( Rouen ) karakteristiske 'øreflapper '. På hanken en plet af rødler, som kunne tyde på, at stykket stammer fra bikrom kande. Sydvestjyske Museers Samling\nUdvidet søgning 10 / 177\nGrønnegade, ud for nr. 12\n1 mundingsrandskår samt det øverste af hanken fra kande af hvidgult pibelersgods med klar glasur på ydersiden og hanken. Dennes øvre fæste er udformet med de for det nordfranske område ( Rouen ) karakteristiske 'øreflapper '. På hanken en plet af rødler, som kunne tyde på, at stykket stammer fra bikrom kande.


Rygning — Facts om en global epidemi\nLÆS PÅ Adangme Afrikaans Albansk Amharisk Arabisk Armensk Aymará Bemba Bengali Bulgarsk Catalansk Cebuano Chewa Chitonga Dansk Efik Engelsk Estisk Ewe Finsk Fransk Ga Georgisk Græsk Grønlandsk Guaraní Gujarati Hebraisk Hiligaynon Hindi Hollandsk Igbo Iloko Indonesisk Islandsk Italiensk Japansk Kannada Kaonde Kasakhisk Kikuyu Kiluba Kimbundu Kinesisk mandarin (forenklede skrifttegn) Kinesisk mandarin (traditionelle skrifttegn) Kinyarwanda Kirgisisk Kirundi Kisonge Kongo Koreansk Kreol-haitiansk Krio Kroatisk Lingala Litauisk Luganda Luo Makedonsk Malagassisk Malayalam Maltesisk Marathi Maya Mongolsk Moore Ndebele Nepalesisk Norsk Nyaneka Nzema Ossetisk Pangasi Panjabi Papiamento (Aruba) Papiamento (Curaçao) Polsk Portugisisk Quechua (Bolivia) Rumænsk Russisk Sango Sepedi Serbisk Serbisk (latinsk) Sesotho (Lesotho) Setswana Shona Silozi Singalesisk Slovakisk Slovensk Spansk Sranantongo Svensk Swahili Swahili (Congo Kinshasa) Tagalog Tahitisk Tamil Tatarisk Telugu Thai Tigrinsk Tjekkisk Tshiluba Tsonga Tumbuka Twi Tyrkisk Tysk Ukrainsk Umbundu Ungarsk Usbekisk Venda Vietnamesisk Wayuu Xhosa Yoruba Zande Zulu\nSlog 100.000.000 ihjel i det 20. århundrede.\nTager 6.000.000 menneskeliv hvert år.\nDræber i gennemsnit 1 person hvert 6. sekund.\nOg der er ikke tegn på at udviklingen stopper.\nEksperter anslår at hvis den nuværende udvikling fortsætter, vil det årlige dødstal som følge af rygning være steget til mere end 8.000.000 i 2030. De forudser også at rygning vil have kostet 1.000.000.000 menneskeliv ved udgangen af det 21. århundrede.\nMen det er ikke kun rygerne der betaler en høj pris. De efterladte familiemedlemmer kan stå tilbage med følelsesmæssige og økonomiske problemer. Dertil skal lægges de omkring 600.000 ikkerygere der hvert år dør af at indånde tobaksforurenet luft, også kaldet passiv rygning. Ja, faktisk er det hele samfundet der bliver ramt, fordi sundhedsudgifterne stiger.\nI modsætning til sygdomsepidemier, hvor læger kæmper for at finde frem til en behandling, er der ingen tvivl om hvordan de problemer der skyldes tobak, kan løses; alle ved hvordan. Dr. Margaret Chan, der er generaldirektør for Verdenssundhedsorganisationen (WHO), har sagt: „Tobaksepidemien er helt igennem menneskeskabt, og den kan stoppes ved en samlet indsats på regerings- og samfundsplan.“\nInternationalt gøres der mere end nogen sinde for at bekæmpe denne alvorlige sundhedstrussel. Omkring 175 lande havde i august 2012 besluttet at de ville tage diverse tiltag for at begrænse brugen af tobak. * Men stærke kræfter holder gang i pandemien. Hvert år bruger tobaksindustrien enorme summer på markedsføring for at tiltrække nye kunder, især blandt kvinder og unge i udviklingslandene. Fordi tobak er så vanedannende, er det nærmest givet at dødstallet blandt de mere end én milliard rygere vil forblive højt. Medmindre mange stopper med at ryge, vil dødstallet stige drastisk i løbet af de næste 40 år.\nReklamer og afhængighed er med til at holde mange fanget i en vane som de egentlig gerne vil bryde. Det var hvad Naoko, der begyndte at ryge som teenager, oplevede. Hun følte sig tjekket og smart når hun efterlignede mediernes fremstilling af livet som ryger. Til trods for at begge hendes forældre var døde af lungekræft, og at hun havde to små piger, fortsatte hun med at ryge. „Jeg var bange for at få lungekræft, og jeg var meget bekymret for mine pigers helbred,“ indrømmer hun, „men jeg kunne stadig ikke holde op. Jeg troede ikke at jeg kunne stoppe med at ryge.“\nMen det gjorde hun! Naoko fandt en særlig motivation til at bryde sin vane. Hvor fandt hun den, og hvor har millioner af andre fundet en lignende motivation til at afvise tobak? Det vil du få at vide i den næste artikel.\n^ par. 11 Disse tiltag indbefatter oplysningskampagner om farerne ved rygning, begrænsning af tobaksindustriens markedsføring, forhøjelse af afgiften på tobaksvarer og etablering af rygestop-kurser.\nRygning — en global epidemi


Ny forskning: Halvanden millioner jøder blev dræbt på 100 dage af nazisterne | Kristeligt Dagblad\nViden & forskning 03.01.19 Kl. 14:50\nUnder Aktion Reinhard blev polske jøder udryddet med hidtil ukendt hast af nazister, viser nye beregninger\nJødeudryddelsen fortsatte frem til slutningen af 2. verdenskrig i 1945. Mellem 1942 og 1945 blev fire millioner jøder dræbt i KZ-lejre, blandt andet her i Bełżec. Foto: Ritzau Scanpix\nI løbet af bare 100 dage blev omkring halvanden millioner polske jøder gasset eller skudt ihjel af nazisterne, viser nye beregninger netop publiceret i det videnskabelige tidsskrift Science Advances. Det skriver Videnskab.dk.\n"Man kan se på tabellerne, at der er en vanvittig udladning af vold fra august til oktober i 1942," siger Holocaust-forsker Therkel Stræde, der har nærstuderet graferne i det nye studie, men ikke selv har været involveret i forskningen, til Videnskab.dk.\n"Ved udgangen af 1942 var der næsten ikke flere jøder i Generalguvernementet (den tyskbesatte del af Polen, red.), så der kan man se, at drabstallet går ned," fortsætter historikeren, der er lektor på Syddansk Universitets Institut for Historie.\nAktion Reinhard i Polen var begyndelsen på nazisternes systematiske udryddelse af jøder i Europa. 'Endlösung der Judenfrage' – 'den endelige løsning på jødespørgsmålet', blev missionen kaldt af nazistpartiet.\nJødeudryddelsen fortsatte frem til slutningen af 2. verdenskrig i 1945. Mellem 1942 og 1945 blev fire millioner jøder dræbt i KZ-lejre. I alt blev op til 6 millioner jøder dræbt af nazisterne mellem 1933 og 1945.\nLæs mere på Videnskab.dk: Hvorfor forfølger fluerne os?\n"Mit studie viser, at mens der under massakren i Rwanda var 8.000 ofre om dagen i en 100-dages periode, var drabsraten under Holocaust næsten dobbelt så høj i løbet af en 100-dages periode under Aktion Reinhard," skriver Lewy Stone på The Conversation.\n"Det er den vigtigste lærdom fra Holocaust, som efter min mening aldrig nogensinde må blive glemt," skriver han.


Grouw - Robotplæneklipper Med App Control - 800m2 → Køb billigt her\nGrouw - Robotplæneklipper Med App Control - 800M2\nDrop de mange undskyldninger om dårlig ryg, allergi over for græs, koldt vejr eller mangel på tid, og få græsset slået nemt og effektivt med den app-styrede Robotplæneklipper 800M2 fra Grouw.... Læs mere.\nDrop de mange undskyldninger om dårlig ryg, allergi over for græs, koldt vejr eller mangel på tid, og få græsset slået nemt og effektivt med den app-styrede Robotplæneklipper 800M2 fra Grouw.\nVed hjælp af en app eller det indbyggede LCD-display på plæneklipperen bestemmer du helt selv hvornår robotplæneklipperen skal gå igang med arbejdet. Du behøver hverken at være hjemme eller være i dagstimerne for at robotten kan klippe plænen - det hele kan foretages via den tilhørende app, og robotplæneklipperen er støjsvag helt ned til 66 decibel, så frygt ikke for hverken din egen eller naboernes nattesøvn, hvis du vælger at lade den gøre sit arbejde over natten.\nDet eneste du skal gøre er at afgrænse din have manuelt, således at robotplæneklipperen fint og enkelt kan holde sig inden for havens grænser, samt styre uden om forhindringer som fx. blomsterbed, bålpladser eller større træer. Robotplæneklipperen kan færdes i selv det hårdeste terræn samt elevationshældninger på op til 35%.\nFrygt heller ikke for at du skal holde øje med om regnskyerne er på vej, for at passe på din nye robotplæneklipper. Den er nemlig udstyret med en smart regncensor som gør, at den finder tilbage til sin opladestation hvis regnvejret skulle blive for slemt. Robotplæneklipperen har en batteritid på 80 minutter, men den finder selv tilbage til opladestationen inden det slipper op.\nDer er ingen fare på færde selv hvis du har børn, dyr i haven eller der findes folk i nabolaget med lange fingre. Robotplæneklipperen kommer med stor sikkerhed, da de indbyggede tilt- og løftsensorer vil slukke øjeblikkeligt ved løft eller væltning af den - så ingen grund til bekymring om hele husstanden har alle fingre og poter i behold ved dagens ende. Skulle det ske at nogen tager din robotplæneklipper i misundelse, så er den tyverisikret og kræver at man taster pinkode før at den kan startes.\n130 meter afgrænsningskabel\n160 stk. plastpløkke til afgrænsningskabel\n4 stk. metalpløkke til ladestation\n3 stk. knivbalde med monterinsskrue\n2 stk. kabelsamlere\nKlippesystem: 3 knivblade\nAnbefalet plænestørrelse: op til 800 m²\nMax hældning: 35% (20°)\nBatteri: 28V - 2,5 Ah. Samsung celler\nKlippetid: 80 min. per opladning\nCensorer: regn, tilt, løft og forhindring\nSkjold: UV bestandigt plastskjold\nTæthedsklasse: Robot IPX4, ladestation IP65\nStørrelse: 570 x 390 x 260 mm.\nVi vægter sikkerhed utrolig højt, for det er noget af det aller vigtigste at sørge for er i orden, når vi taler om handel på nettet. Vores Internet betalingsløsning er godkendt af NETS, hvilket er din garanti for sikkerheden bag din betaling online. Derfor er køb og betaling hos Gucca 100% sikkert.\nDer er ingen indskrænkninger i din returret. Vi tilbyder 30 dages fuld returret på alle produkter. Kort sagt medfører det, at hvis du af forskellige årsager ikke måtte ønske at beholde din vare, kan du sende varen retur tilbage til os, og herefter vil vi sørge for, at dine penge bliver sendt retur til dig. Før du vælger at returnere produktet til os, er det altid en en god ide, hvis du forinden kontakter os.\nVi ønsker ikke at du skal vente i alt for lang tid på dit produkt, og vi har derfor fokus på at sikre den hurtigste levering. Du har din vare i hænderne indenfor 1-2 hverdage, såfremt vi har den på lager. Bemærk, at du ved hvert enkelt produkt altid kan se nuværende lagerstatus. Kontakt os såfremt du fortsat måtte være i tvivl om lagerstatus eller leveringstid for en vare.\nDer er mange muligheder for betaling, når du handler hos os, og du vælger naturligvis selv, hvordan du vil betale. Den betalingsform der passer bedst til dig, er naturligvis den du bør gøre brug af. Uanset hvilke af vores betalingsmetoder du gør brug af, så kan du altid købe trygt og sikkert hos os. Se de betalingsmuligheder du har ved at klikke på førnævnte link. Når du vælger at betale med kreditkort, så trækker vi først pengene, når vi afsender dit produkt.\nStøder du på problemer, eller har du spørgsmål når du besøger Gucca.dk, skriver eller ringer du naturligvis bare til os. Vores kundeservice er åben imellem klokken 10-15 alle hverdage, og vi er altid parat på e-mailen eller ved telefonen til at yde dig profressionel assistance i godt humør og med et smil på læben.\nHvis du køber hos Gucca, har du mulighed for at følge forsendelsen. Efter gennemførsel af dit køb kan du besøge din egen personlige ordreside. På din ordreside kan du se, hvornår vi sender din vare. Og i det øjeblik vi sender dine varer, får du en mail med leveringsinformation fra os.\nGrouw, Til Haven\nDin anmeldelse af Grouw - Robotplæneklipper Med App Control - 800M2\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_ path__forside path__andreafdelinger path__tilhaven path__h.p.schou path__grouwrobotplæneklippermedappcontrol800m2\n939,95 krGrouw Robot - Grænse Ledning Til Robotplæneklipper - 200 M


Kulturkapellet - Filmanmeldelse: Dicte (1. sæson)\nDicte (1. sæson) (450 min.) Købsfilm / SF Film\nAnmeldt 21/9 2013, 09:24 af Kim Toft Hansen\nEn kvinde med skjulte fejl og mangler\nDet har taget TV2 en del år at komme op i tempo. Konkurrenten DR har længe løbet længere på literen, og gør det stadig. Men på ét parameter er TV2 omsider kommet i form. Med tv-serien Dicte har de endelig fået seerne med. Og ikke kun i Danmark flokkes syvcifrede seere til skærmene. Serien er også blevet en eksportvare til de øvrige skandinaviske lande og til de regioner, der hellere omtaler nordisk drama under betegnelsen ’nordic noir’. Samtidig har serien også understreget provinsens muligheder via især Den Vestdanske Filmpulje, der er en af de finansielle hovedkræfter bag serien. Lokal filmstøtte har vist sit værd – og Aarhus er nu på det mørke krimikort over tv-serier.\nSerien er baseret på fem af Elsebeth Egholms bestsellere. Personskade (2005), Selvrisiko (2004), Skjulte fejl og mangler (2002), Liv og legeme (2008) og Vold og magt (2009) er i nævnte rækkefølge omsat til en tv-serie på 10 afsnit. Hver roman er med andre ord oversat til dobbeltafsnit på tilsammen 90 minutter. Den opmærksomme lægger også mærke til, at rækkefølgen af romanerne er ændret, hvilket også har konsekvenser for, hvordan hele den personlige historie, der løber gennem alle romanerne, er fordelt på en anden – og bedre! – måde i tv-serien. Langt mere effektivt end Egholm får serien kædet sagerne, journalisten Dicte efterforsker, og hendes privatliv sammen.\nDen tager udgangspunkt i hendes misforhold til hendes forældre fra Jehovas Vidner, der tvang hende til at bortadoptere hendes søn, da hun var 16. Denne historie er naturligvis også et etableret subspor i romanerne, men de fremstår meget klarere i serien, der får lov at udfolde de personlige indfiltreringer konstruktivt – og gør seriens føljetonspor tykkere. Det er allerede komplet utroværdigt, at Dicte falder over så mange kriminalsager i egen baghave, men det spor må suspenderes, for at serien skal give mening. Holdes det lidt hen, er serien faktisk en velskrevet og velplottet serie, der falder lunt ind i serien af skandinaviske successer på tv.\nElsebeth Egholm er selv i romanerne til falds for at gøre Dicte til en større heltinde, end hun reelt burde være. Gang på gang må seeren fortælle sig selv: ’søde Dicte, du har lige ringet efter politiet, hvorfor går du så selv ind i huset til den sindssyge morder’. Disse går desværre direkte ind i serien, der ikke formår at ændre på dette. Serien indskyder dermed en række fortælletekniske uklarheder, men også en tilpas velskruet dialog, der gør, at det gennemløbende er ret fin underholdning. Det er dog ikke en serie, der forsøger at gøre noget, der er ud over det ekstraordinære. Endda er seriens cinematografi utilpas rystet, og virker stedvist uplanlagt. Det er lidt synd, fordi Aarhus faktisk er en billedskøn by.\nSigtet med regional film- og tv-produktion som denne er naturligvis, at lokaliteterne sættes på land- og verdenskortet. Det er da også lykkedes med denne. Det er bare synd, at serien ikke helt udfolder Aarhus og omegn i det omfang, som det faktisk er muligt. De fleste skud fra byen er ensartede etablerende skud, der fortæller – lidt som i en sitcom – hvor vi er. Om vi er på politistationen, på avisredaktionen, på hospitalet og så fremdeles. Der kunne med den rette omhu godt kæles mere for vandløbene og centrum i byen. Det er samtidig overraskende, hvor mange scener, der absolut skal finde sted i centrum, når resten af Aarhus faktisk er temmelig scenisk.\nSamlet set er det interessant, at TV2 endelig har udfordret DR’s monopol på tv-serier. Det sker også med en serie, der er det bedste, de har produceret. Derfor er det ikke så overraskende, at der er en sæson mere på vej. Indtil da må vi gense serien på denne netop udgivne dvd-udgave. Det er bare synd, at billedteknikken og redigeringen er stedvist svag, og at en hel del af nicherollerne er besat af halvsvage skuespillere (det er de nu også ofte hos DR). De fleste hovedpersoner er dog castet ganske godt. Især Lars Brygmanns versionering af Wagner er anderledes end romanernes – og dermed ganske godt gået. En for undertegnede halvsvag romanserie er hermed omsat til et bedre tv-produkt.\n« Nordvest «\n» Game of Werewolves »\nDicte (1. sæson)\nAnmeldt 21/9 2013, 09:24\nIben Hjejle, Lars Brygmann, Lærke Winther Andersen, m.fl.


Her er en hurtig gennemgang af web- og mobilklient. Der findes en gennemgang af mobilklienten på en tidligere dato. Her er der fokuseret på hvad der er sket siden sidst.\nWebklienten er opbygget efter den struktur som også er benyttet i mobilklienten.\nse liste med mine forespørgsler\nse liste med andres forespørgsler som jeg potentielt kan lave svar til\nI webapp’en er der dog arbejdet på at udnytte skærmen lidt bedre.\nDette er den skærm man møder, når man kommer ind på siden. Herfra kan man sende sine forespørgsler.\nTODO: vi mangler en pæn måde at håndtere mulige sprog på. På nuværende tidspunkt gemmes både kilde- og målsprog som tekststrenge, hvilket kan give problemer når vi vil lave matches mellem forespørgsler og potentielle brugere der skal besvare dem.\nListe med egne forespørgsler\nOversigten viser alle ens egne forespørgsler og ved klik på en forespørgsel kan man se de svar andre brugere har sendt.\nInde på en forespørgsel har brugeren mulighed for at lukke forespørgslen (og åbne den igen) og vælge et eller flere svar som han “foretrækker”.\nTODO: Når en bruger har “lukket” en forspørgsel er det meningen at den ikke længere sendes ud til andre der potentielt kan besvare den. Denne funktionalitet bliver tidligst introduceret når vi har fået styr på vores userservice.\nEndelig er der et view der er beregnet til at vise og besvare andres forespørgsler.\nListen vises og fungerer på grundlæggende samme måde som “listen med egne forespørgsler”. Detaljevisningen er dog naturligvis anderledes, da man herfra kan sende et svar eller afgive en stemme på andres svar.\nTODO: Voting-systemet er ikke udviklet, men der er her gjort klar til en grundudgave af det. Dette er en udbygning af userservice.\nSiden sidste update:\nListerne er blevet mere responsive og opdateres korrekt når ny data hentes eller data bliver manipuleret.\nHver Skærm har fået egen titel, så man som bruger bedre kan få en fornemmelse af hvor man er i programmet.\nNår man fra listen med egne forespørgsler klikker videre ind på en forespørgsel for at se dennes detaljer, er der her lavet mulighed for at lukkes og åbnes med et tap på teksten i toppen.\nTODO: Området man skal tappe på et rimelig lille, så brugeroplevelsen er muligvis ikke så god på nuværende tidspunkt. Jeg overvejer hvordan denne funktionalitet bedst præsenteres så brugeren får en god oplevelse.\nSvarne kan markeres som “foretrukne” med et tap. Funktionen virker, men listen i viewet opdateres ikke helt korrekt.\nBegge klienter benytter Julians api og da denne endnu ikke håndterer forskellige brugere, er det stadig det samme data der vises i både “mine forespørgsler” og “andres forespørgsler”.\nVores userservice er dog godt undervejs, da Julian har oprettet servicen til at tildele brugerId’er og muligheden for at opgradere brugeren til en Extended user som også kan besvare forespørgsler.\nUserservicen giver mulighed for:\ndifferentiere mellem BaseUser og ExtendedUser\ngenerere tilpassede lister til de pågældende brugere\nDet betyder at uanset brugertype, så vil man altid kun se egne forespørgsler under “egne forespørgsler”\nExtendedUser vil kun modtage forespørgsler som han har forudsætning for at kunne besvare i “andres forespørgelser”\nExtendedUsers kan stemme på svarmuligheder og dermed give BaseUser et udgangspunkt til at vurdere hvilket/hvilke svar der er gode


De bedste romantiske hoteller i Wiesbaden - TripAdvisor\nBedste romantiske hoteller i Wiesbaden, Tyskland\nNr. 1 ud af 4 i Romantiske hoteller i Wiesbaden med bedste værdi for pengene\nNr. 2 ud af 4 i Romantiske hoteller i Wiesbaden med bedste værdi for pengene\nNr. 3 ud af 4 i Romantiske hoteller i Wiesbaden med bedste værdi for pengene\nNr. 4 ud af 4 i Romantiske hoteller i Wiesbaden med bedste værdi for pengene\nNr. 37 af 47 hoteller i Wiesbaden


De bedste podcasts til den kørende sælger | Acubiz Blog\nDe bedste podcasts til den kørende sælger\nKlokken er 5.40, du har netop sat dig ind i bilen foran dit parcelhus i Karlslunde og foran dig har du tre timers kørsel, før du lander i Århus, hvor du skal give en præsentation for en potentiel kunde. På FM-båndet er der stadigvæk natradio, og du har derfor brug for noget, som kan holde dig kørende. Løsningen er podcasts.\nVi har derfor lavet en liste med de fem bedste, dansksprogede uafhængige podcasts, som kan have høj relevans for dit arbejde som sælger, eller tilgang til samme.\nDen første podcast, som vi gerne vil anbefale, er Digitale Tanker. Podcasten er, alene i kraft af sin præmis, interessant. Den er nemlig produceret af en række digitale indfødte fra Generation Z (født 1990-2001), som giver indblik i, hvordan de ser på og tilgår digitale medier. De sætter det herefter i relation til hvordan Generation X (født 1967-1979) opfatter de samme medier, og hvordan det indvirker i deres syn på f.eks. ledelse og strategi. Så hvad end man er fra den ene eller den anden generation, så giver det rigtig mange gode vinkler på hvordan din chef, kunder, ansatte eller kollegaer er præget og formet af den samtid og udvikling, de har været igennem.\nLyt til Digitale Tanker\n”Sælg For Helvede”\nDen her podcast er ikke for sarte sjæle. Men det er sælgere jo også sjældent, og i virkeligheden er der noget ganske befriende over Leon Birdis podcast Sælg For Helvede. I podcasten får småkedelige emner som kundetilfredshed og telefoncanvas pustet nyt liv i sig, og intet er helligt. Slet ikke i det tilfælde hvor podcasten giver sig i kast med, hvordan sælger man til børn. Så hvis du vil have gode råd og værktøjer, som måske kan hjælpe på vej, i jagten på at blive en succes som sælger, så er der masser af gratis viden og konkrete erfaringer at hente i denne podcast.\nLyt til Sælg For Helvede\nDen tredje podcast, som vi gerne vil anbefale, er efter eget udsagn Danmarks\nførste podcast som tog konceptet omkring social selling til sig. Podcastens største\nstyrke er, at den omfavner det krydsfelt og diverse koblinger, som der er opstået\nmellem salg og marketing. Podcasten spænder derfor fra de klassiske\ndiscipliner som salgsudvikling, til content marketing med særligt fokus på\nLinkedIn. Alle emner bliver sat i relation til den hverdag, du har som sælger, og\ngiver dig altså meget brugbare værktøjer, når du skal ud og lave din personlige\nbranding på sociale medier, for at potentielle emner kan finde dig.\nLyt til Social Selling Radio\nPotterCut er en endnu en podcast, som spænder rigtig bredt. Ib Potter, som står bag podcasten, er en af de danske pionerer inden for mediet, og i over 10 år har han nu udgivet sine podcasts, og underviser sågar nye podcastere i, hvordan man bedst kommer ud over rampen. I PotterCut-feedet kan du finde afsnit, som behandler så emner som spænder over brugen af søgemaskiner, markedsføring og salg via nyhedsbreve, brugen af video i salgsøjemed osv. Kort sagt alt indenfor online markedsføring og salg. For at du ikke skal sidde og trawle hele det nærmest uendelige feed igennem, så bør du, som sælger, starte med at høre de her tre afsnit: ”LinkedIn & Social Selling med Leif Carlsen”, ”5 metoder til at hæve salget i dine mails” og ”For godt indhold kan ødelægge dit salg.”\nLyt til PotterCut\nDen sidste, som vi gerne vil anbefale, falder en anelse uden for, da den ikke er direkte relateret til dit arbejde. Men Third Ear er så bestemt et lyt værd, og kan sagtens bruges til at koble af efter en lang arbejdsdag, hvor du er løbet fra det ene møde til det andet. Podcasten er et prisvindende digitalt magasin, som fortæller historier med ord, lyd og billeder. Baggrunden for projektet er, at de to stiftere Christer Molzen og Tim Hinman i sin tid arbejdede sammen på Ultralyd, et montage-program på DR. Programmet lukkede imidlertid i 2007, men da de to i 2009 fik penge af Kunstrådet, til at starte et internetmagasin, opstod Third Ear. Den første af mange fortællinger var om ”Guldhornene”, og i 2017, modtog Third Ear en af Kronprinsparets Stjernedryspriser.\nGod fornøjelse. Vi håber du bliver glad for listen. Det er vi hvertfald.\nHilsen Team Acubiz\nSimpel udlægshåndtering og digital kørebog. For alle! Hvordan implementerer du et digitalt rejseafregningssystem?


Sommerferie på Bornholm? 5 oplevelser du ikke må gå glip af\nGuidede ture, Oplevelser, Seværdigheder, Spisesteder\nEn sommerferie på Bornholm skal selvfølgelig tilbringes på stranden. Men er der dage med overskyet vejr, får du her 5 bud på andre oplevelser, du ikke må gå glip af på Bornholm.\nDen gamle slotsruin, der både har huset tyskere, svenskere og danskere, og bl.a. har fungeret som fængsel for Leonora Christina. Overvældende og smuk. Kom evt. sidst på dagen, tag en picnickurv med og nyd solnedgangen over Østersøen.\nTjek også vores tips til andre måder at opleve Hammershus på.\n2. Naturvandring med Søren Sillehoved\nDen tidligere naturvejleder har vandret i den bornholmske natur i en menneskealder og ved alt om klipper, dyr og planter. Han har endda vandringer i Rønne, hvis man ikke er til alt for meget natur.\nSøren Sillehoved viser rundt i Rønne med en fin blanding af røverhistorier og imponerende viden.\n3. Middag og koncert under åben himmel på Gæsten\nGæstgivergården i Allinge huser hvert år en række danske kunstnere, der kvitterer for opholde med en friluftskoncert. Blandt de faste gæster er Peter Sommer, Rasmus Nøhr og Nephew. Kom i god tid, få en plads og gå om bord i den lækreste grillbuffet.\nPeter Sommer spiller på Gæstgiveren i Allinge. Mad og musik under åben himmel, uhm!\n4. Bornholms Kunstmuseum\nSkal du kun besøget et museum under din sommerferie på Bornholm, skal det være kunstmuseet. Smuk arkitektur midt i den bornholmske granit. Udsigten gennem vinduerne kan næsten forveksles med malerierne. Vi anbefaler en guidet tur i den permanente udstilling. Husk også at hilse på Svends skotske højlandskøer på marken ved siden af museet.\n5. kadeau: Øens bedste restaurant\nSpis lokale bornholmske råvarer på kadeau, der har en søster-restaurant med Michelin-stjerne i København. I Vestre Sømarken på Bornholm er den største stjerne dog udsigten over Østersøen og de hvide klitter, man næsten sidder og spiser i. Maden er fantastisk. Husk at booke bord.\nMeget mere sommerferie på Bornholm\nDer er mange andre fantastiske oplevelser på Bornholm, og kun hårdt presset har vi udvalgt disse 5. Del gerne andre perler herunder i kommentarsporet.\ngourmet Hammershus kunstmuseum live-musik middag natur\nHenning\t· juli 6, 2014\nGode forslag til bornholmske oplevelser. Men er man på kunstmuseet, skal man da også gå en tur ind i Den Sorte Gryde. Det er en dyb klippesprække i klipperne nedenfor museet.\nPernille Boelskov\t· juli 6, 2014\nTak for tippet, Henning.\nJens har aldrig været inde i den Sorte Gryde, så jeg må tage ham med derind ved lejlighed.\nMan kan i øvrigt læse mere om de giftige edderkopper, der også bor derinde her: http://bit.ly/1q98Fvy


Gul Hindbær - Fallgold - Frugttræer & Frugtbuske - Plantetorvet.dk\n5 stk Spar 8,00 kr./stk 41,95 kr.\nSmag: Meget sød fin hindbærsmag.\nFrugtkød: Løst og saftigt.\nFarve: Gule og orange bær.\nStørrelse: Middelstore bær.\nFrugt facon: Konisk.\nPlukketid og modningstid: På 1års skud fra ca 1 september til frosten kommer.\nAnvendelse: Frisk dessertbær, mamelade, til pyntebær eller andre ting.\nVækstform: Opret lille busk max 120cm høje.\nsprøjtefrie have. En utrolig sund plante.\nFallgold en spændende velsmagende gul hindbær. Plant gerne i en god næringsrig jord.


Garanti & Tryghed – Bøjsø\nKontakt » Garanti & Tryghed\nGaranti & Tryghed En fremtidssikret investering\nKøber du et produkt fra Bøjsø, får du sikkerhed og garantiforhold, som sætter en tyk streg under vores kvalitet og din sikkerhed for en økonomisk og fremtidssikret investering. Du skal blot følge vores normale vedligeholdelsesvejledning og de øvrige betingelser, som fremgår af vores garantierklæring.\n20 års garanti mod rådskader i sibirisk lærketræ. Gælder udelukkende produkter, der er bestilt og leveret med Sibirisk lærketræ udvendigt. Gælder nye produkter, der er bestilt fra og med d. 1. december 2014.\n10 års garanti på holdbarhed og funktion af øvrige træsorter, kit og konstruktion. I henhold til brancheforeningen VinduesIndustrien, samt i henhold til vores garantierklæring og præcisering af garantiforhold, ydes der 5 års garanti på beslag, ruder og overfladebehandling. Gælder nye produkter, der er bestilt fra og med d. 1. april 2015.\nGÅ TIL VEDLIGEHOLDELSESVEJLEDNING ⟩\nLÆS PRESSEMEDDELELSE OM 20 ÅRS GARANTI ⟩\nEKSTERN KVALITETSKONTROL FRA DVC/VSOBøjsøs produkter er underlagt vor egen interne strenge kvalitetskontrol. Derudover bliver vi kontrolleret 2 gange årligt af DVC’s kvalitetskontrollører, som bl.a. nøje kontrollerer om VSO’s tekniske bestemmelser overholdes. Her kontrolleres konstruktionsdetaljer, kernetræsandel, malings-lagtykkelse og kvalitetsnormen generelt. Det skal bemærkes, at kernetræs-kontrollen udføres ud fra Bøjsøs egne krav til 95-100 % kernetræ i udvendige træflader, hvor DVC’s standard krav er på 60 % kernetræ. LÆS MERE PÅ VINDUES INDUSTRIENS HJEMMESIDE ⟩\tTryghedsgaranti fra Byg Garanti og DVCBøjsø er desuden medlem af BYG, Byggeriets Arbejdsgiver. Herigennem er den enkelte forbruger sikret en eventuel reklamationsudbedring på op til 100.000,- pr. byggesag i op til 5 år. Denne garanti gælder også, hvis producenten ikke længere eksisterer på reklamationstidspunktet. Det er byggeriets ankenævn, som i givet fald vil foretage en uvildig og professionel vurdering. Disse garantiordninger, sammenholdt med at Bøjsø konstant har produktudviklet i over 40 år, giver vore kunder den bedste tryghed. LÆS MERE OM BYG GARANTI ⟩\t5 ÅRS GARANTI PÅ GLAS OG TERMORUDERBøjsø får kun leveret glas fra producenter, der er tilsluttet GS, Glasindustriens sammenslutning, som er underlagt DS 1094.0 med krav til bl.a. renhed, lufttæthed, dugpunkt og ældningsmodstand. Der er 5 års garanti på glas og termoruder, som er beskrevet nærmere i vores garantierklæring.LÆS MERE PÅ GLASINDUSTRIENS HJEMMESIDE ⟩LÆS MERE OM GARANTIERKLÆRING ⟩\tVORES NUVÆRENDE SOLIDITETS KREDITRATINGBøjsø døre & vinduer A/S har ratingen AAA i kreditvurderingssystemet hos Soliditet. AAA svarer til ”højeste kreditværdighed” og tildeles virksomheder med særdeles god evne til at imødekommeaktuelle betalingsforpligtelser.GÅ TIL SOLIDITETS HJEMMESIDE ⟩\tReferencer Få inspiration til dit projekt


Hjallerups vartegn når der ikke er marked - Østvendsyssel Avis\nHjallerups vartegn når der ikke er marked\nAf oestvendsysselavis den\t 20. marts 2017 LOKALT\nFormanden for fondsbestyrelsen, Dennis Kvesel, har skiftet markedskasketten ud med kulturkasketten, og det bekommer ham tilsyneladende vel. Foto: Ole Torp\n– Der er rigtig meget hukommelse samlet her, sagde Dennis Kvesel ved starten af festdagen for Kulturhusets 20-års jubilæum. Dennis er formand for bestyrelsen for den fond, som driver huset.\nMed den megen hukommelse mente han selvfølgelig, at der var mange, som kan huske, da debatten, planlægningen og byggeriet af Kulturhuset startede tilbage i 1980’erne og 1990’erne. Men det kunne også opfattes som om, at gennemsnitsalderen på den store forsamling sikkert var godt over 60. Det sidste mente Vera Søndergaard, som efterlyste yngre kræfter til at være frivillige i huset.\n– Vi skal være Hjallerups vartegn, når der ikke er marked, sagde den tidligere markedsformand, som indimellem vendte tilbage til sit tidligere område, Hjallerup Marked, og han nævnte da også begrebet Hjallerup-ånden – uden hvilken det flotte og funktionelle Kulturhus sikkert ikke var blevet til noget.


Services | Computer Specialisten\nHos Computer Specialisten løser vi alle slags IT problemer, hos både private samt erhvervskunder. Vores teknikere har alle mange års erfaring og er specialiseret i både PC samt Mac maskiner.\nVirus og spyware fjernelse:\nVirus og spyware er blandt de hyppigste problemer vi oplever hos Computer Specialisten. Virus kan alvorligt hæmme din computers ydeevne, sikkerhed, stabilitet og kan yderligere gøre dig sårbar overfor angreb udefra.\nHardware installation og reparation:\nDefekt hardware forhindrer ikke altid din computer i at tænde. Hvis du oplever at din computer fryser, lukker ned af sig selv eller har periodiske fejl, kan det være smart at få lavet en fejlsøgning af dit hardware.\nNogle gange kan det føles som om din helt nye computer bliver langsommere for hver dag der går. Hos Computer Specialisten kan vi gå over din computer og optimere den så den får en bedre ydeevne.\nVær ikke udsat for data tab. Harddisk fejl sker oftere end du tror og er et problem vi ofte ser hos Computer Specialisten. Lad os hjælpe dig med at forhindre tabet af dine familie billeder og vigtige dokumenter.\nHvis du har brug for at få din computer, printer eller spille konsol på nettet kan vi helt sikkert hjælpe. Vi kan også sikre os at din netværks forbindelse er sikret og utilgængelig udefra.\nPrinter opsætning og fejlfinding:\nHvis intet sker når du trykker på print knappen kan vi hos Computer Specialisten hjælpe dig med at fejlfinde og løse problemer med din printer.\nOvenstående er en liste over vores mest efterspurgte services. Hvis du har et problem som ikke er på listen så kan vi sikkert stadig hjælpe dig. Kontakt os på telefon 22448335 eller skriv til os på [email protected] og fortæl os om dit problem.\nOm Computer Specialisten\nVores faste grundprincip hos Computer Specialisten er altid at sikre sig at kunden er tilfreds før vi forlader en reparation. Vi sikrer os at alle opgaver er udført og eventuelle spørgsmål afklaret.\nHos Computer Specialisten udfører vi reparationer på både Mac og PC. Vores teknikere har mange års erfaring med alle slags operativ systemer.\nFast lav timepris:\nHos Computer Specialisten har vi en fast lav timepris, uanset opgaven der skal udføres. Se mere under priser.\nVi opererer med en udkørselpris på 100 kr. indenfor København og omegn. Bor du uden for så prøv at kontakt os alligevel, vi kan sikkert finde en aftale.


Teitur - Katar Hornid | CD | Dvdoo.dk\nTeitur - Let The Dog Drive Home - Cd\nTeitur Katar Hornid\nFakta om Teitur - Katar Hornid\nVi er meget passionerede omkring musik. Og det er også af samme grund, at vi har besluttet, at medtage CD'er som en del af vores store sortiment.\nPå dvdoo's hylder kan du derfor finde et omfattende udvalg indenfor adskillige stilarter, for da vi internt har vores mest foretrukne stilarter, så ved vi, at det også er gældende for kunderne. Derfor kan du på dvdoo.dk finde CD'er fra klassisk musik med André Rieu til schlagere fra Helene Fischer samt genrer, i helt andre boldgader, og hvor vi kan tilbyde rock, rap, heavy metal, pop og jazz. Og al den danske musik der spilles i radioen, har vi selvfølgelig også.\nMusik virker inspirerende, og mange dyrker ligeledes interessen. Og vi håber derfor, at du synes godt om Teitur - Katar Hornid, også når du lytter til CD'en for 25. gang.\nVi har været forhandler af film, musik og spil siden vi startede i 1999, og derfor er vi i dag den ældste filmbutik i Danmark. Dvdoo.dk er endvidere en af de ældste netbutikker i Danmark på tværs af de øvrige markeder. Som vores navn antyder, var det primært DVD film vi havde på hylderne, da vi startede vores onlineshop. Og som tiden er gået, mens vores lidenskab for film bare voksede og voksede og flere filmformater kom til, blev vores store kærlighed for både spil og musik vakt til live. Så at både spil og CD'er blev en fast del af sortimentet hos dvdoo.dk, var for os en selvfølge.\nAt frembringe den gode kundeoplevelse, er noget vi hele tiden arbejder på. Og de mange års erfaring med salg af musik, film og spil på internettet har givet os stor indblik i, hvad du som kunde har af forventninger, når du besøger vores internetbutik. Det skal skinne tydeligt igennem, at vi har en dyb passion for spil, film og musik og vi ønsker at denne kærlighed for det digitale brænder helt igennem, og smitter af på alle, som besøger vores univers af underholdning.\nFind svaret på de spørgsmål du måtte have til vores udvalg af spil, musik eller film i vores omfattende FAQ. Vores kundeservice står derudover altid til rådighed for dig til at svare på de spørgsmål du måtte have, og du kan tage fat i os enten via e-mail eller per telefon. Vi håber dit besøg i vores netbutik bliver en behagelig fornøjelse.