Dag 29 – Kyoto | Rejse med børn og rygsæk…\nDe tusinde templers død\nDet sker vel for alle fædre før eller siden. På få dage går man fra rockstjerne til stenaldermand. I mit tilfælde skete forvandlingen i Japan. Den spirede i Nagasaki og (af)blomstede i Kyoto, næsten ligesom kirsebærtræerne.\nI Nagasaki var jeg ellers i mit es. Jeg diverterede med anekdoter om den kolde krig, hvor alle raske drenge – i hvert fald os, som ikke spillede fodbold – lyttede til Radio Moscow om natten på knitrende mellembølgeradio. ”Jamen far, var du ikke 50 år i 1980?”, sagde Dicte, og smed lidt mere TNT over nogle zombier i Mindcraft.\nMen den endelige erkendelse kom vist i Kyoto. I taxaen ud mod vores hotel lagde pigerne atombomberne bag sig, og gjorde klar til at nyde civilisationens frugter på K’s Backpacker Hostel; en lille oase af normalitet i en ørken af rå fisk, syltet tang og ris til morgenmad. Og deres humør steg markant, efterhånden som elevatoren bevægede sig op gennem bygningen. For hver etage åbenbarede der sig en ny Alladins hule:\n1. sal: Café med pandekager og morgenbuffet\n2. sal: Lounge-område med sofagrupper og lækker musik\n3. sal: TV-stue med sækkestole og cola-automat\n4. sal: Vores logi med køjesenge, fordelt på TO værelser\nOg mit humør faldt tilsvarende, for jo flere backpackere jeg så, jo mindre følte jeg mig som en backpacker – og der var flere samlet i elevatoren, end vi havde set på hele vores færd. Jeg gruede for hvor mange flere, der ventede i templernes epicenter. Og så ”Lounge-område”….? Hvad var nu det for noget…? Dem var der ingen af, da jeg rejste rundt i Pakistan i starten af 90’erne. Pigerne rullede med øjnene og håbede, at der ikke var andre danskere til stede i elevatoren. Men jeg fik ret. Allerede næste dag blev alle mine bange anelser bekræftet, og mine små poder mærkede de tusinde templers hævn.\nDagens tur gik til Fushimi Inari-templet, hvis orange porte snirkler sig op af et bjerg og pryder de fleste brochurer af Kyoto. Vi drog afsted på en sky af vage løfter om chips og kiks hele vejen op af ”bakken” (som bjeget nu hed), og pigerne fulgte med uden knurren. Enten fordi alternativet var værre: tabeltræning og e-mat. Eller fordi de (med rette) anså dagens tur som en nødvendig åreladning, før de kunne sætte sig til rette med Netflix.\nVi forcerede den første strabads; den tætpakkede gågade, der førte op til porten. Det var som om alle de turister, der manglede i resten af Japan, var samlet hér. Kinesere i hobetal, en deling grå hjelme fra vesten, skolebørn i matrostøj, brudepar i silketøj, geisha-piger med hvide sokker i klodsede sandaler og sumobrydere, der lignede rockere i kimono. Langs vejen lå boder med spisepinde og samuraisværd, vifter og kimonoer, lertøj og røde træskåle, og slik i stærke grønne farver, der sikkert smagte af fisk og wasabi.\nDet næste benspænd ventede bag porten. Stien var smal og vi blev fanget i slipstrømmen af en stor gruppe japanske pensionister, der sneglede sig afsted, bevæbnet med vandrestave (her i Japan kaldet ”Nordic Walking”) og iført samme beigebrune bøllehatte. Turen var smuk, de mange identiske porte var enestående, men det lave tempo op af bjerget/bakken åd sig ind på pigernes ellers gode humør. Vi lovede bod og bedring på hjemturen, med frit valg fra alle hylder i madboden.\nMen på toppen af bakken ventede den tredje plage. ”Solhattene” (som Emilie kalder dem) – førnævnte pensionister – tonede frem i horisonten som ond manga-drøm og forfulgte os hele vejen ned af bakken. Vi for vild og havnede i et sterilt boligkvarter og endte med en længere gåtur til nærmeste togstation. Det var først hjemme i loungen, at pigernes humør atter krøb over frysepunktet.\nNæste dag gik vi uden om templerne. Vi cyklede langs floden, solen skinnede og alt var skønt. Kirsebærtræerne emmede svagt af lyserød, på kanten af deres årlige farveorgie. Kun få af træerne var sprunget ud, men de var til gengæld omringet af fotogale turister på jagt efter det ikoniske Kyoto-billede. Og jeg tænkte i mit stille stenaldersind; hvem der blot havde set byen før vi kom.


Magna Boss - Elevation - 180x200 cm med PrisGaranti\nMagna Boss - Elevation - 180x200 cm fakta\nVare: Magna Boss - Elevation - 180x200 cm\nMagna Boss - Elevation - 180x200 cm fra MAGNA med prisgaranti\nFor at få en god nats søvn, er det dumt ikke at sætte sig ordentligt ind i tingene, for ikke at falde i fælden med bare at købe det første og bedste, når man har besluttet sig for at forbedre sin søvn. Magna Boss - Elevation - 180x200 cm anbefales som en af de varer, som næsten alle kan have god gavn af. Skal du ud og finde dig en ny lagen eller dyne, er der på websitet her et stort udvalg af alle de forskellige ting, der kan give dig en bedre søvn. Det der kan påvirke , er din højde, og husk på at sørge for at du og varen er et godt match.\nGratis Fragt på Magna Boss - Elevation - 180x200 cm\nMagna Boss - Elevation - 180x200 cm er klar til dig her i shoppen. Du finder den i en vores rigtig gode kategorier, nemlig Elevationssenge 180x200. Din pakke kommer hjem til dig med 14 dages fortrydelsesret og på løse madrasser er der 60 dages komfortgaranti der sikrer dig, hvis du mod forventning skulle fortryde købet af din vare. Her i Danmark er der mange, der køber deres Magna Boss - Elevation - 180x200 cm fra den meget brugte forhandler Drømmeland, som ofte har gode tilbud og sørger for du sparer gode penge. Her i online shoppens kæmpe udvalg går mange på jagt efter deres mål, deriblandt også dette produkt. Køber du varer online er priserne bedre- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.\nMagna Boss - Elevation - 180x200 cm - se online fordele her\nNår du svinger kortet i de danske webshops, får du andre fordele, end hvis du handler i en fysisk butik. Webshop skal følge dansk lov, der giver 14 dages retrret. efter du har købt dine varer, en del shops efterhånden giver endnu mere end standard returretten og giver meget længere returtid. Webshops er nødt til at skilte med deres priser på varerne online, og det giver en god gennemsigtighed på priserne, iblandt alle de shops der sælger det, du er ude efter. Du kan oven i købet gøre det når du har lyst, uden at være afhængig af butikkers åbningstider. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at bære alle varerne fra butikkens hylder hele vejen gennem butikken og hjem til dig selv. Online shoppen får Posten til at levere dine varer til din adresse, alternativt kan de sendes til dig arbejde, så du kan frit vælge den løsning, der er bedst for dig. Webshops har ikke en kø som i butikker eller supermarkeder der er ingen kø online - det er bare direkte til betaling, og så er du videre, så er det aldrig mere ubehaget ved at stå alt for tæt i en kø til kassen.\nVær den første til at anmelde “Magna Boss – Elevation – 180×200 cm” Annuller svar


Kundecase – Quick Office | Noor\nHvem er Quick Office?\nQuick Office er en af pionererne inden for kontorhoteller og kontorfællesskaber i Sverige. I mere end 20 år har Quick Office tilbudt fleksible kontorløsninger til mindre og mellemstore virksomheder. De tilbyder både kontorlokaler og arbejdspladser i åbne miljøer samt en kombination af de to.\n”Hyr NOOR til SEO, SEM og ny hjemmeside. De er professionelle, kompetente og deres indsatser giver resultater. Derudover er de virkelig behagelige og rare at være i kontakt med. Jeg kan kun anbefale NOOR.”\nJessica Martinsson, Forretningsudvikling & Marketing, Quick Office\nHvad var ønskemålet?\nVi har i mange år hjulpet Quick Office med både SEO og digital annoncering, så nu, da de ville have hjælp til en ny hjemmeside, svarede vi selvfølgelig ja! De var ikke tilfredse med deres gamle side, og ønskede sig en nyere, mere moderne side, som virkelig kunne udfordre konkurrenterne!\nResultatet blev en mere moderne, mere professionel og tydeligere version af deres gamle side, og Quick Office er, præcis som vi på Noor, meget tilfredse med resultatet.


Gammeldags pie med kylling, hvide asparges og svampe | Samvirke\n3 stk porrer i skiver\n2 spsk. timian, frisk uden stænglerne\nSmelt smørret og tilsæt olien og svampene. Skru op til mellemhøj varme og svits svampene, til de er gyldne og ca. halveret i størrelse. Tilsæt den hakkede kylling og steg videre, til kødet er gennemstegt.\nSkræl kartoflerne og skær dem i tern på ca. 2x2 cm. Tilsæt kartoflerne sammen med halvdelen af fonden. Lad retten simre i 10 minutter, til kartoflerne er møre, men har bid.\nSkær den nederste trævlede del af aspargesene, og del dem derefter i tre dele. Tilsæt porrer, asparges, fløde og resten af hønsefonden. Lad igen fyldet simre i ca. 10 minutter, til aspargesene er møre.\nRør majsstivelse ud i det kolde vand. Tilsæt en skefuld til fyldet ad gangen, til den ønskede tykkelse er opnået. Lad fyldet koge let op, og smag til med havsalt og frisk timian. Lad køle 10-15 min.\nFordel fyldet i et ildfast rundt eller aflangt fad. Dæk det herefter med butterdej. Hvis butterdejen er for lille til at dække, læg da et par lag sammen og rul ud med kagerulle til den ønskede størrelse. Dejen skal dække hele pie’en. Stop godt ned i siderne.\nPie’en skal bage ca. 25 minutter ved 200 grader i almindelig ovn eller 180 grader med varmluft til butterdejen er gylden og sprød. Denne pie kan nydes både varm og ved stuetemperatur.


De talende undertekster er på vej - dr.dk/P1/DR Indefra\nPressebillede fra tv-serien Broen.\nDe talende undertekster er på vej\nDR Indefra 22. december 2011 kl. 11:30\nStemmen er staccato, lidt mekanisk, men også ret tydelig\n"Han var i lejligheden i går, da Anja blev myrdet".\nDet lyder som damen fra en bil-gps efter at hun har gjort karriere og er blevet tv-speaker. Men det er et eksempel på de nye talende undertekster, der fra foråret som forsøg skal være en del af DR1. Eksemplet er fra dramaserien Broen, hvor den svenske stemme er blevet erstattet af en oplæst dansk computer-stemme.\n- Det er en tjeneste som skal rette sig mod blinde og svagtseende, men også mod folk med læse-svagheder, fortæller seniorkonsulent i DR, Peter Mølsted. Systemet bliver sådan, at man kan koble de talende undertekster til og fra alt efter behov.\n- Det er en computer-stemme, en tale-syntese. Og det fungerer ligesom der sidder en person ved siden af en og hjælper med at læse underteksterne op.\nIfølge DRs nye Tilgængelighedsredaktør Heidi Sivebæk er der i høj grad brug for talende undertekster:\n- De handicapgrupper som jeg har været i dialog med indtil videre synes jo det er fantastisk. Det er noget man går og venter på at få, siger Heidi Sivebæk.\nHør om talende undertekster, og hvad en tilgængelighedsredaktør egentlig skal lave i DR i denne DR Indefra. Og hør en gennemgang af DRs rolle i lækage-sagen - helt fra dokumentaren 'Den Hemmelige Krig' i 2006 og frem til slutningen af 2011. Hele forløbet satte DR i en uheldig situation, siger leder af journalist-uddannelsen ved Roskilde Universitet, Mark Ørsten.\n- Man kan stille spørgsmålstegn ved om DR er gået til sagen sagligt, alsidigt og upartisk. Sådan som DR skal ifølge public service-aftalen.\nMark Ørsten, Leder af journalistuddannelsen Roskilde Universitet, Jacob Mollerup, Lytternes og seernes redaktør i DR, Peter Mølsted, Seniorkonsulent, DR Distribution og Heidi Sivebæk, Tilgængelighedsredaktør i DR


Alessandro Men'S Chino WeSC Chinos til Herrer i | Unfairfashion.dk\nFind Alessandro Men'S Chino WeSC Chinos i til Herrer på nettet\nBukser / Chinos / Herrer / WeSC\nArtiklen her kigges der på hvordan man kan finde super seje og populære Alessandro Men'S Chino WeSC Chinos. I dag kan du finde fancy Alessandro Men'S Chino WeSC Chinos i til Herrer, som kan bæres både til festligheder og hverdag. I øjeblikket får du muligheden for at få dem til en rigtig rigtig god pris hvis du skynder dig og køber nu. Boozt har nemlig et gigantisk sortiment af , Chinos, Bukser og mere endnu som du kan bestille på nettet i deres butik. Pas på med at vente for længe, du skal nemlig ikke føle dig for sikker på at der stadig er varer på lager i morgen eller senere.\nDu risikerer også at der imens er blevet udsolgt alle steder fordi at de er så populære. Vi ser ofte at når der er Alessandro Men'S Chino WeSC Chinos til Herrer i lige præcis til en pris som denne er der hurtigt udsolgt, så man skal være hurtigt hvis man også vil have en - som man godt kan forstå. Vi råder derfor alle vores besøgende skynder sig imens der stadig er flere på lager. Mens dette bliver skrevet kan du købe den til kun 400,-. Find ud af hvorhenne I kan finde dem ved at trykke på vores knap herunder. Man har chancen for at finde noget rigtigt lækkert mode ved at følge guiden og klikke videre på vores knap lige herunder.\nEnorme priser på Alessandro Men'S Chino WeSC Chinos til Herrer i\nPriser som disse på 400,- varer ikke evigt, og man skal ikke udskyde alt for længe med en bestilling. Hvis du tør tage den chance med at vente til senere skal du selvfølgelig bare gøre det – det er ikke noget vi råder til. Der findes bare intet ligeså irriterende som at være sent på den og miste chancen for at købe noget så fantastisk som sko, modetøj, accessories - og slet ikke når det handler om , Chinos, Bukser osv..\nDer findes rigtig mange typer på hjemmesiden, så der er masser at vælge i mellem. Du har altså muligheden for at vælge mellem andre farver end blot de som vi gennemgår om i denne guide.\nDe billigste Alessandro Men'S Chino WeSC & Chinos på nettet\nSpørges der til materialet samt kvaliteten af Alessandro Men'S Chino WeSC Chinos har vi erfaringer med at de er i top. Kvaliteten virker rigtig god og er skabt af rigtig gode materialer. Derudover er lige denne model blevet yderst populære, både i DK, men samtidig også i resten af verden.\nLige Alessandro Men'S Chino WeSC Chinos kan findes hos Boozt, hvilket vi synes er en vildt smart webshop. Det er et sted hvor vi har handlet meget forskellig indenfor mode, sko, accessories. Her får man altid rar service, lave leveringspriser, samt bestillingen bliver altid leveret indenfor rimelig tid. Vi har i hvert fald kun gode erfaringer med bestillinger hos Boozt, og anbefaler dem derfor gerne når det drejer sig om køb af mode, sko, accessories og lignende.\nDu finder mange andre Alessandro Men'S Chino WeSC og Chinos til Herrer på webshoppen. Klikker du på den knap der er herunder og bliv videresendt til onlineshoppen - så du kan slippe for besværligheden med at skulle lede efter det selv.\nVi håber at teamet bag UnfairFashion har kunnet at vejlede i jeres søgen på det mest fantastiske modetøj, accessories eller sko, samt at du får fingrende i de mest cool Alessandro Men'S Chino WeSC Chinos i . I finder forhåbentlig noget man bare må eje, og samtidig har muligheden for at finde dem til den rigtige pris ved at købe online.\nGiv os endelig ris/ros, forslag, kommentarer og lignende til hvorledes UnfairFashion.dk kan blive bedre - samt del artiklen med venner, kolleger, familie og bekendte for at hjælpe os med at videregive dette super forslag til hvorledes du kan finde Alessandro Men'S Chino WeSC Chinos til Herrer i .\nKøb Nude Relaxshoe Sandal Slipper Relaxshoe Sandaler i Hvid til Damer hos Miinto.dk\nI denne artikel hjælper vi dig med hvor man kan finde de fedeste og moderne…\nShop Mini Gracious Jewlscph Smykker i til Damer i en online modebutik\nI dette blogindlæg kigges der på hvordan man kan købe mega smarte og trendy Mini…\nFind 06-4278.09.001 Swiss Military Navalus Herreur Swiss Military Hanowa Ure i Hvid til Herrer hos Miinto.dk\nI dette indlæg hjælper vi jer med hvor man køber mega cool og populære 06-4278.09.001…\nBestil Nitboxy Ss Top Nmt name it Kortærmede t-shirts i til Børn online\nI dagens indlæg hjælper vi jer med hvor man kan købe fede og trendy Nitboxy…\nBestil Shirt Disney Kortærmede t-shirts i Grå til Børn hos Boozt.dk\nI dette blogindlæg hjælper vi dig med hvorledes man kan finde super cool og moderne…\nFind Nümph Kjole, Evony, Sort/Hvid Nümph Kjoler i Hvid til Damer hos Miinto.dk\nI dagens artikel beskriver vi hvordan man køber mega fede og populære Nümph Kjole, Evony,…\nShop Urban Classics TB1446 2-Tone Bomber Jakke Gold/BLK Urban Classics Bomberjakker i Brun til Herrer på internettet\nI dagens indlæg hjælper vi jer med hvordan man kan købe mega seje og populære…\nBestil SG201881 Bluse Signature Bluser i Sort til Damer hos Miinto\nI dette blogindlæg hjælper vi jer med hvorledes man køber super lækre og populære SG201881…\nShop CREAM SANDRO BLUSE Cream Bluser i Hvid til Damer på internettet\nI denne artikel kigges der på hvordan man køber super cool og populære CREAM SANDRO…\nShop Superfit Sandal Superfit Sandaler i Grå til Unisex på nettet\nDenne gang hjælper vi dig med hvordan man finder cool og populære Superfit Sandal Superfit…


323 L Pendel Rund Gul - Lampe Gras - LampeGuide\nHome / Shop / Pendel lamper / 323 L Pendel Rund Gul – Lampe Gras\nBrand: Lampe Gras Varenummer (SKU): 5260000215807736 Kategori: Pendel lamper\nProdukt brand 323 L Pendel Rund Gul – Lampe Gras er berømmet for sit flotte design, og fremhæves af kendere som en helt særlig Pendel lamper, der samtidig fungerer som en helt unik belysningsløsning.\nDet gør lampen til noget helt specielt, som du med stolthed kan vise frem og få anerkendende blikke på grund af. For en Produkt brand 323 L Pendel Rund Gul – Lampe Gras er noget særligt for de fleste.\nDernæst handler det om, enten at finde en Pendel lamper, der passer ind i din øvrige indretning. Eller der – som Produkt brand 323 L Pendel Rund Gul – Lampe Gras – skiller sig ud, og uundgåeligt vil tiltrække sig opmærksomhed, fordi der er tale om en helt unik designerlampe.\nProdukt brand 323 L Pendel Rund Gul – Lampe Gras – et stilmæssigt statement\nMed en Produkt brand 323 L Pendel Rund Gul – Lampe Gras fortæller du samtidig dem, som besøger dig, at du går op i smagfuld indretning, elegant og eviggrønt design, og værdsætter det unikke, enestående, og går efter at omgive dig med smukke ting i hverdagen. Også selv om det er noget så dagligdags som en Pendel lamper.\nSå vælg med hjertet, og bestil din Produkt brand 323 L Pendel Rund Gul – Lampe Gras i dag fra en af de webshops, som vi samarbejder med her på Lampeguide.dk.


Hvordan du fjerner Ads by Customer Promos fra inficerede Windows-computer-system - Fjern malware\nHvordan du fjerner Ads by Customer Promos fra inficerede Windows-computer-system\nFjern Ads by Customer Promos Effektivt fra Windows-pc og laptop.\nAnnoncer fra Kunden Promos tilhører adware kategori, som synes en nyttig online ansøgning og formodes at give flere shopping annoncer, og lover at forbedre din online shopping oplevelse. Denne malware trussel ankommer til målet pc uden dit samtykke. Det bruger mange vildledende metode til at lurer ind i systemet, der omfatter brug af eksterne drev for at overføre filer, falske software opdatering, revnede spil, junk eller spam mails med vedhæftede filer, peer-to-peer-fildeling, skal du klikke på inficerede links fra sociale medier sites besøge ulovlige eller porno hjemmesider, fildeling websted, shareware eller freeware downloads etc. Engang annoncer fra Kunde Promotions komme ind i systemet, det ofte begynde at ødelægge dine systemindstillinger og indsætte flere ondsindede filer og koder ind i computeren.\nAnnoncer fra Kunden Promos er udformet med henblik på at skabe eller øge webtrafik på sine sponsorerede websteder. Denne malware-infektion hævder at forbedre din web browser erfaring og injicerer eller installere ukendte browserudvidelser, add-ons, plug ins til din standard internetbrowser. Denne infektion ændrer aktuelle indstillinger af hele din pc og ændrer Internetindstillinger såsom erstatte browser startside og standardsøgemaskine. Det chikanerer systemet bruger ved at bombardere eller fylde dit system skærm med tusindvis af online-reklamer såsom i-tekst, videoannoncer, sponsorerede links, kuponer, bannere, bedste tilbud, rabatter, tilbud og meget mere. Desuden er denne infektion lækager dine fortrolige data, og computeren langsommere ydeevne. Derfor bruge gratis scanner til effektivt og permanent slippe af Annoncer fra Customer Promos fra din computer.\nSådan fjerner Ads by Customer Promos fra inficerede system Helt\nAds by Customer Promos har været betragtet som meget vildledende og irriterende program, der kommer under kategorien af irriterende adware. Denne adware viser masser af irriterende popup-annoncer på hele web browser som yahoo, krom, bing, firefox, kant, opdagelsesrejsende osv ved at tilføje plug-ins og add-ons. Det hemmeligt installeret i målrettet computer uden at bede om brugerens godkendelse ved hjælp af vildledende eller tricky måder, såsom når du henter nogen freeware pakker fra de ikke er tillid steder, åbne vedhæftede filer junk mails, skal du klikke på eventuelle usikre og uønskede links, bruge nogen inficerede medieenheder , klikke på en porno hjemmesider mv og udfører masser af berygtede aktiviteter at gøre brugeren System underlige og træg. Ads by Customer Promos er specielt designet af cyber skurke med Hovedmotivet til at generere trafik af tvivlsomme hjemmesider og fremme spoored produkter og elementer til at gøre indkomst for ukendt eller tredjepart. Det er i stand til at kaprer din alle personlige og vigtige oplysninger, såsom login detaljer af forskellige steder, password på forskellige steder, betalingskort eller kreditkort detaljer, ATM pin nummer, Kontaktdetaljer, multimedia eller sms’er, videoer, billeder og andre vigtige detaljer ved generere webtrafik, sporing brugers browserhistorik, cookies og online aktiviteter. Det er i stand til at inficere hele browsere til at holde reklamer kontinuerligt. Denne adware kan inviterer flere andre skadelige malware-infektion i det målrettede systemet ved at åbne System bagdøre og injektion andre skadelige koder. Ads by Customer Promos ser som nyttige og legitime, der lover uskyldige brugere til at øge hastigheden på deres system og Internet hastighed.\nNår Ads by Customer Promos invaderer ind i dit system med succes, vil det shows eller vise masser af irriterende popup-annoncer såsom tilbud, koder, bannere, i-tekst links, sponsorerede links og forskellige andre online indgribende reklamer. Det foregiver som en bedste sikkerhed bistand og foreslå brugeren til at købe rogues ansøgning, efter stopper funktioner System sikkerhedsværktøjer og software. når de er installeret i systemet, det trænger brugernes poster i registreringsdatabasen for at sikre dens start automatisk sammen med Windows boot op. Motivet af denne adware til at øge trafikken af sponsorerede websteder til at generere provision. Den installerer automatisk forskellige ondsindede programmer i brugerens system og køre sine ondsindede koder til forbruger mere og mere CPU-forbrug og systemressourcer, så det nemt kan sinker dit system og internet ydeevne. Denne adware kan automatisk erstatte hele dit system og browser indstillinger og erstatte din standard søgemaskine. Det kan injicerer forskellige skadelige koder i brugerens system og gøre deres system underlige og træg. Denne adware er i stand til at skabe sikkerhedsmæssige smuthuller, ødelægge brugerens vigtige filer, blok System-programmer etc. Det frigiver brugernes privatliv og sende dem til hackere. Hvis du fik nogen symptomer på Ads by Customer Promos, bør du fjerne Ads by Customer Promos fra System hurtigt til sikker System fra yderligere skader.\nStørre Symptomer på Ads by Customer Promos virus angreb på PC\nAds by Customer Promos er en yderst farlig trussel, der genererer forskellige uundgåelige kommercielle annoncer, der kan hæmme normale funktion af pc’en og ændrer internetbrowsere indstillinger. Det lægger sig til web-browsere som Chrome, Firefox, Safari, IE og viser flok popup-annoncer, hver gang du åbner den. Det meste af tiden smitsomme filer af denne trussel skjuler sig i systemets baggrund proces for at dække sin identitet fra admin. Severity niveau af denne orm vil endda forårsage systemnedbrud, fordi det hele tiden henter sine understøttende filer. Denne virus desuden installerer uønsket browser add-ons og plug-ins til din browser. I tilstedeværelse af denne trussel, kan ydelsen på din pc nedbrydes til stor udstrækning. Ads by Customer Promos kunne sende dig til nogle usikre websteder og reklamer, der ikke synes at være troværdig. Besøger sine omdirigerede steder kunne inficere din pc med skadelige malwares som denne virus i høj grad omdirigerer dig til phishing-websteder. Andre forfærdelige trusler ofte kommer sammen med denne virus. Til at være uset fra sikkerhedsprogrammer, slettes vinduerne elementer i registreringsdatabasen så godt. Desuden vil det registrerer din browserhistorik og overføre de indsamlede data til cyber skurke. Det viser typisk ton upålidelige pop-ups, falske fejlmeddelelser, irriterende annoncer og advarsler. Ads by Customer Promos uendeligt spreder skadelig kode i webbrowsere, så de blot kan forstyrre brugere online aktivitet med det eneste formål at få kontanter.\nTop Kilder til Ads by Customer Promos virusangreb\nHvis du ikke er forsigtig nok, mens du bruger din computer så Ads by Customer Promos kan komme ind og inficere systemet gennem forskellige kilder. Du skal være opmærksom på forskellige indgange virus program, så det kan stoppes og computeren og dens data kan forebygges. Systemet er altid en stor risiko, hvis den er forbundet til internettet, fordi der er mange websteder, der automatisk kan indsætte virus programmet bare på et klik på en knap. Når du downloader nogen ukendt software så det kan indeholde Ads by Customer Promos sammen med den. Så du skal gennemse websteder, der anses for at være sikker. Der er en enorm misforståelse, at virussen kun kan spredes i online-mode, men sandheden er, selvom du aldrig har brugt internettet på den computer, det kan stadig blive smittet. Kilderne er allerede inficeret computere, USB-drev, der bærer ondsindede programmer som Ads by Customer Promos. Når du indsætter og overføre data til din sunde pc det vil helt sikkert blive inficeret. Det er nogle af de kendte kilder, der kan injicere virus til din computer, så skal du være opmærksom, mens de udfører enhver form for dataoverførsel, der sker enten i online eller offline tilstand.\nScan din pc fjerner Ads by Customer Promos\nFjern Ads by Customer Promos fra Kontrolpanel\nFølg nedenstående trin omhyggeligt for at afinstallere Ads by Customer Promos fra din Windows-computer-system fuldstændigt.\nSkridt til at fjerne Ads by Customer Promos fra Windows XP, Vista & 7 Kontrolpanel\nSkridt til at fjerne Ads by Customer Promos fra Windows 8\nFjern Ads by Customer Promos fra Windows 10 Kontrolpanel\nKlik på Afinstaller mulighed for at fjerne Ads by Customer Promos\nManuelt at fjerne Ads by Customer Promos, og det er værktøjslinjen, eller udvidelser fra browseren\nHvis Ads by Customer Promos også har inficeret din browser så er du også nødt til at fjerne udvidelser og add-ons fra din inficerede browser.\nEasy Step at fjerne Ads by Customer Promos fra Google Chrome\nEnkle trin til at fjerne Ads by Customer Promos fra Internet Explorer\nNemme trin til at fjerne Ads by Customer Promos fra Mozilla Firefox\nNu skal du bare nødt til at vælge add-on poster relateret til Ads by Customer Promos\nForebyggelse Tips til Ads by Customer Promos Virus\nBrugeren kan fjerne det med hjælp fra Ads by Customer Promos Scanner. Det er en ultimativ løsning, som kan gøre den inficerede computer trussel gratis. Denne scanner er designet med forskud teknologi, der gør det i stand til at påvise alle truslen fra computeren meget let. Det tilbyder heuristiske arbejdsmetoder strategier til sine brugere, og derfor er det betragtes som en mest pålidelige værktøj. Du kan downloade og installere dette værktøj nemt i dit system og gøre det bruger til at fjerne skadelige orme. Den bedste del af denne software er dens brugervenligt interface. Den bruger, der ikke har en god teknisk viden kan også køre dette værktøj i deres system. Det tager meget mindre tid til at færdiggøre truslen scanningsprocessen. Den manuelle proces at fjerne Ads by Customer Promos fra computer er noget risikabel proces på den anden side er der ingen risiko, hvis du bruger virus scanner værktøj. Det betyder ikke efterlader nogen negativ indvirkning på computerens ydeevne og bruger meget mindre systemet ressource. Denne Ads by Customer Promos Scanner vil også give sit prøveversion, som kan bruges til at se virusangreb ved at scanne pc’en, og når brugeren får opfyldt og yderligere gå til sin licenserede version for at fjerne alle registrerede trusler. Heuristisk scanning algoritmer af dette værktøj gør det meget magtfulde og dermed blev det i stand til at beskæftige sig med alle de uønskede spørgsmål som pc’ens ydeevne nedbrydning pop-ups, falske alarmer, browser omdirigering osv Eksperterne anbefaler også denne Ads by Customer Promos Scanner.\nNem guide til at bruge Ads by Customer Promos Scanner\nDownload og installer Ads by Customer Promos Scanner ved at følge nogle sine skridt\nRetningslinjer til at tage sig din pc fra Ads by Customer Promos\nHvordan du fjerner newpopuptab Ads fra inficerede Windows-computer-system


Få 3 tilbud på malerarbejde på Sydsjælland\nDu er her: Forside / Malerarbejde / Malerarbejde på Sydsjælland til en god pris\nMalerarbejde på Sydsjælland til en god pris\nHer kan du hurtigt og nemt komme i kontakt med professionelle malere, som udfører malerarbejde på Sydsjælland. En maler kan hjælpe dig med både indendørs og udendørs malerarbejde på Sydsjælland.\nBestil 3 tilbud på malerarbejde på Sydsjælland\nEn professionel maler er din garanti for godt malerarbejde på Sydsjælland\nEngagerer du derimod en professionel maler på Sydsjælland, er du sikker på et flot resultat, som er udført med professionelt værktøj og maling i en rigtig god kvalitet. Det er malerarbejde, som du kan glæde dig over både her og nu og mange år ud i fremtiden. Indhenter du flere tilbud på malerarbejde, har du endda gode muligheder for at finde en billig maler på Sydsjælland.\nIndendørs malerarbejde på Sydsjælland\nHusk, at en dygtig maler på Sydsjælland altid kan rådgive dig om den rette løsning, når han kender dine ønsker.\nUdendørs malerarbejde på Sydsjælland\nTypiske eksempler på udendørs malerarbejde på Sydsjælland er maling af træværk og facader. Det kan fx være maling af træværk som plankeværk og hegn, bygninger i træ som skure, udhuse, garager, carporte, træhuse og sommerhuse og maling af facader, vinduer, døre, gavle, udhæng og vindskeder, som beskytter tagkonstruktionen på et hus mod regn og sne. En af de lidt mere usædvanlige opgaver er maling af huse med bindingsværk, hvor tømmeret i bindingsværket skal males med en maling, som giver det mulighed for at ånde.\nFind en god og billig maler på Sydsjælland\nEr du på udkig efter en billig maler på Sydsjælland, kan du med fordel kontakte flere malerfirmaer for at indhente tilbud på det malerarbejde, som du gerne vil have udført. Det kan selvfølgelig være svært at vide, hvilken maler du skal kontakte. Det kan være en god idé at kontakte flere forskellige malerfirmaer på Sydsjælland og bede dem om et uforpligtende tilbud. Eller du kan spørge dine venner, familie og øvrige omgangskreds, om de kan anbefale en god maler på Sydsjælland.\nMange malere på Sydsjælland vil gerne komme ud og besigtige en maleropgave, inden de afgiver et tilbud. Det skal ses i sammenhæng med, at jo flere detaljer de skal tage højde for, jo længere tid vil opgaven tage, og dermed stiger prisen på malerarbejdet.\nFå en god pris på malerarbejde på Sydsjælland\nFordelen for dig er, at du sparer tid på at tage kontakt til flere forskellige malerfirmaer på Sydsjælland. I stedet kan du i ro og mag sammenligne de forskellige tilbud og vælge det, som falder bedst i din smag. Lever ingen af tilbuddene op til dine forventninger, har du også lov til at takke nej til dem alle sammen. Men du vil ofte få nogle gode tilbud, fordi malerfirmaerne ved, at der i alt bliver afgivet 3 tilbud på én opgave. Her er altså en god mulighed for at finde en billig maler på Sydsjælland, som kan hjælpe dig med såvel indendørs som udendørs malerarbejde.\nTags: Maler, Malerarbejde, Malerfirma, Malermester, Sydsjælland\nPrevious Post: « Malerarbejde på Sjælland til en billig pris\nNext Post: Malerarbejde på Nordsjælland til en god pris »


• Tv-husstande og tv-sening i Danmark:\nHvor mange tv-apparater har de danske husstande, og hvad kendetegner de husstande, der ikke har noget tv-apparat. Hvor mange kanaler kan husstandene modtage, hvor lang tid ser vi traditionelt tv, hvor ofte streamer vi og ser tv på internettet og hvad er de mest sete kanaler.\n• Public service-tv og ikke-public service-tv i Danmark:\nPublic service-tv og ikke-public service-tv’s andel af tv-seningen, udvikling over tid og i forskellige målgrupper. Public-service-share fordelt på kanaler og public service-share i nordiske lande.\n• De regionale TV 2-stationer:\nSening af de regionale TV 2-stationer i TV 2’s sendeflade. Andel af seningen i alt og fordelt på målgrupper. Sening af de regionale TV 2-stationers 24-timerskanaler.\n• Ikkekommercielt lokal-tv:\nSening per kvartal af ikkekommercielt lokal-tv.\nGallup/TV-Meter har frem til december 2013 alene målt den traditionelle sening af lineært (flow-)tv i Danmark. Dette betyder, at kapitlet om tv, der omfatter årene 1992-2014, som udgangspunkt ikke indeholder resultater for sening af tv på andre platforme og hos nye on-demand-udbydere og streamingtjenester som f.eks. YouTube, Netflix og HBO Nordic. Fra og med 1. december 2013 er måling af tv-sening på computere (PC og MAC) inkluderet i målingen men kan ikke vises separat. Sening på computere indgår dog kun i nogen grad i målingerne, da der kun inkluderes sening op til cirka en uge efter udsendelsen i tv.\nDet blev allerede i sidste års rapportering om mediernes udvikling i Danmark slået fast, at medierne, mediebrugen og mediebranchen generelt er under forandring i disse år. Mediekategorierne ændrer sig og går i en eller anden forstand lidt i opløsning i disse år. Tv-mediet er naturligvis ingen undtagelse fra det.\nUdbuddet af tv eller tv-lignende indhold, der er tilgængeligt på andre måder end ved sening af lineært flow-tv på det traditionelle tv-apparat, er steget kraftigt de seneste år. Seningen af det traditionelle tv er da også faldet i takt med denne udvikling. Generelt er der tale om en glidende udvikling, og den daglige sening af traditionelt tv ligger med 173 daglige minutters traditionel tv-sening i 2014 fortsat på et relativt højt niveau set i historisk perspektiv. Udviklingen er dog meget forskellig, når man ser på forskellige aldersgrupper. Set over den toårige periode 2012-2014 har der været et fald på hele 46 minutter for de 12-18-åriges daglige tv-sening, når det gælder traditionelt tv, og på 32 minutter for de 35-54-årige.\nDer er på nuværende tidspunkt ikke officielle brancheanerkendte målinger i forhold til tid brugt på streamingtjenester og tv-sening via internettet. Der er dog tal der viser, at godt en tredjedel af både de 16-24-årige og 25-34-årige streamer film, serier og tv-programmer dagligt eller næsten dagligt og yderligere godt en tredjedel gør det mindst en gang om ugen (men ikke dagligt). Selv for den ældste aldersgruppe mellem 75 og 89 år er det samlet set knap en fjerdedel, der streamer mindst en gang om ugen eller dagligt/næsten dagligt. Så forbruget flytter over på andre platforme end det traditionelle tv, vi kender blot endnu ikke det reelle omfang. Samlet set kan man formode, at seningen af audiovisuelt indhold – når alle platforme medtages – nok ikke er faldende men måske endda stigende.\nDe seneste år har der også været en løbende stigning i andelen af husstande, der ikke har noget tv-apparat, men en stigning i familiernes besiddelser af andre apparater, der kan ses audiovisuelt indhold på. Selvom det stadig er en forholdsvis lille andel, der ikke har noget tv-apparat (6,3 % af husstandene), er det en udvikling, der kunne se ud til at tage til i hastighed. Husstande uden tv-apparat er især et hovedstadsfænomen og ses især i lejeboliger i etageejendomme og 1-personers husstande.\nPublic service-tv udgør stadig den største andel af danskernes tv-sening – en andel der efter en årrække-med en faldende andel er steget fra 2013-2014. I løbet af en uge er public service-kanalerne i kontakt med en meget stor del af befolkningen.\nDe regionale TV 2-stationer er i år med i Rapportering om mediernes udvikling i Danmark for første gang. Stationerne havde i 2014 samlet set over en halv million daglige seere til hovedudsendelsen kl. 19.30 i vinduet i TV 2’s sendeflade eller en share (andel af seningen) på 33,6 %. Seertal og share har dog været faldende siden 2010, hvor der var mere end 800.000 daglige seere af 19.30-udsendelsen og en share på 42,7 %. De regionale TV 2-stationers 24-timers kanaler, der påbegyndte udsendelser i 2012, havde i 2014 et seertal på lidt over 22.000 for 19.30-udsendelsen.\nOgså ikkekommercielt lokal-tv er med i rapporteringen for første gang i år. Der blev i februar 2014 indført en ny ordning for ikkekommercielt lokal-tv, der betød, at disse tv-kanaler har fået målt deres sening via de officielle, brancheanerkendte målinger i Gallup/TV-meter siden 1. juli 2014. Tallene for seningen af disse stationer opgøres akkumuleret på kvartalsbasis. I 1. kvartal 2015 var der således samlet set 404.000 personer, der havde set mindst 5 sammenhængende minutters lokal-tv.\n4. Tv-husstande og tv-sening i Danmark\nGallup/TV-Meter har frem til december 2013 alene målt den traditionelle sening af lineært (flow-)tv i Dan-mark. Dette betyder, at kapitlet om tv, der omfatter årene 1992-2014, som udgangspunkt ikke indeholder resultater for sening af tv på andre platforme og hos nye on demand-udbydere og streamingtjenester som f.eks. YouTube, Netflix og HBO Nordic. Fra og med 1. december 2013 er måling af tv-sening på computere (PC og MAC) inkluderet i målingen men kan ikke vises separat. Sening på computere indgår dog kun i nogen grad i målingerne, da der kun inkluderes sening op til cirka en uge efter udsendelsen i tv.\nDer er fra slutningen af 2013 til slutningen af 2014 sket en svag stigning i andelen af husstande, der kun har ét tv-apparat (fra 48,6 % til 49,7 %). Derudover er der sket en stigning i andelen af husstande, der slet ikke har noget tv-apparat (fra 4,7 % til 6,3 %). Andelen af husstande, der ikke har noget tv-apparat i husstanden, er fortsat lav, men andelen har, som det ses af figur 1 neden for, været i stort set konstant stigning siden 2008 – en udvikling der for alvor har taget fart de seneste par år.\nFigur 1: Antal tv-apparater i de danske husstande i 2001-2014 – fordeling af husstandene i %\nHvordan udviklingen for antallet af tv-apparater i de danske husstande har været siden 2001 kan også ses af tabel 1 neden for, hvor tallene er blevet indekseret, med 2001 sat som indeks 100. Her kan det ses, at husstande uden tv-apparater er steget fra indeks 78 i 2008 til indeks 237 i 2014.\nTabel 1: Indekserede tal – udviklingen i antal tv-apparater i de danske husstande 2001-2014. 2001 Basisår – Indeks 100.\nSer man som i figur 2 neden for imidlertid på familiernes besiddelse af andre apparater end det traditionelle tv-apparat, der kan ses tv på (Danmarks Statistiks opgørelse af Familiernes besiddelse af elektronik i hjemmet efter forbrugsart og tid, VARFORBR) har der fra 2013 til 2014 været relativt store stigninger for især smartphone (steget fra 63 % til 73 % af husstandene), tablet pc, mini computer (fra 33 % til 45 %), men også fremgang for PC (fra 93 % til 95 %) og bærbar computer, lap-top (fra 81 % til 86 %).\nDer er derudover sket en stigning fra 24 % til 34 % i andelen af husstande, der har smart-tv.\nFigur 2: Familiernes besiddelse af elektronik i hjemmet efter forbrugsart og tid (% af familierne), 2013-2014 Apparater, der kan ses tv/video på/ved hjælp af.\n4.2 Ikke-tv-husstande i Danmark\nI lyset af udviklingen med en stigning i andelen af danske husstande, der ikke har noget tv-apparat, og en stigning i andelen af danske familiers besiddelse af andre typer af apparater, der kan ses tv på, kan det være interessant at se på, om husstandene uden tv-apparater har nogle karakteristika, der adskiller dem fra de øvrige husstande. Som det fremgår neden for, adskiller de husstande, der ikke har et tv-apparat i husstanden, sig på flere områder ganske meget fra de danske husstande generelt.\nTabel 2: Husstande uden tv-apparat i husstanden sammenlignet med de danske husstande generelt\nTallene viser, at streaming i nogen udstrækning er et hovedstadsfænomen. Der kan også ligge i tallene, at der er en andel af de danske husstande, der vitterlig ikke ser tv hverken via det traditionelle tv-apparat eller via internet eller mobil.\nFigurerne 3.1 til 3.7 viser, hvordan husstande med forskelligt antal tv-apparater i husstanden eller ingen tv i husstanden ser ud i forhold til parametre som geografi, boligtype, ejerform af boligen, husstandsindkomst, husstandsstørrelse, livscyklus og adgang til internet hjemme. Af figurerne kan det tydeligt ses, at husstande uden tv-apparat adskiller sig – på visse områder ganske meget – fra husstande, der har 1 eller flere tv-apparater i hjemmet.\nFigur 3.1-3.7: Andel af husstandene i % med [antal] tv-apparater fordelt på regioner (3.1), boligtyper (3.2), ejerform af bolig (3.3), husstandsindkomst (3.4), husstandsstørrelse (3.5), livscyklus (3.6) og adgang til internet (3.7)\n4.3 Antal tv-kanaler, der kan modtages i de danske husstande\nEn stor del af de danske husstande kunne også i 2014 modtage et ganske betragteligt antal tv-kanaler. Faktisk er der fra 2013 til 2014 sket en mindre stigning i andelen af husstande, der kan modtage mere end 50 kanaler (fra 21,7 % i 2013 til 23,8 % (en stigning fra 540.000 til 585.000 husstande) i 2014). Der er dog også sket en stigning i andelen af husstande, der kan tage 10 kanaler eller mindre (fra 15,7 % i 2013 til 18,3 % (fra 390.000 til 450.000 husstande) i 2014). Derimod er der sket et fald i andelen af husstande, der kan tage mellem 11 og 50 kanaler (fra samlet set 62,6 % i 2013 til 57,9 % (fra 1.556.000 til 1.421.000 husstande) i 2014), så tendensen i retning af mindre kabelpakker og ”cable-shaving” i de danske husstande kan for en dels vedkommende genfindes.\nFigur 4: Antal kanaler, der kan modtages i husstanden 2013-2014 – fordeling af husstandene i %\nSes på udviklingen fra starten af 2008 til slutningen af 2014 er der sket mere end en tredobling i antallet af husstande, der kan modtage mere end 50 kanaler, mens der omvendt er sket et fald på næsten 90 % i antallet af husstande, der kan modtage mellem 1 og 4 tv-kanaler. I figur 5 neden for er resultaterne for antallet af tv-kanaler, der kan ses i husstanden, indekseret med uge 1-13 2008 sat til indeks 100. Her kan man se, hvor markant udviklingen har været for en række af kanal-pakkestørrelserne – og fortsat er for de allerstørste pakker på mere end 50 kanaler.\nFigur 5: Indekserede tal over antal kanaler, der kan modtages i de danske husstande i perioden 2008-2014 2008 uge 1-13 = Indeks 100\nDer henvises til afsnittet ”Branche og forbrug” for en samlet gennemgang af husstandenes forbrug på medierelaterede poster og udviklingen heri.\nMed hensyn til tv-sening på andre platforme henvises til afsnittet ”Netbrug og enheder”, hvor tv-sening på internettet behandles.\n4.4 Danskernes tv-sening: Seertid for traditionelt tv, streaming og tv på internettet\nI 2014 så danskerne i gennemsnit traditionelt fjernsyn 2 timer og 53 minutter dagligt. Dette er et fald på syv minutter i forhold til 2013 og lige knap en halv time (28 minutter) i forhold til 2010, som er det år, hvor der siden 1992 er set mest tv (3 timer og 21 minutter om dagen). Der er dog fortsat tale om et meget højt niveau af tv-sening, og vi skal tilbage til 2008 for at finde lavere niveauer af sening (167 minutter dagligt).\nLigesom i rapporteringen for 2013 er det ikke muligt at udtale sig kategorisk om, hvorvidt der er tale om et reelt fald i tv-seningen, eller om tv-seningen er skiftet over til andre platforme og har andre former. Man kan naturligvis have formodninger om, at seningen flytter over på andre platforme, især for de yngre aldersgrupper, men forbruget på disse andre platforme er endnu ikke dokumenteret på samme måde som den traditionelle tv-sening er, og vi kan derfor ikke udtale os kategorisk om det. Dette afsnit vedrører hovedsageligt den sening, der bliver målt i Gallup/TV-Meter, og her er registreret et fald. Først fra 1. december 2013 er sening på PC og MAC i en vis udstrækning inkluderet i målingen, mens sening på tablets og smart phones endnu ikke er inkluderet.\nDer er dog neden for i dette kapitel samt i kapitlet om ”Internetbrug og enheder” også oplysninger om, hvor ofte husstandene se tv på internettet, og hvor stor en andel af befolkningen, der benytter streamingtjenester.\nFigur 6: Gennemsnitlig daglig sening af traditionelt tv i minutter fra 1992-2014 - Alle\nDer er en tydelig sammenhæng mellem tid brugt på traditionel tv-sening og alder. Jo ældre man er, jo længere tid ser man traditionelt tv dagligt. De 3-11 årige så i 2014 i gennemsnit 88 minutter traditionelt tv om dagen, mens danskere i alderen 71 år og ældre så 268 minutter traditionelt tv om dagen. Den aldersgruppe, der ser allermindst traditionelt tv er de 12-18-årige, der i 2014 i gennemsnit så fjernsyn 77 minutter om dagen.\nFigur 7: Gennemsnitlig daglig sening af traditionelt tv i minutter i 2014 og alder\nTv som begreb er under forandring i disse år. De seneste år har budt på en kraftig stigning i udbuddet af tv eller tv-lignende indhold, der distribueres on demand via internettet til modtagelse på andre platforme end det traditionelle tv-apparat: pc, tablets, smart phones og smart tv’s med funktioner hentet fra de mobile enheder – internetadgang og apps.\nSom en del af udviklingen ses distributører, der nu også tilbyder indhold, der ikke er en del af den traditionelle flow-tv-flade men skal tilgås on demand via internettet. Man kan måske sige, at distributørerne i en vis forstand skifter fra at være en platform til at være et medie – eller fra at være distributører til at være indholdsproducenter.\nOgså de traditionelle tv-foretagender ændrer rolle og tilbyder nu ikke kun lineært flow-tv på det traditionelle tv men viser det samme indhold livestreamet via internettet. De har også streamingtjenester til tidsforskudt on-demand sening via internettet af allerede udsendte programmer, ligesom det i nogle tilfælde er muligt at se indhold, der enten ikke har været vist endnu på det traditionelle flow-tv eller slet ikke skal vises dér. Tv-stationerne har hjemmesider med et omfattende og varieret indhold af både nyheder, underholdning, undervisning osv.\nFlere tv-programmer har egne hjemmesider og debattråde på Facebook, Twitterprofiler, debatfora på hjemmesider o. lign., så der løbende kan være dialog og samspil med seerne – også live under tv-udsendelserne.\nI stedet for kun at se på de forskellige aldersgruppers tid brugt på sening af traditionel tv, som i figur 7 oven for, kan man også se på de forskellige aldersgruppers brug af streamingtjenester, og på, hvor ofte de streamer film, serier og tv-programmer. Dette er gjort i figur 8 og 9 neden for (Danmarks Statistik, It-anvendelsen i befolkningen). I figur 8 og 9 er aldersfordelingen fuldstændig ”modsat” figur 7 (bemærk dog at aldersgruppen i TNS Gallup/Meter er 3 år og derover, mens de i Danmarks Statistiks undersøgelse er 16-89 år. Derudover viser figur 7 antal minutters daglig sening i aldersgrupperne, mens figur 8 og 9 viser henholdsvis andel i % der har brugt streamingtjenester, og hvor ofte de streamer men altså intet siger om tid brugt på streamingtjenester).\nSom det fremgår af figur 8, har 45 % af befolkningen (16-89-årige) benyttet streamingtjenester i 2014, men der er store aldersmæssige forskelle. Blandt de 16-24-årige er det 83 %, der benytter streamingtjenester, men andelen falder støt med stigende alder og hos de 75-89-årige er den nede på 6 %.\nFigur 8: Andel af befolkningen (%), der benytter streamingtjenester – fordelt på alder, 2014\nSer man på, hvor ofte de forskellige aldersgrupper streamer film, serier eller tv-programmer er billedet det samme: De yngste aldersgrupper streamer oftest.\nTallene i nedenstående figur 9 er baseret på spørgsmål om, hvorvidt man har brugt internettet de sidste tre måneder, om man har streamet film, serier eller tv-programmer privat de sidste tre måneder og hvor ofte man streamer, hvis man inden for de sidste tre måneder har streamet. 12 % af befolkningen streamer dagligt eller næsten dagligt, mens 46 % ikke har streamet. Dertil kommer 10,3 %, der enten slet ikke har brugt internettet de sidste tre måneder, eller ikke vil oplyse om og hvor ofte de streamer.\nDet er værd at bemærke, at selv i de to yngste aldersgrupper (16-24 år og 25-34 år) er der en vis andel, der slet ikke har streamet inden for de sidste 3 måneder, og at det for de yngste ikke er mere end knap en tredjedel (knap 30 %), og af de 25-34-årige er en fjerdedel – 25 % – der gør det dagligt eller næsten dagligt. Den resterende andel gør det sjældnere end dagligt (eller har ikke ønsket at oplyse eller ikke ved om eller hvor ofte de streamer). I den ældste aldersgruppe – de 75-89-årige – er det samlet set knap 6 %, der streamer mindst ugentligt.\nSer man alene på de, der positivt har svaret, at de har streamet inden for de sidste 3 måneder er det 36 % af både de 16-24-årige og 25-34-årige, der streamer dagligt eller næsten dagligt.\nFigur 9: Hvor ofte streamer du film, serier og tv-programmer? Fordeling i aldersgrupper (%), 2014\nSom en illustration af den udvikling, tv-mediet undergår i disse år, kan man, som det er gjort i figur 10 ne-den for, se på udviklingen i det gennemsnitlige daglige tidsforbrug på traditionel tv-sening i forskellige aldersgrupper. I figur 10 er set på udviklingen fra 2012-2014.\nBlandt de 12-18-årige er der de seneste to år sket en ganske dramatisk ændring i den daglige sening af traditionelt tv: Et fald på 46 minutter i den daglige sening. Til sammenligning er faldet i befolkningen samlet set på 22 minutter i samme 2-årige periode, 4 minutter hos de 55-70-årige og 7 minutter hos den ældste aldersgruppe, der fortsat har langt det største daglige forbrug af traditionelt tv.\nFigur 10: Ændring i minutter i det gennemsnitlige daglige tidsforbrug på traditionelt tv – 2012-2014 og alder\nDet skiftende tv-landskab og de mange nye mobile enheder har givetvis indflydelse på tv-forbruget. Som det fremgår oven for, er der umiddelbart sket et fald i den traditionelle (flow) tv-sening, der måles i Gallup/TV-Meter. En del af denne sening er formentlig blevet afløst af on demand sening på andre platforme, der dog endnu kun måles i meget begrænset omfang i de officielle målinger. Figur 8 og 9, der viste brugen af streamingtjenester, giver dog en idé om udviklingen.\nDer spørges i Gallup/TV-Meter – Annual Survey, hvor ofte husstanden ser tv på internettet. Med tv menes i denne sammenhæng ”programmer eller dele af programmer, som også kunne have været set på et almindeligt TV”. Svarene på dette fremgår af figur 11 neden for. Udviklingen ser umiddelbart ud til at bevæge sig i en anden retning end man måske umiddelbart ville forvente, idet den daglige brug ser ud til at falde – især sening flere gange dagligt har udvist faldende tendens de seneste kvartaler. I uge 1-13 2014 så 8,4 % af husstandene tv på internettet flere gange dagligt og 7,9 % så én gang dagligt. I de tilsvarende uger i 2015 er disse tal faldet til henholdsvis 4,8 % og 6,7 %. En af årsagerne til udviklingen kan måske være, at der netop spørges til ”programmer eller dele af programmer, som også kunne have været set på et almindeligt TV” og ikke spørges til streamingtjenester.\nFigur 11: Hvor ofte ser husstanden tv på internettet – andel af internet husstande i %\nOgså uddannelsesniveau ser ud til at have indflydelse på, hvor meget traditionelt tv danskerne ser dagligt, hvilket fremgår af figur 12 neden for. Generelt set ser det ud til, at jo længere uddannelse des lavere dagligt tidsforbrug på tv-sening. Lavest er tidsforbruget dog hos skoleelever og børn under skolealderen. Som den eneste gruppe har der dog hos personer med en højere lang videregående uddannelse fra 2013-2014 været en stigning i den daglige seertid: Fra 131 minutter dagligt i 2013 til 146 minutter dagligt i 2014 (der ser ud til at være stigning i sening af DR1 og til dels TV 2 hos denne uddannelsesgruppe).\nHvor der i 2013 var 104 minutters forskel i den daglige seertid for henholdsvis personer med en grundlæggende erhvervsuddannelse, der er den gruppe, der har det største daglige tv-forbrug, og personer med en højere lang videregående uddannelse er der i 2014 en forskel på 71 minutter. Med udviklingen fra 2013 til 2014 er forskellen på disse to gruppers daglige seertid altså indsnævret med 33 minutter.\nFigur 12: Gennemsnitligt dagligt tidsforbrug i minutter i 2013-2014 og erhvervsuddannelse\n4.5 De mest sete kanaler – Toplisten 2014\nDe kanaler, der blev set mest i de danske tv-husstande i 2014, var TV 2 (hovedkanalen), hvis andel af tv-seningen (share) var 23,5 % (23,3 % i 2013) og DR1, med 22,4 % af seningen (20,3 % i 2013). Der er, som det fremgår af Figur 13, et stort fald ned til de efterfølgende kanaler. Den tredje mest sete kanal i 2014 var TV 3, hvis andel af tv-seningen udgjorde 4,5 % (4,8 % i 2014).\nFigur 13: Top liste – de mest sete kanaler i 2014 i Danmark efter andel af den samlede tv-sening i %\nDR’s samlede andel af seningen var i 2013 på 33,6 %, mens TV 2 samlet set, dvs. inklusive de TV 2-kanaler, der ikke har nogen public service-forpligtelser – havde en share på 34,8 %. Samlet set foregik 57,9 % af tv-seningen i Danmark på public service-kanalerne i 2014.\n5. Public service-tv og ikke-public service-tv i Danmark\nPublic service-tv udgør med en fremgang fra 55 % i 2013 til 58 % også i 2014 den største andel af danskernes tv-sening. Som det fremgår af figur 14 nedenfor, er dette den højeste andel siden 2009, men fortsat noget under niveauet i 1992.\nFigur 14: Share (%) (andel af tv-seningen) for public service-tv og ikke-public service-tv 1992-2014\nKun to gange tidligere i hele perioden fra 1992-2014 har DR samlet set haft en højere share end de 33,7 %, der jf. figur 15 neden for er målt i 2014: I 2004, hvor DR’s samlede share var 34 %, og i 1992, hvor den var 35,2 %.\nTV 2 har de seneste tre år haft en share for hovedkanalen med public service-forpligtelser på mellem ca. 23 % og 24 % af seningen. Der kunne altså se ud til at være sket en stabilisering efter det fald, der fandt sted i 2012. Her mistede TV 2 3,4 procentpoint af sin share og kanalens penetration (dvs. hvor mange danske husstande, der har kanalen indstillet på deres fjernsyn) faldt fra 99,2 % i 2011 til 94,5 % i 2012 (Kilde: Gallup/TV-Meter, Annual Survey, årsrapport 2012). En af grundene til disse fald kan være, at TV 2 i 2012 overgik til at være betalingskanal, og man overgik fra at sende tv i MPEG 2 standarden til MPEG 4-standarden (MPEG en standard for, hvordan man komprimerer digitale lyd- og videosignaler. I MPEG 4 er billeder komprimeret mere og fylder altså mindre end i MPEG 2 uden synlige billedforringelser). Den generelle konkurrencesituation på markedet har selvfølgelig også indflydelse på udviklingen.\nDe regionale TV 2-stationers 24-timers kanaler, der blev lanceret i 2012, opnåede i 2014, ligesom i 2013 en samlet andel af seningen på 0,7 %.\nFigur 15: Public service-tv share (%) fordelt på public service-kanaler 1992-2014\nSes på nordisk plan, hvor public service-tv generelt har relativt høje seerandele, har der i Danmark, Finland og Island være fremgang for public service-kanalerne, mens der har været en tilbagegang i Norge og Sverige fra 2013-2014.\nFigur 16: Public service-kanalernes share (%) i Danmark, Norge, Sverige, Finland og Island 2003-2014\nI forhold til public service-share og brugernes uddannelsesmæssige baggrund ser det fortsat ud til – med en enkelt undtagelse – at jo længere en uddannelse, man har, jo større en andel udgør public service-tv af ens samlede tv-sening. Størst fremgang i share fra 2013 til 2014 har der dog været for børn under skolealderen (+5,2 procentpoint); for børn/unge, der fortsat går i skole (+4,8 procentpoint) og personer med en kort videregående uddannelse (+ 4 procentpoint). Mindst fremgang ses hos gruppen med en grundlæggende erhvervsuddannelse (+0,2 procentpoint) og uden erhvervsuddannelse (+0,9 procentpoint).\nFigur 17: Udvikling i public service-tv: Share (%) og erhvervsuddannelse 1992 og 2013-2014\nSammenligner man udviklingen i share fra 2013-2014 for public service-tv og ikke-public service-tv i forhold til uddannelsesmæssig baggrund hos brugerne, er de uddannelsesgrupper, hvor public service-kanalerne har haft størst fremgang i share fra 2013-2014, de samme grupper, hvor ikke-public service-kanalerne har haft størst tilbagegang.\nFigur 18: Udvikling i public service-tv og ikke-public service-tv: Share (%) og erhvervsuddannelse – ændring i %-point 2013-2014\nI forhold til aldersgrupper er der fortsat en tendens til, at de ældste aldersgrupper dels har en højere andel af deres sening på public service-kanalerne end de øvrige aldersgrupper, men hvor der for de ældste ikke har været nogen ændring i den andel fra 2013 til 2014, har der været fremgang i de øvrige aldersgrupper. Især i de to yngste aldersgrupper har der været en relativt kraftig fremgang i share. Dette skal formentlig stadig tilskrives DR’s lancering af målrettede kanaler til henholdsvis de mindste og lidt større børn.\nFigur 19: Udvikling i public service-tv: Share (%) og alder 1992, 2013-2014\nSammenligner man ligesom ved erhvervsuddannelse oven for udviklingen i share for henholdsvis public service-tv og ikke-public service-tv ser man samme tendens: De aldersgrupper, hvor public service-kanalerne har haft størst fremgang i share fra 2013-2014, er de samme aldersgrupper, hvor ikke-public service-kanalerne har haft størst tilbagegang.\nFigur 20: Udvikling i public service-tv og ikke-public service-tv: Share (%) og alder – ændring i %-point 2013-2014\nSom det fremgår af figur 21 og 22 neden for har især public service-tv men også ikke-public service-tv en høj ugentlig reach i befolkningen. Reach er et udtryk for mediernes rækkevidde i løbet af en dag eller uge (dvs. hvor stor en andel af befolkningen, der har set mindst 5 sammenhængende minutter på de pågældende kanaler enten i løbet af en dag eller en uge).\n87,1 % af befolkningen så i 2014 mindst 5 sammenhængende minutters public service-tv i løbet af en uge. I løbet af en dag var det 58,5 % af befolkningen. Der er for både daglig og ugentlig reach tale om en mindre tilbagegang i forhold til 2013, hvor den ugentlige reach var 87,9 % og den daglige var 59,6 %.\nFor ikke public service-tv var det 71,3 % af befolkningen, der i 2014 så mindst 5 sammenhængende minutters tv på disse kanaler i løbet af en uge, mens det på dagsbasis var 42,6 % af befolkningen. For ikke public service-tv er der tale om en lidt større tilbagegang i både daglig og ugentlig reach sammenlignet med public service-tv. I 2013 var ugentlig reach 73,9 % og daglig 45,4 %.\nFigur 21: Daglig og ugentlig reach i % for public service-tv i 2014\nFigur 22: Daglig og ugentlig reach i % for ikke-public service-tv i 2014\n6. De regionale TV 2-stationer\nDe otte regionale TV 2-stationer blev etableret over en årrække med TV SYD som den første, der havde premiere den 22. oktober 1983 i DR-regi. I januar 1987 blev TV SYD efter vedtagelse af loven om TV 2/Danmark – som den første regionale station – en del af TV 2/Danmark. I de efterfølgende år så de øvrige regionale TV 2-stationer dagens lys.\nDe regionale TV 2-stationer, der er redaktionelt og økonomisk uafhængige af TV 2 DANMARK, og ligesom DR er licensfinansierede, er pålagt en række public service-forpligtelser i individuelle kontrakter, og er stort set alle selvejende institutioner, dog ikke TV SYD, der er et fondsejet aktieselskab.\nDe regionale TV 2-stationer er i deres kontrakter sikret en række tidspunkter – vinduer – i TV 2-hovedkanalens sendeflade. I kontrakterne er det præcist defineret, hvilke tidspunkter de regionale TV 2-virksomheder kan disponere over i TV 2-fladen, til hverdag, i weekender og i forbindelse med valghandlinger, hvor der er udvidede sendetider til valgudsendelser.\nFra 1. november 2009 (samtidig med slukningen af det analoge, jordbaserede tv-sendenet) fik de regionale TV 2-stationer stillet en times sendetid til rådighed fra kl. 20-21 i MUX 1, hvor der også blev sendt lokal-tv.\nFra og med 2012 fik de otte regionale TV 2-stationer stille kapacitet til rådighed i MUX 1 til hver deres 24-timers kanal, hvor de har ret (men ikke pligt) til at sende døgnet rundt. Resultater for disse 24-timers-kanaler findes i afsnit 6.3 neden for.\nDer er i gennemgangen af de regionale TV 2-stationer neden for foretaget analyser på stationerne samlet set. Der er i analyserne set på en række nøgletal på døgnbasis og på hovedudsendelsen kl. 19.30. Der er ikke foretaget separate analyser på de øvrige regionale udsendelser i TV 2’s sendeflade. De foretagne analyser dækker årene fra 2007 til 2014.\nDer er i analyserne ikke separate analyser for TV 2/Bornholm af måletekniske årsager. Stikprøven for Bornholm i TNS Gallup/TV-meter er for lille til, at resultater for kanalen kan vises separat, da de vil være behæftet med for stor statistisk usikkerhed. TV 2/Bornholm indgår dog i total-tallene for de regionale TV 2-stationer.\nDer er ikke foretaget samlede kørsler i TNS Gallup/TV-Meter for de af de regionale TV 2-stationers udsendelser, der sendes i TV 2’sendeflade, som også sendes på 24-timers kanalerne. Der tillades ifølge public service-kontrakterne op til en times tidsforskydning på 24-times kanalen, hvilket gør en samlet kørsel, der kombinerer vinduet på TV 2 og 24-timerskanalen – eksempelvis for 19.30-udsendelsen – usikker.\nDer er dog for 24-timers-kanalerne foretaget datakørsler for tidspunktet, hvor der i vinduerne i TV 2’s sendeflade sendes hovedudsendelsen kl. 19.30. Dette gøres for at se, hvor meget 24-timers kanalen så at sige ”stjæler” fra udsendelsen i TV 2-vinduet. Der er derfor en risiko for, at der på grund af en eventuel tidsforskudt udsendelse på 24-timers-kanalen indholdsmæssigt ikke er fuldstændigt overlap mellem udsendelsen i TV 2-vinduet og udsendelsen på 24-timers-kanalen.\n6.2 De regionale TV 2-stationer i TV 2’s sendeflade - seertal\nSes på det gennemsnitlige daglige seertal (Rating) for de regionale TV 2-stationer over hele døgnet for perioden 2007-2014 er især udviklingen fra 2011-2012 bemærkelsesværdig, idet der sker en stigning fra 320.000 til 581.000 daglige seere. Dette hænger imidlertid sammen med, at de regionale TV 2-stationer i 2012 afgav mere end 1 times daglig sendetid, idet den næsten timelange udsendelse mandag-fredag kl. 11 og den ca. 20 minutter lange udsendelse med start kl. 12.10 mandag-fredag udgik i 2012.\nDa rating er et gennemsnitstal for det tidsrum, der beregnes for, vil de regionale TV 2-udsendelselser, der har haft lave seertal, trække rating for alle udsendelser i løbet af hele døgnet ned. Når disse udsendelser udgår, stiger gennemsnittet for de tilbageværende udsendelser. Således kan man da også se, at udviklingen i rating for 19.30-udsendelsen, der er det regionale TV 2’s hovedudsendelse, er helt anderledes.\nI f.eks. 2013 havde de regionale TV 2-stationer til gengæld i en periode omkring kommunalvalget (og som nævnt ovenfor i forbindelse med valg generelt) udvidede sendetider i TV 2-sendefladen, men da kørslerne er på årsbasis har denne udvidelse af sendetiden i en kort periode omkring valg ikke en umiddelbart samme synlige effekt på tallene som en permanent fjernelse af sendetid.\nFigur 23: De regionale TV 2-stationer samlet – Gennemsnitligt seertal (Rating) i 1.000: Dagligt og for 19.30-udsendelsen – 2007-2014\nFigur 24: De regionale TV 2-stationer samlet – Gennemsnitligt seertal (Rating) i %: Dagligt og for 19.30-udsendelsen – 2007-2014\nI 2014 havde de regionale TV 2-stationer jf. figur 23 og 24 oven for et gennemsnitligt seertal på 453.000 seere (svarende til 8,3 % af seeruniverset, dvs. af de potentielle seere) set over døgnet, mens hovedudsendelsen kl. 19.30 gennemsnitligt havde 552.000 seere (svarende til 10,2 % af seeruniverset). Dette er et fald på henholdsvis 30.000 og 49.000 seere i forhold til 2013. Det er dog fortsat ganske høje tal, der overgår tallene for TV 2’s nyhedsudsendelser (se også mere på TNS Gallups ugentlige pressemeddelelser vedrørende seertallene, hvor blandt andet seningen af nyhedsudsendelser uge for uge opgøres). Siden 2010, hvor de regionale TV 2-regioners 19.30-udsendelse toppede med 839.000 daglige seere (15,7 % af seeruniverset) har der været en faldende tendens i seertallet med et samlet tab fra 2010 til 2014 på 287.000 seere for 19.30-udsendelsen.\nNår man ser på de regionale TV 2-stationers andel af seningen (share), er der tale om et konstant fald i hele perioden fra 2007-2014.\nFigur 25: De regionale TV 2-stationer samlet – share i % (hele døgnet) – 2007-2014\nHvis man sammenligner udviklingen i seertallene for de regionale TV 2-statitioners udsendelse i vinduer i TV 2’s sendeflader med udviklingen i seertallene på hovedkanalen TV 2, som det er gjort i figur 26 (der viser share i %) og 27 (der viser share indekseret med 2007=100) neden for, er det tydeligt, at seertallene for de regionale TV 2-stationers udsendelser – især 19.30-udsendelsen næsten slavisk følger udviklingen på TV 2-hovedkanalen.\nDa TV 2 for eksempel i 2012 overgik til at være betalingskanal, og man overgik fra at sende tv i MPEG 2-standarden til MPEG 4-standarden (mere komprimerede digitale tv-signaler uden synligt kvalitetstab) mistede kanalen 3,4 procentpoint i sin share og et fald i kanalens penetration (dvs. hvor mange husstande, der har kanalen indstillet på deres fjernsyn) fra 99,5 % 94,5 % (Kilde: Gallup/TV-Meter, Annual Survey, Årsrapport 2012). I samme periode faldt døgn-share for de regionale TV 2-stationer med 2,5 procentpoint, mens share for 19.30-udsendelsen faldt 5,9 procentpoint.\nFigur 26: Share i % - TV 2 (hovedkanalen) og de regionale TV 2-stationer samlet hele døgnet og 19.30-udsendelsen – 2007-2014\nSes på de indekserede tal for share for TV 2 og de regionale TV 2-stationers udsendelser ligger disse i 2014 på stort set samme indekstal (mellem 70,4 og 72) og har fulgt en meget ens udvikling fra 2007 til 2014. Dog blev den regionale 19.30-udsendelse med et fald i share fra 41,2 % til 35,3 % ramt lidt hårdere fra 2011-2012 end TV 2-hovedkanalen (fald fra 27,4 % til 24 %) og de regionale udsendelser generelt (fald fra 36,1 % til 33,6 %).\nFigur 27: Indekserede tal: Udvikling i andel af seningen (share) - TV 2 (hovedkanalen) og de regionale TV 2-stationer samlet hele døgnet og 19.30-udsendelsen – 2007-2014\nUd over at se på seerandele og andele af seeruniverset kan man se på rækkevidden – Reach – af de regionale TV 2-stationers udsendelser. Reach er et akkumuleret tal for, hvor mange der i løbet af den periode (f.eks. et døgn eller en uge) har set mindst 5 sammenhængende minutter af de udsendelser eller kanaler, man undersøgelser. Reach kan opgøres i antal personer eller andel (%). Som det fremgår af figur 28 og 29 neden for, havde de regionale TV 2-stationer i 2014 dagligt kontakt med 725.000 seere og ugentligt 2.117.000 seere når alle døgnets regionale udsendelser blev indregnet. I forhold til 19.30-udsendelsen var den daglige rækkevidde/reach i 2014 608.000 seere og den ugentlige 1.755.000 seere.\nLigesom for de øvrige nøgletal er der en faldende tendens fra 2010 og frem med et lidt mere markant fald fra 2011 til 2012.\nFigur 28: De regionale TV 2-stationer samlet – daglig og ugentlig reach i 1.000 (hele døgnet) – 2007-2014\nFigur 29: De regionale TV 2-stationer samlet – Gennemsnitlig daglig og ugentlig reach i 1.000 (19.30-udsendelsen) – 2007-2014\nSer man på de regionale TV 2-stationers andel (share (%)) af den traditionelle tv-sening i de forskellige aldersgrupper som i figur 30 neden for, er der en entydig sammenhæng mellem alder og share: Jo ældre seere, jo større andel af seningen. Denne sammenhæng er mere klar for de regionale TV 2-stationer end for public service-tv generelt, der også i de yngste aldersgrupper har en forholdsvis høj share.\nFigur 30: De regionale TV 2-stationer i TV 2-vinduer – hele døgnet og 19.30-udsendelsen og public service-tv-generelt: Andel af seningen (share) i % - 2014 og alder\nSer man på udviklingen i share for hovedudsendelsen kl. 19.30 fra henholdsvis 2007-2014 og 2013-2014 (difference i procentpoint) er share fra 2007-2014 samlet set faldet med lige knap 14 procentpoint og fra 2013-2014 godt 1 procentpoint. Det største fald er sket hos de 55-70-årige med fald på henholdsvis knap 18 procentpoint fra 2007-2014 og 3 procentpoint fra 2013-2014.\nFigur 31: De regionale TV 2-stationer i vinduer i TV 2’s sendeflade: 19.30-udsendelsen. Udvikling i share (%) fra 2007-2014 og 2013-2014 – difference i procentpoint.\nI forhold til share i forskellige uddannelsesgrupper har de regionale TV 2-stationer i vinduerne i TV 2’s sendeflade overordnet set en lidt anden profil end public service-tv generelt (figur 32 neden for). Mens der for public service-tv samlet set generelt er tendens til, at jo højere uddannelse, des højere share for public service-tv, kunne det for de regionale TV 2-stationer godt se ud til, at jo højere uddannelse des mindre share har TV 2-regionerne.\nFigur 32: De regionale TV 2-stationer i vinduer i TV 2’s sendeflade: Hele døgnet og 19.30-udsendelsen og public service-tv generelt: Andel af seningen (share) i % og uddannelse - 2014\nTrækker man som i figur 33 neden for helt simpelt share i % for de regionale TV 2-stationer fra share i % for public service-tv generelt, kan man som en generel trend se, at gabet mellem share for de regionale TV 2-stationer i og public service-generelt stiger med stigende uddannelse (for børn under skolealderen og stadig i skole spiller alder den afgørende rolle). Differencen er en smule mindre, når man ser på 19.30-udsendelsen, end når man ser over hele døgnet.\nHvis man ser på udviklingen fra 2007-2014 og fra 2013-2014 på de forskellige uddannelsesgrupper (figur 34 neden for), har faldet for 19.30-udsendelsen været størst både hos personer med en lang videregående uddannelse og hos personer uden erhvervsuddannelse (et fald i begge grupper på knap 20 procentpoint i perioden 2007-2014). Fra 2013-2014 er frafaldet dog størst for personer med en lang videregående uddannelse (knap 4 procentpoint), hvor der hos personer uden erhvervsuddannelse har været et fald på 0,5 procentpoint.\nFigur 33: Difference i andel af seningen (Share) i procentpoint mellem de regionale TV 2-stationer i TV 2-vinduer og public service-tv generelt - 2014 og uddannelse\nFigur 34: De regionale TV 2-stationer - Hele døgnet: Andel af seningen (Share) i % - udvikling (procentpoint) 2013-2013 og 2007-2014 og uddannelse\n6.3 De regionale TV 2-stationers 24-timers kanaler\nDe regionale TV 2-stationers 24-timers kanaler startede udsendelser i januar 2012.\nDer er som nævnt i afsnit 6.1 oven for ifølge public service-kontrakterne tilladt op til en times tidsforskydning på 24-times kanalen i forhold til de udsendelser, der også sendes i vinduer i TV 2’s sendeflade.\nDer er derfor ikke nødvendigvis fuldstændig indholdsmæssigt sammenfald mellem programmerne i de kørsler i TNS Gallup/TV-Meter, der i det følgende er foretaget for ”19.30-udsendelsen" på 24-timers-kanalen og kørslerne for 19.30-udsendelsen i vinduer i TV 2’s sendeflade, der er foretaget oven for.\nFor 24-timers-kanalerne er der foretaget datakørsler for tidspunktet, hvor der i vinduerne i TV 2’s sendeflade sendes hovedudsendelsen kl. 19.30. Dette gøres for at se, hvor meget 24-timers kanalen så at sige ”stjæler” fra udsendelsen i TV 2-vinduet.\nDet gennemsnitlige daglige seertal er forholdsvist lavt – i 2014 cirka 4.400, mens der for 19.30-udsendelsen har været en stigende tendens siden 2012 således at der i 2014 var et gennemsnitligt dagligt seertal på ca. 22.100 seere på dette tidspunkt. De tilsvarende rating-tal i % er 0,1 % og 0,4 %.\nFigur 35: De regionale TV 2-stationers 24-timers-kanaler samlet – Gennemsnitligt dagligt seertal (Rtg) i 1.000 – 2007-2014\nFigur 36: De regionale TV 2-stationers 24-timers-kanaler samlet – Gennemsnitligt dagligt seertal (Rtg) i % – 2007-2014\nSer man på 24-timers kanalernes andel af seningen – share (%) – har der været små ændringer siden etableringen i 2012. Share på døgnbasis ligger på 0,7 % af seningen, mens share på ”19.30-udsendelsen” er steget fra 0,8 % i 2012 til 1,3 % i 2014.\nFigur 37: De regionale TV 2-stationers 24-timers-kanaler samlet – Share (%) Døgn og 19.30-udsendelsen – 2007-2014\nSer man i stedet på, hvor stor rækkevidde – reach – 24-timers-kanalerne har, vil man se, at der i løbet af et døgn i 2014 var 181.000 personer, der så mindst 5 minutters sammenhængende udsendelser på kanalen, mens dette tal på ugebasis var helt oppe på 657.000 personer. Der er tale om et fald fra 2013 til 2014, men stadig en stigning i forhold til etableringsåret 2012. For 19.30-udsendelsen var de tilsvarende tal i 2014 henholdsvis 34.000 og 151.000. Dermed ser det ikke umiddelbart ud til, at 19.30-udsendelsen i vinduet i TV 2’s sendeflade i udtalt grad har afgivet seere til 24-timers-kanalen.\nTabel 3: De regionale TV 2-stationers 24-timers-kanaler – Gennemsnitlig daglig og ugentlig reach i 1.000\nTabel 4: De regionale TV 2-stationers 24-timers-kanaler – Gennemsnitlig daglig og ugentlig reach i %\nDe regionale TV 2-stationers 24-timers kanaler har eksisteret siden 2012 og er blevet etableret på et tidspunkt, hvor danskernes medievaner er under kraftig forandring. Som vist i figur 6 oven for er den daglige tid brugt på sening af traditionelt flow-tv i samme periode, som 24-timers-kanalerne har eksisteret, faldet med 22 minutter. Hos de 12-18-årige med hele 46 minutter dagligt og hos de 35-55-årige med 32 minutter dagligt.\n7. Ikkekommercielt lokal-tv\n7.1 Indledning - baggrund\nDer blev med bekendtgørelsen om ikkekommercielt tv i MUX 1, i februar 2014 indført en ny ordning for ikkekommercielt lokal-tv i MUX 1. I februar 2014 udstedte Radio- og tv-nævnet, der administrerer ordningen, 35 programtilladelser til ikkekommercielt tv under den nye lokal-tv-ordning.\nTabel 5: Antal tildelte tilladelser til ikkekommercielt lokal-tv i MUX 1 i alt og per område\nTilladelserne gælder i perioden 1. marts 2014 og frem til 31. december 2019 og udstedes på de regionale sendemuligheder, der svarer til de otte regionale TV 2-stationer. De tilladelser, der udstedes er med en ugentlig minimumssendetid på 10 timer, og der kan sendes lokal-tv alle ugens dage på MUX 1 fra kl. 21-17. Af de 10 ugentlige timer skal de to være egenproducerede førstegangstimer.\nDen nye lokal-tv-ordning indeholder stærkere krav end tidligere om, at programmerne skal have lokalt indhold. Det er derfor nu en forudsætning for at opnå tilladelse og tilskud til lokal-tv, at de lokale tv-programmer skal være produceret til, fra, om og med indbyggerne i lokalområdet. Tilladelserne kan altså kun udstedes til foreninger med hjemsted i det tilladelsesområde, der søges til, og som har som hovedformål at drive ikkekommerciel lokal fjernsynsvirksomhed. Et flertal af foreningens bestyrelsesmedlemmer skal have bopæl i tilladelsesområdet.\nDer er desuden etableret en særordning, der er for foreninger og fonde, der har som formål at producere ikkekommercielt tv, som er produceret af og rettet mod personer med fysisk funktionsnedsættelse og psykisk eller intellektuel funktionsnedsættelse. Tilladelseshaverne i særordningen er i forpligtede til at sende i alle otte regioner, men er til gengæld undtaget fra en række af de bestemmelser og vilkår der gælder for de øvrige tilladelseshavere efter hovedordningen. Tidsrummet fra kl. 21-21.30 på lørdage og torsdage er afsatte til foreningerne, der har tilladelser under særordningen.\nSidst blev der med medieaftalen for 2012-2014 bevilget 2 mio. kr. om året i 2013 og 2014 til støtte til uddannelsesaktiviteter i forbindelse med lokal radio- og tv-virksomhed. Formålet med ordningen er at yde tilskud til at øge kompetencerne til programproduktion til lokal radio- og tv-virksomhed; at imødekomme mindretalsgruppers og mediesvage gruppers behov for adgang til de lokalradio- og tv-medier ved at facilitere adgang hertil og at understøtte de lokale radio- og tv-medier som vækstlag for programmæssige eksperimenter og fornyelse samt som en uddannelsesmæssig platform inden for mediebranchen.\nMed den nye ordning for ikkekommercielt lokal-tv blev der for første gang indført krav til antallet af seere – målt som 5 minutters sammenhængende sening (reach) i løbet af et kvartal – til programmerne for at bibeholde programtilladelsen.\nDet fremgår af bekendtgørelse om ikkekommercielt tv i MUX 1, at seertallet i anden halvdel af 2014 mindst skal være 5.000 personer eller mindst 3,0 pct. af befolkningen over 12 år i tilladelsesområdet. For 2015 skal seertallet være mindst 10.000 personer eller mindst 5,0 pct. af befolkningen i tilladelsesområdet. For 2016 og de efterfølgende år skal seertallet være mindst 15.000 personer eller mindst 7,5 pct. af befolkningen i tilladelsesområdet. Bemærk at tallene i det følgende afsnit er baseret på aldersgruppen 3 år og derover som kørslerne i den øvrige del af kapitlet, og altså ikke er baseret på aldersgruppen i bekendtgørelsen.\nMed disse nye krav om seertal får de ikkekommercielle lokal-tv-stationer nu også målt seertal i Gallup/TV-Meter, og det er derfor muligt nu også at følge seningen af disse stationer.\nDer ses på grund af stationernes størrelse, alene på samlet reach i 1.000 og procent på kvartalsbasis og ikke på rating og share, da disse tal vil være forsvindende små i sammenligning med de øvrige tv-stationer.\nMålingerne af seningen af lokal-tv har fundet sted siden 2. halvår 2014.\n7.2 Reach for ikkekommercielt lokal-tv i MUX 1\nDer var i 3. kvartal akkumuleret over hele kvartalet i alt 355.000 personer, der havde mindst fem minutters sammenhængende lokal-tv. Dette tal steg til 419.000 personer i 4. kvartal 2014, men er faldet en smule tilbage til 404.000 personer i 1. kvartal 2015. Lokal-tv-stationerne i område Lorry har haft flest seere i perioden – formentlig i kraft af et større befolkningsmæssigt grundlag – og har de første tre kvartaler, hvor lokal-tv er blevet målt, haft relativt stabile tal. Lokal-tv-stationerne i område TV 2 Øst og TV 2 Nord har været jævnt stigende over de tre kvartaler, der er målt. I de øvrige områder har lokal-tv fra 4. kvartal 2014 til 1. kvartal 2015 oplevet fald – område TV 2 Fyn endda alle de tre kvartaler, der er blevet målt.\nFigur 38: Ikkekommercielt lokal-tv i MUX 1 – Antal personer i 1.000, der per kvartal har set mindst 5 minutters sammenhængende lokal-tv (Reach(000)) – 3. kvartal 2014-1. kvartal 2015\nSes på reach i %, havde samlet set 6,5 % af befolkningen i løbet af 3. kvartal 2014 set mindst 5 sammenhængende minutters ikkekommerciel lokal-tv. Denne andel lå i 1. kvartal 2015 på 7,4 %. Udviklingen over de tre kvartaler, der er resultater for, varierer noget. F.eks. er reach for lokal-tv-stationerne i område TV 2 Øst steget fra 6,1 % i 3. kvartal 2014 til 10,6 % i 1. kvartal 2015, mens reach i samme periode er faldet fra 10,7 % til 5,2 % i område TV 2 Fyn.\nFigur 39: Ikkekommercielt lokal-tv i MUX 1 – Andel i %, der i per kvartal har set mindst 5 minutters sammenhængende lokal-tv (Reach(%)) – 3. kvartal 2014-1. kvartal 2015\nDer er i hvert sendeområde 140 sendetimer til rådighed per uge (20 timer i døgnet 7 dage om ugen). Som det ses af nedenstående figur 40 varierer reach i 1.000 generelt med antallet af sendte timer – dog ser lokal-tv-stationerne i område TV 2 Fyn ud til at have en forholdsmæssigt lavere reach end antallet af sendte timer burde ”udløse”.\nFigur 40: Antal sendetimer per uge Ikkekommercielt lokal-tv i MUX 1 og antal personer i %, der i 4. kvartal 2014 har set mindst 5 minutters sammenhængende lokal-tv (Reach(000))\nMan kan i Gallup/TV-Meter se på det antal minutter, en person i målgruppen/universet samlet har set i den periode, man undersøger. Nøgletallet ”TAud(all)[minutes]” angiver det antal minutter en person i målgruppen har set i løbet af tidsperioden, man undersøger.\nAf tabel 6 nedenfor kan man således se det antal minutter, en person i målgruppen så ikkekommerciel lokal-tv per kvartal. Der er en vis variation på tværs af sendeområderne i det seneste kvartal – 1. kvartal 2015. I fire af områderne – Lorry, TV 2 Øst, TV 2 Østjylland og TV 2 Nord er der i alt set 6-7 minutter, mens der i område TV 2 Fyn, TV Syd og TV Midt-Vest samlet set i 1. kvartal 2015 er set 2-3 minutter.\nTabel 6: Antal minutter, personer i målgruppen har set ikkekommerciel lokal-tv i MUX 1 per kvartal - TAud(all)[minutes]\nGallup/TV-Meter har frem til december 2013 alene målt den traditionelle sening af lineært (flow-)tv i Dan-mark. Dette betyder, at kapitlet om tv, der omfatter årene 1992-2014, ikke indeholder resultater for sening af tv på andre platforme og hos nye on-demand-udbydere og streamingtjenester som f.eks. Netflix og HBO Nordic. Fra 1. december 2013 er måling af tv-sening på computere (PC og MAC) inkluderet i målingen. Derfor vil rapporteringen fremadrettet komme til også at omfatte denne sening.\nLokal-tv (ikkekommercielt) er først fra blevet målt i Gallup/TV-Meter fra og med 1. juli 2014.\nNeden for en oversigt over de kanaler, der indgår i de to mediegrupper:\nDet er tv-stationerne og det danske tv-marked, der står bag TNS Gallup/TV-Meter. I 2014 var kunderne Danmarks Radio, TV 2/DANMARK, TV3 Broadcasting Group Limited, SBS Discovery Media, Turner Broad-casting System, The Walt Disney Company Nordic og Viacom International Media Networks.\nOgså gæsters sening registreres, idet gæster skal indtastes på en særlig knap og angive køn og alder. TV-Meter-udstyret registrerer selv hver eneste gang, der skiftes kanal, ses video, optages osv. Systemet fungerer via Audio Encoding, hvor en unik kode med tidsstempel og kanalkode er lagt oven på det oprindelige lydsignal. Hermed er det muligt at differentiere mellem de forskellige platforme. På den måde kan det registreres nøjagtigt, hvor længe og på hvilken kanal den enkelte ser tv.\nDøgnets data ude fra respondenterne i panelet indsendes hver nat automatisk til TNS Gallup, hvor data sammenkøres med registreringer fra tv-stationer (informationer vedr. de udsendte programmer, reklamer, trailers m.m. som f.eks. titel, udsendelsestidspunkt, oprindelsesland samt blandt andet de såkaldte ”fælleskoder” for programmer, der rummer en elementær genreinddeling o. lign.). Efterfølgende sammenkøres data med respondenternes oplysninger om køn, alder medieforbrug m.v.\nPå baggrund heraf kan TNS Gallup beregne antallet af seere til de enkelte programmer og reklamer. Systemet kan registrere, hvilken kanal den pågældende ser, og hvor længe det foregår, sekund for sekund. TNS Gallup/TV-Meter kan også registrere tidsforskudt sening af programmer fra f.eks. video- eller harddiskoptagere. Fra den 1. december 2013 er tv-sening på computere inkluderet i de officielle seertal, idet tv-forbruget over internettet nu bliver målt på lige fod med traditionel sening på et tv-apparat. TV-Meter-panelet består nu af to forskellige måleteknologier: TV-Meteret (som beskrevet ovenfor) og Virtual Meter, der måler husstandens tv-sening via internettet på tilsvarende måde, men i stedet for en boks er det software installeret på husstandens computere, der registrerer seningen.\nDe officielle seertal branchen er blevet enige om at regne med består af ”live”-seningen af tv plus den forskudte sening af tv inden for samme dag (”Live+VOSDAL”, VOSDAL – Viewed On Same Day As Live). De officielle seertal omfatter tv-sening på både tv-apparat og pc/Mac.\nVed enhver brug af data skal originalkilden (f. eks. Gallup/Index Danmark (og base), Danmarks Statistik (og tabel), Dansk Oplagskontrol (Kontrollerede oplagstal) el. lign.) samt Kulturstyrelsen, Rapportering om mediernes udvikling 2015 oplyses.\nDownload kapitlet om tv her (532 KB)


Lad ikke ansatte arbejde ekstra - sn.dk - Forsiden - Debat\nFoto Thomas Olsen 060717 ¬ FORMAND FOR NNF HENRIK TONNESEN - TIL SOMMERSERIE\nArtiklen: Lad ikke ansatte arbejde ekstra\nLad ikke ansatte arbejde ekstra\nDebat - 03. april 2020 kl. 06:26\nAf Henrik Tonnesen\nFormand, Fødevareforbundet NNF-Sjælland & Øerne\nDet er ikke kun på sygehusene, medarbejderne løber stærkt og udsætter sig selv for smitterisiko. Også de ansatte i supermarkederne har ydet en kæmpe indsats for at få samfundet og familierne til at hænge sammen i denne utrygge tid. Derfor glæder de sig nu til velfortjent påskefri.\nLukkeloven siger nemlig, at supermarkeder, der omsætter for over 34,9 millioner kroner om året, kun må holde åbent lørdag i påsken. Men nu ser de store kæder deres snit til at tjene ekstra på coronakrisen. Altså kæder, som i forvejen har tjent godt på hamstringsbølgen og på, at de hjemmearbejdende danskere nu selv skal købe ind til frokosten i supermarkedet - og lige køber lidt ekstra hyggesnask med hjem, fordi det er en mærkelig og utryg tid.\nDisse kæder med Salling (Bilka, Føtex og Netto) i spidsen ønsker nu Lukkeloven tilsidesat, så de kan holde åbnet skærtorsdag og påskedag. Og Venstres formand Jacob Ellemann og erhvervsminister Simon Kollerup (S) har ædt ideen. Tilsammen har deres partier det nødvendige flertal til at kunne suspendere Lukkeloven.\nOg handlede det om, at de ansatte skulle udvise endnu mere af det samfundssind, som de i den grad har leveret, siden Danmark blev Coronaland, var det fair nok. Men man suspenderer ikke love for sjov, og argumentet for de ekstra åbningsdage holder bare ikke vand.\nArgumentet lyder, at påskeåbent i de store kæder vil sprede danskerne store påskeindkøb og dermed mindske smitterisikoen. Men, kære Salling, COOP (Kvickly, SuperBrugsen, Irma og Fakta) og Dagrofa (Meny, Spar og Min Købmand). Lyt nu til statsministeren.\nDer bliver ingen store påskefrokostindkøb, for danskerne skal ikke samles til påske. Det er jo ikke for sjov, at Folketinget har indført et forbud mod forsamlinger på mere end to personer.\nSå, store kæder, sæt nu bundlinjen i baggrunden og vis jeres ansatte respekt. De har siden regeringens delvise nedlukning af Danmark knoklet og været både fleksible og overordentligt loyale over for jer. Lad dem nu få de to påskefridage, de har planlagt ud fra. To tiltrængte dage til at samle fornyet energi sammen med deres familier. De familier, som hver dag risikerer smitte, fordi deres kære er ude blandt kunder og kolleger på jobbet.\nOg får I lyst til at udvise samfundssind, så glæd jer over, at Lukkeloven sikrer, at rigtig mange mindre supermarkeder, købmænd, kiosker, bagere og andre specialforretninger må holde åbnet hele påsken. Mange af de små butikker er under særligt pres på grund af coronakrisen. Så udvis solidaritet og lad dem beholde deres påskeomsætning.\n14:43 Stop dansk import af forurenet vand fra Norge\n08:37 Da et husnummer satte sindene i bevægelse\n14:17 Havet: Med- eller modspiller langs Nordkysten?\n14:17 Uddannelse til alle - også på Sjælland\n08:05 Sæt skrift på dit barns liv\n08:05 Velkommen til vores demokrati\n14:33 Pionérprojekter skal gøre udviklingsbistanden grøn\n14:09 Overgangsfase uden klar plan\n14:08 Længere sæson og bæredygtig turisme er vores mål\n13:53 Afskaf selveje og erstat det med statslig uddannelsespolitik


Definition Racial Fordom. Hvad Betyder Ordet Racial Fordom?\nVigtigste / generelt / Definition Racial Fordom\nDefinition Racial Fordom\nHvad er Racial Prejudice:\nRacielle fordomme er enhver form for udtryk, der diskriminerer mod etnisk oprindelse eller kultur, fordi den betragtes som underordnet eller mindre egnet.\nOgså kaldet racisme eller racemæssige fordomme har racemæssige fordomme eksisteret i menneskeheden i mange år, ikke kun i Brasilien, men globalt.\nDet er vigtigt at bemærke, at selve begrebet race er en social konstruktion, der bruges til at definere, hvad der rent faktisk er etnicitet. De såkaldte menneskelige racer eksisterer ikke som biologiske enheder.\nIfølge Sérgio Pena, en brasiliansk genetiker, "hver brasilianer har en unik individuel andel af amerikansk, europæisk og afrikansk forfædre." Derfor kan det ikke siges, at en person er af x eller y-race baseret på farven på deres hud.\nSelvom de fleste kun betragter sort etnicitet, når det kommer til fordomme og racisme, er dette moralske og sociale problem i øjeblikket også lidt af andre etniske grupper .\nDet er ikke nyt, for eksempel er hvide mennesker, der engagerer sig i en eller anden aktivitet, eller som har en vane med oprindelse i den svarte kultur, udstødt eller dømt forkert ved at gøre ting, som ifølge kritikerne er "ikke for hvide".\nRacemæssige fordomme er også handlingen om at tildele bestemte smag eller evner til et individ med den eneste begrundelse, at sådan er et kendetegn ved etnisk tilhørsforhold, som den enkelte tilhører.\nDet er den såkaldte utilsigtede fordomme, hvor selv om der ikke er nogen hensigt at diskriminere, er der udbredelse af en ide om racistisk stereotype.\nHistorie om racemæssige fordomme i Brasilien\nRacismens historie i Brasilien begyndte med portugisisk kolonisering. Den første til at lide fordomme på grund af deres etniske gruppe var de indfødte indianere, som beboede de brasilianske lande, da portugiserne ankom.\nDisse indianere, der også blev brugt som slaver, blev anset for ringere og endog ude af stand til at udføre visse manuelle opgaver, som portugisiske skulle tage sig af for eksempel kaffeplantager og sukkerfabrikker. Det var da, at i midten af det sekstende århundrede besluttede bosætterne at søge afrikanske negre, der blev betragtet som fysisk stærkere. Så begyndte handel med arbejde.\nVed ankomsten til Brasilien blev afrikanske sorte slaver og ejendom hos de portugisiske bosættere. Tidens samfund blev opdelt i to dele: på den ene side hvide og frie og andre sorte enslaved og uden nogen form for ret.\nSå begyndte at fremstå som de første demonstrationer af racemæssige fordomme. Sorte var forhindret i at deltage i bestemte steder, hvor kun tilstedeværelsen af mennesker, som viste den såkaldte renhed af race, det vil sige at de var 100% hvide, blev optaget.\nDen 13. maj 1888 blev slaverne afskaffet, hvilket teoretisk ville forlade dem fri og kunne leve fri, men det var ikke tilfældet.\nVænnet til at leve afhængig af deres bosættere var de tidligere ex-slaver gået tabt i et samfund, som de ikke var forberedt på. De havde ingen steder at leve og ikke engang at støtte sig selv. Mange slaver foretrak også at fortsætte med at arbejde for deres tidligere ejere i bytte for bolig og mad.\nMed ingen steder at gå, begyndte slaverne, der ikke vendte tilbage til deres ejere, at befolke byernes forstæder og dannede de såkaldte afrikanske kvarterer, forstadier af favelaserne . Denne befolkning levede altid marginaliseret, i forstæderne og uden de samme betingelser for livet, at de mennesker, der boede i mere centrale regioner.\nSiden da har favela-befolkningen været sammensat af et overvejende sort eller afro-efterkommer flertal.\nPerioden for slaveriet efterlod problemer, der stadig er berygtede i dag. Favela-borgernes fordomme har for eksempel socialt, men særligt racistisk indhold.\nSe andre oplysninger om race og racisme.\nKulturbevilling opstår, når typiske elementer i en bestemt kultur vedtages af mennesker, der er en del af en anden kulturgruppe.\nDet er konstant muligt at være opmærksom på polemik, der ofte fører til forskellige manifestationer i sociale netværk. Et eksempel på dette var tilfældet i 2017 i Curitiba, Brasilien, da en ung hvid kvinde blev reprimanderet af en sort kvinde for at være hvid og iført en turban.\nKontroversen delte sociale netværk og på det tidspunkt kom begrebet kulturbevilling til efterretning. Det er et koncept, der ikke er mere end vedtagelsen af visse elementer i en bestemt kultur, af en person af forskellig kultur.\nDette koncept kan involvere ikke kun tøj, men også musik, sprog, køkken osv.\nSe mere om kulturbevilling.\nInstitutionel racisme opstår, når der er nogen form for fordomme og racediskrimination i en institution som virksomheder, universiteter eller offentlige eller private agenturer.\nDenne form for racisme består af en bevidst manglende evne til at yde ret til en person på grund af deres farve, kultur eller etniske oprindelse.\nLær at vide 6 bøger om racisme, som alle skal læse for at hjælpe imod fordomme.


*Kvindelig klassiker Den årlige klassikerdag, der finder sted, tirsdag 23 september, står i år forfatterinden Thomasine Gyllembourgs tegn. Det markeres ved to arrangementer: Klokken 11 lægger forfatteren Søren Sørensen en krans ved Gyllembourgs grav, og kl. 16 læser forfatteren Anne Marie Ejrnæs op af sin roman Som Svalen, der netop handler om Gyllembourgs liv. Det sidste finder sted i Møstings Hus på Frederiksberg. To af Gyllembourgs noveller, Drøm og Virkelighed og To Tidsaldre er i øvrigt netop udgivet i Det Danske Sprog og Litteraturselskabs serie Danske Klassikere.\n*Standard Litteraturmagasinet Standard har med base i Århus gjort det til sit speciale at komme med store og grundige anmeldelser af alle vægtige, danske udgivelser. Det nyeste nummer dækker det sene forårs og sommerens udgivelser; man finder blandt andet anmeldelser af oversatte værker af Thomas Pynchon, Flann OBrien, Thomas Mann og nye bøger af Cammila Christensen, Svend Aage Madsen og Hanne Vibeke Holst. Som altid er midtersiderne helliget et særligt tema, denne gang børnelitteratur, og som altid er lederen særdeles skarp, denne gang om den  ganske rigtigt skandaløse lukning af Husets Forlag. www.statsbiblioteket.dk/Standart\n*Vagant Det næsten altid fremragende norske litteraturtidsskrift Vagant har flyttet sin redaktion til Bergen. Den nye redaktions første nummer har tema om USA med særligt fokus på al den litteratur, der ikke passer ind i vores vante forestillinger om det store land mod vest. Man har oversat et uddrag fra David Foster Wallaces monstrøse roman Infinite Jest (1000 sider og et orgie af fodnoter), John Erik Riley interviewer samme Wallace. Også Cormac\nMcCarthy, George Saunders og Rick Moody introduceres til det norske publikum. Og på bagflappen et citat af Knut Hamsun, der, om ikke andet, lever op til vores vante forestillinger om europæisk anti-amerikanisme: »Den amerikanske Patriotisme skyr ingen Anledning til at raabe op, og den frygter ingen Følger af sin Ilterhed.«\n*Douglas Adams kultklassiker Håndbog for vakse galakseblaffere, der med kæk humor lægger ud med jordklodens undergang og stadig læses med fornøjelse af alle barnlige sjæle, skal ifølge den engelske avis The Guardian filmatiseres. Instruktør bliver Jay Roach, der blandt andet har stået bag Austin Powers-filmene, manuskriptforfatter Kaery Kirkpatrick, der blandt andet har lavet manus til filmen Chicken Run. Man kan kun håbe, at resultatet bliver bedre end den fuldstændigt forfærdelige tv-udgave, som BBC producerede for godt 20 år siden.\n*Bedstsælgende bøger  var inden for skønlitteratur og biografier i sidste uge og i nævnte rækkefølge Jakob Ejersbos Nordkraft, Jane Aamunds Vesten for måne, Jean M. Auels Folket i klippehulerne, Johannes Møllehaves Mit livs vendepunkter og Günter Grass I krebsegang. Blandt fagbøger lyder listen God mad, let at lave, Antony Beevors Berlin, Lene Hanssons Forny dit liv på 8 uger, Jamie Olivers Det er bar mad og Thomas Nykrogs Turen går til Paris.\nmad og drikkeromanersprogvestenforlagsbranchenlitteraturbiografier\nAnne Marie EjrnæsDavid Foster WallaceGünter GrassJakob EjersboJane AamundJohannes MøllehaveKnut HamsunRick MoodySøren SørensenThomas MannThomas PynchonThomasine Gyllembourg


Sådan Fremskynde Jeres langsom computer ved opstart\nSådan Fremskynde Jeres langsom computer ved opstart\nDu har måske bemærket din computer bliver langsommere og langsommere ved opstart. Dette kan være på grund af antallet af programmer, der automatisk starter . Instruktioner\nUndersøg, om din computer er langsom opstart ved at sammenligne det til andre med samme operativsystem, processor hastighed og ram . En computer , der er langsom ved opstart og langsom at hente filer kan være irriterende . Først gå videre og defragmentere din harddisk. Gå til Start, derefter på Alle programmer , og derefter Systemværktøjer og vælg Defragmenter . Dette vil fremskynde din computer, når adgang til filer og starte programmer, fordi computeren ikke bliver nødt til at søge hele harddisken for ting, der skal være placeret ved siden af hinanden .\nCheck at se, hvad er på din startmenuen ved at vælge START , RUN og skrive msconfig . Gå til start tab.Delete eventuelle ikke-væsentlige programmer, til automatisk at starte , når du tænder for computeren , og dette bør fremskynde din computer.You kan også bruge et software program, der gør processen lettere. Det kaldes Autoruns . Programmet er gratis og kan findes i nedenstående ressourcer .\nMå ikke tjekke " lancering ved opstart " valgmulighed , når du installerer programmer , medmindre det er noget du vil bruge hver hver gang du bruger din computer. Hent det gratis program " Abexo gratis registreringsdatabasen renere " og køre den. Slet de filer, den finder. Endelig Hvis intet af dette hjælper din computer køre hurtigere overveje at tilføje mere RAM -hukommelse. Også overveje at bruge en registreringsdatabasen renere som den frie én efter Abexo . Dette får fjernet alle de små forældreløse stumper af information i din processor og hjælper tingene kører mere jævnt . Bare sørg for at gå til sætte et system gendannelsespunkt før du kører en registreringsdatabasen renere. System gendannelsespunkt kan findes under system værktøjer som i trin et.\nForrige ： Sådan foretages fejlfinding en Gateway Stylus Pen\nnæste ： Sådan fjernes Ultimate Cleaner Fake Anti Spyware\n· Sådan udføres en Disk Scan\n· Sådan Fix en beskadiget Registry\n· My Toshiba Drop -Down Cards ikke arbejder\n· Hvad er Virtumonde\n· Sådan Gør Windows Media Player afspille dvd'er\n· Sådan foretages fejlfinding af cd-rom'en i en HP Pavil…\n· Sådan Block Google Ads Permanent\n· Sådan Fix Fn-tasten på en bærbar\n· 10 måder at øge computerens hastighed\n· Sådan slettes en partition i Windows Vista\n· Sådan Konverter en OpenOffice fil til en DOC\n· Hvordan du aktiverer en Oracle Standby Database