Central sensibilisering - Kiropraxis\nI sidste indlæg om kroniske smerter forklarede vi, at smerte ikke er et signal der kommer fra et beskadiget væv i kroppen, men derimod en respons på sansninger – de såkaldte ’non-receptive’ signaler. Følsomheden af, hvornår en sansning opfattes som smerte afhænger altså af, hvordan hjernen opfatter situationen.\nDe fleste af os har måske oplevet, hvordan en let berøring, der forskrækker os, kan føles næsten smertefuld eller at en genkendt hård belastning kan udholdes. Vores hjerne regulerer altså hele tiden grænsen for, hvornår en stimulus tolkes som skadelig/truende, og denne regulering kan være mere eller mindre vellykket.\nSom med andre egenskaber, kan smerteopfattelse trænes, men hvor en bedre muskelstyrke eller balance vil komme dig til gode, vil en større smerteopfattelse nok forværre de flestes situation. Dette kaldes central sensibilisering, og betyder at man får øget følsomhed af nervecellerne i rygmarven og i hjernen – noget af det, der ofte ligger til grund for kroniske smerter.\nÅrsagerne til denne øgede følsomhed er ikke fuldt forstået, og selvom nogen er mere disponerede for at få det end andre, kan det grundlæggende ske for de fleste.\nTypisk bliver tilstanden udløst af en ’trigger’ – en episode, som kroppen opfatter som voldsom eller farlig, fx et trafikuheld, svær stress, psykisk traume, slem sygdom etc.\nAt kroppen begynder at opfatte ikke-skadelige signaler som smerte, kan være svært selv at opfatte – både fordi smerteopfattelse er personlig og svær at dele, og fordi vi kulturelt set har en overdrevet frygt for smerte.\nUdredningen af central sensibilisering og udelukkelsen af anden alvorlig diagnose er en opgave vi i Kiropraxis er med til at løfte. Behandlingen af central sensibilisering er meget individuel og kompliceret. Der er ikke nogen kendt enkel og effektiv behandling, men forståelse for tilstanden og om hvordan vi håndterer den, er et skridt på vejen.\nI Kiropraxis har vi dygtige kiropraktorer, der har gode kompetencer i at udrede central sensibilisering.\nVi tilbyder også kinesiologisk udredning af ubalancer i nervesystemet, funktionel neurologisk rehabilitering, central afspænding ved kranio-sakral terapi, og metakognitiv terapi.\nHvis du er nysgerrig på at lære mere om central sensibilisering, kan du se mere her:


Køb Herslev Pilsner fadøl og få leveret lige til døren\nHerslev Øko Pilsner 20l\n37,50 kr. med moms\nLiterpris uden moms: 30,00 kr.\nLiterpris med moms: 37,50 kr.\nPant i alt med moms: 500,00 kr.\nIndholdsafgift pr. fustage uden moms *: 42,89 kr.\nIndholdsafgift pr. fustage med moms *: 53,61 kr.\nBredde fustage 23,5 cm.\nLængde fustage 23,5 cm.\nHøjde fustage 57 cm.\nAlternativer til Herslev Øko Pilsner


Filmklip fører til pres på det britiske kongehus | Information\nFilmklip fører til pres på det britiske kongehus\nHistorikere og parlamentarikere kræver indsigt i det britiske kongehus’ arkiver efter offentliggørelsen af en video, hvor dronningen som barn lærer at heile. Kongehuset igangsætter undersøgelse af, hvordan videoen er blevet lækket\nBuckingham Palace udtalt sin skuffelse over, at filmen er blevet »udnyttet« af avisen The Sun, og undersøger hvordan optagelsen er blevet lækket til avisen. Afhængig af undersøgelsens resultat vil royale jurister se på spørgsmål om copyright og mulig overtrædelse af straffeloven.\nBuckingham Palace har nægtet at lade sig trække ind i den debat om kongefamiliens private arkiver, der er opstået i kølvandet på offentliggørelsen af en video, der viser dronningen heile som barn i 1930’erne. Mens kongehusets støtter har igangsat en undersøgelse af, hvordan den 17 sekunder lange hjemmevideo er blevet lækket, har kongefamilien nægtet at imødekomme krav fra parlamentarikere og førende historikere om at åbne det britiske monarkis officielle arkiver, som opbevares på Windsor Castle.\nAnerkendte historikere siger, at åbning af dele af arkiverne, som går over 250 år tilbage, vil kunne bidrage til landets viden om dronningen og udgøre en vigtig historisk kontekst til forbindelserne mellem højt placerede medlemmer af kongehuset og Det Tredje Rige i årene op til Anden Verdenskrig.\nMark Almond, der er professor i moderne historie ved Oxford University, siger:\n»At åbne for flere aspekter af dronningens tidlige år vil ikke skade monarkiet. Det kan kun komme til at styrke hendes anseelse i offentligheden. Denne video minder os om, hvor mange udfordringer dette land har overvundet gennem otte årtier under Windsor-familien.«\nPå opfordring af onklen\nDet sort-hvide filmmateriale formodes at være optaget af dronningens far, der senere blev Kong Georg VI, på familiens landsted Balmoral i Skotland i 1933 eller 1934. Videoen viser den nuværende dronning som seks- eller syvårig, der løfter højre arm i luften, og det samme gør hendes mor. Gruppen på videoen bliver tilsyneladende opfordret til dette af dronningens onkel, der senere blev Kong Edward VIII (Edward abdicerede i 1936 efter mindre end et år som konge, hvorpå Georg overtog tronen, red.).\nDen nu 89-årige dronning viste sig kort i offentligheden søndag morgen, da hun kørte fra Windsor Castle til en nærliggende kirke. Kongehusets støtter har forsøgt at nedtone betydningen af videoens offentliggørelse og understreger, at der blot bliver foretaget et par undersøgelser, ikke en fuld efterforskning, og at det anses for at være hverdagsforeteelser for kongehuset. Der er ikke planer om at aflyse nogle af dronningens fremtidige aktiviteter som følge af afsløringen, lød beskeden.\nPrinsesserne Margaret og Elizabeth (th.) i 1933. Et filmklip fra samme år, der viser den dengang 7-årige Elizabeth og hendes mor heile, har skabt stor opstandelse i Storbritannien.\nSent søndag aften skrev avisen The Daily Telegraph, at billederne muligvis uforvarende er blevet udleveret af Buckingham Palace til nogle dokumentarister, som er ved at opsætte en udstilling med titlen Royal barndom.\nDr. Karina Urbach fra The Institute of Historical Research, som for 11 dage siden blev tilbudt at se videooptagelsen, siger, at kongefamilien undertrykker deres egen historie ved at udøve en form for censur, som ikke er passende for det moderne Storbritannien. Hun mener, at disse oplysninger burde have været gjort tilgængelige for offentligheden for 50 år siden.\n»De kongelige arkiver rummer statsanliggender. Monarkens rolle er ikke blot et personligt anliggende. Royale overhoveder har ikke længere guddommelige rettigheder.«\nIngrid Seward, royal biograf og chefredaktør for Majesty Magazine, tilføjer:\n»Dronningen bliver i september den længst regerende monark i vores historie, og enhver ny oplysning om hende, hvor langt tilbage den end må ligge, er af stor interesse. Arkivfotos bidrager til vores viden om hende. Det ville være fantastisk at se flere.«\nIkke desto mindre har Buckingham Palace udtalt sin skuffelse over, at filmen er blevet »udnyttet« af avisen The Sun, og undersøger hvordan optagelsen er blevet lækket til avisen. Afhængig af undersøgelsens resultat vil royale jurister se på spørgsmål om copyright og mulig overtrædelse af straffeloven.\nEn kilde i kongehuset siger, at de endnu ikke har besluttet, om politiet skal inddrages i sagen. Kongehusets støtter siger, at det er for tidligt at beslutte, om der skal klages til pressenævnet The Independent Press Standards Organisation.\nArkivarer ved det britiske filminstitut er ved at undersøge, om optagelsen har været opbevaret i dets arkiv ved Gaydon i Warwickshire eller er kommet direkte fra dronningens private arkiver ved Windsor Castle. Undersøgelsen skal også se på, om videoen muligvis kan have været opbevaret i hertuginden af Windsors villa i Paris. Hertuginden er fraskilt amerikaner, der blev tante til dronningen, da hun giftede sig med den abdicerede Edward. Hertugindens ejendele fra Bois de Boulogne blev siden opkøbt af Mohamed al-Fayed, den tidligere ejer af Harrods, efter hertugindens død i 1986. Siden blev de bortauktioneret på Sothebys i februar 1998. De 44.000 genstande, der blandt andet indbefatter Edward og hertugindens bryllupskage – som blev solgt til næsten 30.000 dollar – er blevet kaldt auktionshusets hidtil største skat. Samlingen indbragte mere end 14 millioner britiske pund, som blev givet til velgørenhed støttet af prinsesse Diana og Fayeds søn Dodi, der begge blev dræbt i en bilulykke i Paris i 1997.\n’I offentlighedens interesse’\nKulturminister John Whittingdale sluttede søndag op om beslutningen om at offentliggøre det 80 årtier gamle billedmateriale, men sagde samtidig, at han havde forståelse for, at kongehuset var oprevet over sagen.\n»Det er en redaktionel beslutning. Det er op til pressen at beslutte, hvad der er og ikke er passende at trykke,« sagde han til BBC. »De vurderede tydeligvis, at materialet var i offentlighedens interesse, og den britiske offentlighed vil afgøre, om dette var en rigtig beslutning eller ej. Nogle gange må redaktører træffe vanskelige beslutninger. Nogle gange vil folk mene, at de har handlet korrekt, andre gange at de ikke har. Vi har et uafhængigt pressenævn til rådighed i den slags sager. Men i dette særlige tilfælde forstår jeg godt, hvorfor kongehuset er oprevet.«\n21. juli, 2015 - 01:22\nNazisympatier var almindelige i den engelske overklasse i 30'erne, og de er ikke helt gået af mode i de kredse:\nAnne Eriksen, Kim Houmøller og Karsten Aaen anbefalede denne kommentar\n27. juli, 2015 - 20:05\nDet er vel tvivlsomt, om nazisterne kunne opnå den styrke, som de nåede, uden massiv støtte fra andre magtfulde kredse.


Kristine Ansted Schmidt, Arbejdsmiljøtovholder Gert Ahrentecht Jensen, Personalechef Mette Ebdrup, Løn og Personale - PDF\nDownload "Kristine Ansted Schmidt, Arbejdsmiljøtovholder Gert Ahrentecht Jensen, Personalechef Mette Ebdrup, Løn og Personale"\n1 Referat Sted: Hørsholm Rådhus, D1 Dato: 21. maj 2015 kl Deltagere: Hugo Pedersen, Kommunaldirektør, Formand Mette Herbert, Direktør Pernille Halberg Salamon, Direktør Klaus Poulsen, Arbejdsleder Marianne Lindholdt, Næstformand, DLF Marlene Dalskov, BUPL Hanne Nordfalk, DSR Jan Stoltz, HK Anette Pollas, FOA Ulla Høgh, SL Jeanette Hougaard, FOA, Knud Kildentoft, AMR Helle Friis, AC Dansk Psykologforening Dato: Kontakt Mette Camilla Ebdrup Personalekonsulent Direkte tlf Center for Økonomi og Personale Løn og personale Kristine Ansted Schmidt, Arbejdsmiljøtovholder Gert Ahrentecht Jensen, Personalechef Mette Ebdrup, Løn og Personale Fraværende: Martin Hilsted, AMR Emne: Møde i HovedMED Referat fra møde i HovedMED d. 21. maj Godkendelse af referat fra mødet d. 19. februar 2015 Der er kommet en bemærkning til pkt. 1. HovedMEDs opgaver fra Christina Kragelund og Tine Gjeldsted fra Center for udvikling og digitalisering. De gør opmærksom på, at det ikke er korrekt, at medarbejderne på skolerne ikke har adgang til kommunens intranet. De ansatte på skolerne skal vælge deres skole, når de logger på og bruge deres almindelige UNI-C login. Marianne Lindholdt supplerede med, at det stadig ikke er helt nemt at komme på for skolerne, men at hun har kontakt til UDI, som arbejder på sagen. Referatet blev herefter godkendt uden yderligere bemærkninger. 1/8\n2 2. O: Orientering om aprilkonferencen d. 24. april 2015 Ansvarlig: Hugo Pedersen Hugo Pedersen orienterede om, at den økonomiske ramme er strammere til næste år end i år, og at det nok vil vare ved. Der er tale om lav vækst eller nul-vækst i kommunerne, og den smule vækst der vil komme vil nok blive øremærket andre steder fra regeringens side. Hørsholm kommune har derfor som udgangspunkt det, som vi har nu, men det vil være nogen faktorer som spiller ind. Blandt andet udligningsreformen som ikke vil være til fordel for Hørsholm Kommune. Selskabsskatteindtægterne er også faldende med næsten 20 mio. kr. i de kommende år. Hugo Pedersen orienterede om, at der skal findes mio. kr. på driften. Direktionen har fået til opgave at komme med forslag til besparelser. Der vil blive udarbejdet et råderumskatalog. Her vil effektiviseringsprojekterne også indgå, og her især ejendomsanalysen som spiller en meget stor rolle. Herunder vil sygefraværsinitiativerne også spille ind, og kommunalbestyrelsen har en forventning om at kunne hente en besparelse her på 8 mio.kr. årligt, som jo i hovedtræk svarende til ca. 20 fuldtidsstillinger. Det er en krævende opgave. HovedMED vil i videst muligt omfang blive inddraget i de politiske prioriteringer ift. besparelser. Der er indkaldt til møder med ØU. Hovedbudskabet er blandt andet, at der skal være fokus på kerneopgaven. Dette er der også fokus på i chefforum. HovedMED vil også her få en vigtig rolle, og være medspiller til at det lykkes på en god måde. Der skal samtidig være fokus på trivslen og arbejdsglæden, og der skal der tales om i HovedMED. Medarbejdersiden ønsker, at der er fokus på arbejdsmiljøet og trivslen i denne sammenhæng, da det har stor betydning for sygefraværet mm. 3. O/D: Trivsel Ansvarlig: Hugo Pedersen Den nye 3-i-1 måling er i fuld gang med at blive udformet. Der ønskes med dette punkt at tale omkring kommunikation ud ad til i forhold til den nye 3-i-1 måling B: Godkendelse af spørgerammen for 3-i-1 målingen Ansvarlig: Kristine Ansted Schmidt og David Schjelde 2/8\n3 Bilag: OBS Bilaget til dette punkt kommer først d. 18. maj 2015, og bliver sendt ud pr. mail. Punkt 3. og 3.1. blev slået sammen til et punkt. Til udarbejdelse af spørgerammen er der kommet input fra arbejdsgruppen, tidligere undersøgelser og styregruppen. Der er besluttet i HovedMED, at der skal arbejdes med relationel ledelse og social kapital, og det vil spørgerammen også tage udgangspunkt i. Resultaterne skal der arbejdes videre med indtil 2017, hvor næste måling vil blive foretaget. Spørgerammen er del op i tre: - Den fysiske APV - Lederevaluering (sin nærmeste leder og næste lederniveau) - Den psykiske APV (Her og nu billede) Hver medarbejder vil kun få det sendt ud, som er relevant for en selv, og det vil fremgå klart, hvem der skal svare på hvad, og der vil komme til at være navn på de ledere, man skal evaluere. I forhold til udsendelsen er der lige nu ved at blive udarbejdet en systematik over den organisatoriske opbygning, som kan genbruges næste gang også. Marianne Lindholdt havde nogle spørgsmål til rækkefølgen i spørgsmålene til lærerne, og dette blev taget til efterretning, og rækkefølgen kan sagtens laves om. Derudover havde Marianne Lindholdt input til håndarbejdslokalet, og HovedMED besluttede, at dette behøvede de ikke at være indover. Spørgerammen blev herefter godkendt. 4. Arbejdsmiljø 4.1. O: Henvisninger til AS3 og trekanten - årshjul Ansvarlig: David Schjelde og Kristine Ansted Schmidt Månedsvis Januar Februar Marts April Maj Juni Juli August /8\n4 September Oktober November December I alt DOS andel DOS % - 72,73 58,82 61,54 27,27 David Schjelde orienterede kort om statistikken og orienterede blandt andet om, at der er en årsag til, at der i en måned er 8 henvisninger, men at årsagen til dette er tavshedsbelagt men ikke foruroligende. Der kan være flere årsager til mange henvisninger på nogen tidspunkter. Blandt andet kan en lovændring spille ind. Derudover plejer der også at komme en øget efterspørgsel lige, efter der er kommet information ud omkring AS3. Alle lederne og MED-udvalg er indenfor de sidste par måneder blevet orienteret omkring muligheden for at benytte AS3. Medarbejdersiden oplyser, at nogen medarbejder har følt mistillid til dem, når lederen har spurgt om det er arbejdsrelateret. Lederen er nødt til at stille dette spørgsmål, da der ellers ikke kan henvises til AS3. Det skal ikke forstås som mistillid men mere en hjælp. DOS er taget ud, da den var særlig speciel, og det center med flest henvisninger. De sidste procenter fordeler sig relativt jævnt. Marianne Lindholdt supplerede med, at lærerne har haft rigtig stor gavn af det, og de fleste kommer tilbage på arbejde igen, og der undgå også sygemeldinger ved at bruge dette. 5. O/D: Effektiviseringsprogrammet: Ansvarligt: Hugo Pedersen Hugo Pedersen orienterede om status for de 4 effektiviseringsanalyser: Ejendomsstrategi Der har tidligere været afholdt orienteringsmøder omkring ejendomsstrategi, hvor HovedMED har deltaget. Ejendomsanalysen siger på nuværende tidspunkt, at der nok vil kunne findes driftsbesparelser for omkring 8-10 mio. kr. årligt. 4/8\n5 Salg af bygninger vil komme som en engangsindtægt og vil nok blive brugt til investeringer. De bygninger som der kan blive bragt i spil i denne sammenhæng, er ved at blive undersøgt, hvad de er værd. Det er en meget vigtig effektiviseringsanalyse, for hvis ikke det lykkes at finde besparelser/effektiviseringer på ejendomsområdet, så skal de findes på velfærdsydelser. Derfor har dette analysearbejde meget høj prioritet. HovedMED vil fortsat blive orienteret i størst mulig grad som også er sket hidtil. De Grundlæggende principper som er beskrevet i materialet om ejendomsstrategien skal fremadrettet også drøftes på HovedMED. Der skal nedsættes en overordnet projektgruppe, hvor HovedMED skal have en plads. - Lønniveau Lønanalysen viser som udgangspunkt, at der ikke er noget at komme efter her. I en sammenligning med øvrige nordsjællandske kommuner viser det, at vi ligger på det samme niveau. Der vil altid være nogle områder, hvor der kan være et udsving. KL s analyse vil komme på HovedMED, når det er muligt. Det skal i ØU i juni Sygedagpengesager Status på sygedagpengesager er, at vi skal forsøge at gøre sygedagpengeperioden så kort som muligt. Dette er i relation til borgerne, og handler om måden vi løser opgaven på. Dette arbejde er i fuld gang. - Borgerservicestrategi Status på borgerservicestrategien er at det fortsat er i en udviklingsfase. Det forventes at borgerservicestrategien og digitalisering skal sættes i gang efter sommerferien til september Hugo Pedersen orienterede om, at det positive ved disse analyser er, at de skaber grundlag for at se, hvad der er potentiale i. Alle disse analyser skal drøftes over flere møder. Medarbejdersiden er positive stemt overfor disse analyser. De er glade for at det skal drøftes over flere møder, da det der skal 5/8\n6 drøftes ikke er en del af deres hverdag. De er heller ikke parat til at byde ind med input på nuværende tidspunkt. Hugo Pedersen lagde op til at medarbejdersiden tænker over hvordan de gerne vil være en del af en overordnet projektgruppe, som der skal dannes. 6. O: Retningslinjer vedr. personalet i forbindelse med afskedigelser ved budgetmæssige personalereduktioner og/eller ved omstruktureringer Ansvarlig: Gert Ahrentecht Jensen Bilag: Retningslinjer ved større afskedigelser Gert Ahrentecht Jensen orienterede om, at når Hørsholm Kommune skal afskedige, er det oftest en ulykkelig situation for de ansatte, der berøres heraf. De ansatte, TR, organisationerne og Hørsholm Kommune har derfor en interesse i, at processen sker så lempelig så muligt og at alle spilleregler overholdes. Der er derfor arbejdet på et sæt spilleregler. Disse spilleregler foreligger nu i udkast for HovedMED. Flere faglige organisationer har været tæt på i den sidste proces og vi er enige om, at udkastet er det optimale vi i fællesskab har kunnet nå frem til. Et klart budskab er, at MED-udvalg skal informeres og der skal ske en drøftelse i MED-udvalget, før der træffes endelig beslutning om personaletilpasninger. Et andet budskab er, at Hørsholm Kommune så tidligt som muligt skal informere og evt. ved større processer lave en procesplan med de faglige organisationer. Et tredje budskab er, at det kan være godt at lave en uddybende dagsorden. Retningslinjerne skal kunne sikre, at vi når der sker personaletilpasninger, gør det så skånsomt så muligt. Disse retningsliner er allerede blevet brugt adskillige gange, og processen har været med til at skabe gode løsning, som i nogen tilfælde har betydet, at der ikke har været nogen som skulle afskediges. Marlene Dalskov supplerede med, at der med ovenstående retningslinjer de sidste par år har været undgået hovsa løsninger, 6/8\n7 og der har også efterfølgende været nogen gode processer. Der er dog stadig nogen tolkningsuenigheder i retningslinjerne. Udgangspunktet er, at alt der er enighed om nu er nedskrevet, og retningslinjerne er derfor taget til efterretning. 7. O/D: Proces for lokal løndannelse i Hørsholm Kommune Ansvarlig: Gert Ahrentecht Jensen Center for Økonomi og Personael forslog følgende proces for lokal løndannelse 2015: De enkelte centre/institutioner/enheder kommer senest 1. september 2015 med forslag til evt. lokale løndannelseselementer. De faglige organisationer kommer senest d. 1. oktober 2015 kommer med evt. forslag. Godkendelserne af alle lønelementer skal være på plads senest i uge 42. Medarbejdersiden havde et ønske om, at deadline for godkendelse af alle lønelementerne i stedet bliver uge 44. De er glade for, at processen nu bliver tydeliggjort. Medarbejdersidens ønske blev taget til efterretning, og deadline bliver senest i uge O: Den fornødne tid TR-arbejde Ansvarlig: Gert Ahrentecht Jensen Jf. forespørgsel fra Ulla Høgh Gert Ahrentecht Jensen refererede til, at der står i MED-aftalen, at TR skal have den nødvendige og tilstrækkelige tid til at forsvare at udføre hvervet, herunder også tid til at deltage i relevante kurser. Deltagelse i og forberedelse til MED-udvalgsmøder. TRhvervet skal forårsage mindst mulig forstyrrelse af det normale arbejde. Medarbejdersiden efterlyser nogen nærmere retningslinjer for den fornødne tid, og synes det kunne være rart med en nedre grænse. De oplever, at det er meget forskelligt hvor meget tid der bliver afsat til TR-arbejde. Nogen gange kan det gå udover kvaliteten at tiden til TR-arbejdet ikke er der. Gert Ahrentecht Jensen oplyste, at det handler om en jævnlig dialog mellem TR og leder, så der kan forventningsafstemmes ift. tiden. Det er også vigtigt at TR erne fortæller hvad de bruger deres tid på. Det er meget positivt for en organisation, at TR gør 7/8\n8 det arbejde de gør. Hvis der skulle være uoverensstemmelser mellem leder og TR står Gert Ahrentecht Jensen gerne til rådighed for en dialog. Både Hugo Pedersen og Klaus Poulsen mener umiddelbart ikke at løsning er at sætte en nedre minimumsgrænse for tiden. Det at lære af hvordan hinanden sætter tid af samt det at prioritere sin tid sammen med ledelsen er en vigtig faktor. Både ledere og medarbejdere må være fleksible omkring tiden. Ulla Høeg synes, det er vigtigt, at denne debat ikke glemmes. Hugo Pedersen oplyste, at han på næste chefforum ville tage den nødvendige tid op med lederne. 9. B: Hørfred valg af ny repræsentant Ansvarlig: Marianne Lindholdt Dan Poulsen og Anette Pollas vil gerne vælges igen. Begge repræsentanter bliver genvalgt. 10. Eventuelt Medarbejdersiden belyste et problem omkring at det ikke er muligt at få kontakt til rådhusets medarbejdere efter kl. 13. Problemet opstår hvis man er ude hos en borger og ringer fra en mobiltelefon uden for åbningstiden. Det blev besluttet at hvert center skal finde ud af en procedure for hvordan medarbejdere med mobiltelefoner i akutte tilfælde kan få fat i personalet på rådhuset efter kl. 13. Det skal tages op i de forskellige lokale MED-udvalg, hvordan dette skal løses. 11. Evaluering af mødet Et godt møde hvor dagsordenen blev nået. Næste møde er d. 27. august 2015, her vil der blandt andet komme nyt om budgetprocessen og nyt omkring ejendomsanalysen. 8/8\nGert Ahrentecht Jensen, Personalechef Tobias Brøndsted Rasmussen, HR-konsulent (sekretær)\nReferat fra HovedMED Sted: Hørsholm Rådhus, D1 Dato: 9. december 2015 kl. 13-15 Deltagere: Hugo Pedersen, Kommunaldirektør, Formand Pernille Halberg Salamon, Direktør Klaus Poulsen, Arbejdsleder Marianne\nFraværende: Ulla Høgh, SL Rie Rasmussen, AC Dansk Psykologforening (suppleant for Helle Friis) Knud Kildentoft, AMR Martin Hilsted, AMR\nHovedMED - Referat Sted: Hørsholm Rådhus, D2 Dato: 10. februar 2016 kl. 13-15 Deltagere: Hugo Pedersen, Kommunaldirektør, Formand Marianne Lindholdt, Næstformand, DLF Mette Herbert, Direktør Pernille Halberg\nReferat fra HovedMED. Dato: Sted: Hørsholm Rådhus, D2 Dato: 2. marts, 2017, kl Center for Økonomi og Personale Løn og personale\nfra HovedMED Sted: Hørsholm Rådhus, D2 Dato: 2. marts, 2017, kl. 14-16 Deltagere: Hugo Pedersen (HP), Kommunaldirektør, Formand Marianne Lindholdt (ML), Næstformand, DLF Klaus Poulsen (KP), Arbejdsleder


SingleRejser er også solorejser. Rejs med andre\nDu er her: Forside / SingleRejser\nRejs alene – sammen med andre®\nSvane Rejser’s koncept SingleRejser er til dig, som ønsker at rejse alene – sammen med andre på en grupperejse, hvor I kan dele rejseoplevelser – og tage gode oplevelser med hjem fra vores singlerejser\nPå en solorejse sammen med andre kan du opleve rundrejser, storbyferie, vandreferie, kulturferie og mange andre varianter af singlerejser.\nSe alle singlerejser\nSingleRejser er ikke et datingbureau, men har fokus på socialt samvær og fælles oplevelser. Der er også luft i rejseprogrammet, så du kan trække dig tilbage og nyde en rolig stund på egen hånd ind imellem. Deltagerne på singlerejser har forskellig alder, køn og interesser.\nDu skal naturligvis også være hjertelig velkommen til at rejse med, selvom du er gift eller har en kæreste, så længe du er med på rejsen uden din partner, så du således rejser alene.\nSe iøvrigt også vores rejsekalender over alle vores singlerejser. Her kan du få et overblik over alle afrejsedatoerne for vores singlerejser og hvilke singlerejser, som der endnu er plads på og hvilke, som er udsolgt.\nTilmeld dig SingleRejsers nyhedsbrev\nAFREJSE NOV 2022\nCuba Casa Single\nDenne singlerejse kombinerer ophold i den spændende hovedstad Havana med den smukke by Trinidad og afsluttes med et ophold i skønne…\n13 dage fra kr. 19.890,-\nTobaksmarker i Viñales\nStrand og hav i Varadero\nCuba Casa Single 6. - 18. nov 2022kr. 19.890,-BEGRÆNSET ANTAL PLADSER\n6 dages singlerejse med byrundtur, frihed til at opleve byen og dage på egen hånd til julegaveindkøb. Vi bor i den…\n6 dage kr. 8.990,-\nFritid til oplevelser\nAFREJSE JULEN 2022\nJuleferie i Sydspanien for singler\nJulerejse for singler. Nyd fællesskabet på en rejse med andre singler, og få rigeligt tid til at gå på opdagelse i…\n10 dage fra kr. 12.865,-\nEnkeltværelser uden ekstra gebyr\nDygtig dansk rejseleder\nDagsture til Granada og Nerja\nJuleferie i Sydspanien18. - 27. dec 2022kr. 12.865,-BEGRÆNSET ANTAL PLADSER\nJulerejse for singler til dejlige Vietnam\nPå denne rundrejse for singler kommer vi rundt i hele Vietnam sammen med en dansk rejseassistent, så der er garanti for…\n12 dage kr. 19.990,-\nOplev smukke Halong-bugten\nSe kejserbyerne Hué og Hoi An\nKlassisk Vietnam Singlerejse med strandferie\nVietnam er landet, der vil inspirere og forkæle dig med alle sine smukke områder. Sammen oplever vi storbyen Hanoi’s pulserende byliv,…\n17 dage fra kr. 19.850,-\nAfslutning med strand\nCruise i Halong-bugten\nLangtidsferie i Sydspanien\nBo godt på det 4-stjernede Hotel Bahia de Almuñecar, som ligger i byen Almuñecar tæt på det kendte område omkring byen…\nValgfrit dage fra kr. 3.790,-\nOphold helt op til 1 måned\nHyggeligt hotel i idyllisk landsby\nSmuk beliggenhed ud til havet\nMakutsi Safari Springs Singlerejse\nNår du checker ind i Makutsi Safari Springs lodge, checker du ind til en ferie fyldt med den vilde afrikanske bush’…\n11 dage fra kr. 18.350,-\nBo blandt de vilde dyr\nLækker lodge med pool\nSpændende safaris og udflugter\nRundrejse i Armenien for singler\nDenne rundrejse i Armenien tager jer med til den smukke Kaukasus-region, der er præget af grønne dale og høje bjerge. Vi…\n9 dage fra kr. 11.985,-\nLokal engelsktalende rejseleder\nBjerge, grønne bakker og skove\nGæstfri og hjælpsom befolkning\nNYE DATOER PÅ VEJ!\nSinglerejse til Cuba i påsken\nDenne populære rundrejse til Cuba med dansk rejseleder er en kvalitetsrejse til dig, der rejser alene og gerne vil dele dine…\n12 dage fra kr. 18.990,-\nTobaksmarker og caribisk strand\nUdflugter i Havana, Viñales og Trinidad\nSinglerejse til Madrid\nPå denne rejse for singler til Madrid kommer vi godt omkring i Madrid og oplever således både det nye og det…\n6 dage fra kr. 8.990,-\nEndagsudflugt til Toledo\nVelkomst- og afskedsmiddag inklusive\nSinglerejse til Riga i påsken\nTag med andre singler på denne rejse til Riga i påsken. Forår i Riga er alletiders, når solen for alvor er…\n5 dage fra kr. 6.980,-\nHold påskeferie i Riga med andre singler\nGodt 4-stjernet hotel i centrum\nNYE DATOER PÅ VEJ FOR 2021/2022\nSinglerejse til Riga over nytår\nPrøv noget helt andet og hold nytår i smukke Riga i Letland sammen med andre singler. På denne rejse bor vi…\n5 dage fra kr. 7.950,-\nHold nytår i Riga med andre singler\nDejlig nytårsmenu på god restaurant\nGuidet tur i den gamle by\nSol og kultur på singlerejse til Bali\nHvem har ikke lyst til sol, strand og palmer når det er koldt og blæsende herhjemme. Dette er en kultur og…\n14 dage fra kr. 13.990,-\nSydspanien for singler\nPå denne rejse slapper du af med andre singler, og har samtidig mulighed for på egen hånd at udforske den gamle…\n8 dage kr. 9.590,-\nBalkon på værelset\nPå denne singlerejse vandrer vi i moderat terræn og har også andre udflugter på øen. Du kan være med på dem…\n6 dage kr. 7.790,- pr. person\nVandreferie for singler til Costa Brava og Barcelona\nVandreferie på Costa Brava er en fantastisk oplevelse, hvor vi vandrer ad en vild og uspoleret kyststrækning. Her er dramatiske højder…\n7 dage fra kr. 9.885,-\nLokal skandinavisk rejseleder\nBo på lækkert 4-stjernet hotel\nVandring med naturoplevelser\nVandreferie for singler til Costa Brava og Barcelona25. sep - 1. okt 2022Fra kr. 9.885,-Få ledige pladser\nVandreferie på Caminoen for singler\nHvis du holder af at vandre, har du helt sikkert hørt om Caminoen. Denne sagnomspundne pilgrimsrute – der faktisk er flere…\n8 dage fra kr. 11.990,-\nVandreferie på Caminoen med skøn natur\nCamino vandreferie15. - 22. jun 2022Fra kr. 11.990,-UDSOLGT!\nArtikler om SingleRejser\nSpanien har en helt speciel plads i mit feriehjerte. Flere af mine ferierejser igennem mit liv er gået til Barcelona, Sevilla, Marbella, Gibraltar og ...\nDa jeg blev spurgt om jeg ville være rejseleder for en gruppe singler var 'dating' det første ord der dukkede op på nethinden. Var ...\nMin beretning med SingleRejser i Sydspanien\n5. april 2017 - Skrevet af Karin Skolnik\nLæs her om Karins rejseberetning fra singlerejsen til Andalusien, hvor der både var besøg i Sevilla, Cordoba og hyggelige Antequera. Her er min ...\nKategori(er): Blog, Rejseberetninger, Singlerejser, Spanien


Afgifter på energi i erhverv. Otto Brøns-Petersen - ppt download\nOffentliggjort afLærke Lauridsen Redigeret for ca. et år siden\nPræsentationer af emnet: "Afgifter på energi i erhverv. Otto Brøns-Petersen"— Præsentationens transcript:\n1 Afgifter på energi i erhverv. Otto Brøns-Petersen\nForårspakke 2.0 Afgifter på energi i erhverv. Otto Brøns-Petersen\n2 Resultat af Forårspakke 2.0\n3 Hvorfor lavere marginalskat på arbejde\nVirkninger af høje marginalskatter Virksomhederne mangler hænder Virksomhederne har svært ved at belønne en ekstra indsats Danskerne arbejder for lidt – især de højtuddannede For lavt afkast ved uddannelse Danskerne flytter til udlandet og vil ikke tilbage Hæmmende for at tiltrække udenlandske medarbejdere Tilskynder til ineffektivt gør-det-selv-arbejde Tilskynder til sort arbejde Derfor væk med top- og mellemskat. Kilde: DI\n4 Resultat af Forårspakke 2.0\nVed forårspakke fjernes mellemskat og grænsen for at betale topskat sættes markant op. Markant reduktion i marginalskat Stort ønske fra erhverv imødekommes Høje marginalskatter er særligt forvridende. Forårspakke 2.0 giver samlet en betydelig samfundsøkonomisk gevinst Forårspakke 2.0 er fuldt finansieret indenfor skattesystemet. Når mellemskat mv. fjernes må andre skatter sættes op\n5 Mål i Forårspakke 2.0 1. Markant reduktion af skatten på arbejdsindkomst herunder på sidst tjente krone 2. Fremme grønne ambitioner både i erhverv og hos husholdninger 3. Fordelingsmæssig afbalanceret 4. Fuldt finansieret (på holdbarhed) før nettogevinst ved adfærdsændringer Med forudsætningerne en vanskelig opgave.\n6 Hvad er op og ned i skattepolitik\nForudsætning om uændret skattetryk ved uændret adfærd Markant lavere marginalskat = lavere mellem- eller og lavere topskat Spørgsmål 1 Øges arbejdsudbud ved lavere topskat, hvis hunden fodres med egen hale ? Svar: Nej Spørgsmål 2 Sikres ”social balance” ved lavere skat i toppen og højere skat i bunden? Spørgsmål 3 Hvem belastes forholdsvis mest ved højere energiafgifter i husholdningerne? Svar: Dem med lavere indkomster\n7 Løsning på en vanskelig opgave\nSpørgsmål 4 Belaster højere afgifter på erhverv de rige? Svar: Ja siger mange med lavere indkomster. Meget svært præcist at beregne endelige fordelingsvirkninger af grønne afgifter på erhverv. Afhænger af grad af kapitalmobilitet mv., men i konkurrencemarked bliver afkast af investeringer i virksomheder konkurreret ned til normalt afkast + risikotillæg. Spørgsmål 5: Øges arbejdsudbuddet netto, hvis man nedsætter skat i toppen og hæver afgifter på erhverv? Svar: ja\n8 Forudsætninger for energipolitik mv.\nInternationale aftaler skal kunne kontrolleres. Det fører til, at der ved aftaler fastlægges en byrdefordeling mellem lande EU har en fælles ambitiøs klimapolitik. Det støttes af Danmark. Politikken er udmøntet i loft for de enkelte landes udledning af klimagasser udenfor kvotesektoren og bund under VE forbrug. Udledninger fra danske skorstene mv. skal falde 20 pct. i 2020 i forhold til 2005 Forbrug af VE i danske kedler skal udgøre mindst 30 pct. af endeligt energiforbrug i 2020 En række andre nationale mål\n9 Omkostningseffektiv politik\nBetingelse 1: Laveste omkostninger, når alle udledninger belastes med samme afgift. Når mål er fastsat for lande: Laveste omkostninger landet, når alle nationale udledninger belastes med samme afgift – uanset hvad der gøres i andre lande.\n10 Hvorfor ? Skatteydere er villig til at bære omkostninger på op til det, der kan spares i afgift. Omkostning for samfund = afgiftssats på marginal Det gælder både erhverv og husholdninger.\n11 Ambitiøse miljømål koster\nDer er reelle omkostninger ved at opfylde ambitiøse miljømål mv. Det er der både, når der spares på energi, og når produktion flytter til udlandet Man skal nå mål for de færreste omkostninger. Det nås ved ens satser på det der er mål om at reducere. Målet er formuleret som mindre udledning fra danske skorstene.\n12 Omkostningseffektiv politik\nBetingelse 2. Afgiftssats skal svare til gevinst for andre i Danmark ved mindre forbrug (ekstern omkostning).\n13 Energiafgift Er der ”rigtige” afgifter på CO2, NOx og SO2, er der samfundsøkonomisk tab ved yderligere energiafgift. Men der er også VE mål. Det tilsiger yderligere afgifter og tilskud.\n14 Fiskale afgifter Ingen dobbelt dividende. Dobbelt dividende påstand.\nFørste dividende: Højere energiafgifter giver mindre forurening. Er sats lig miljøskade vil værdi af bedre miljø være større i gennemsnit end omkostning ved reduktion i forurening. Anden dividende: Provenu kan bruges til at nedsætte forvridende skat arbejde så arbejdsudbud stiger. Men højere energiafgifter er også skat på arbejde. Derfor nettotab ved fiskale grønne afgifter selv om provenu føres tilbage (med samme fordelingsvirkning)\n15 Dog Arbejdsudbudsvirkning ved afgifter, der vender den tunge ende nedad er begrænset Arbejdsudbudsvirkning ved marginalskatter er stor.\n16 Brændsel og Forårspakke 2.0\nHusholdninger og rumvarme i erhverv: Energiafgift stiger 15 pct. eller 7,5 kr./GJ fra 49,8 kr./GJ til 57,3 kr./GJ + Uændret CO2 afgift på 155,4 kr./t CO2 = ca. 11,5 kr./GJ Proces: Energiafgift før 0 ,5 kr./GJ = højeste minimumsafgift ,0 kr./GJ Fritagelse for mineralogiske mv. processer samt primært jordbrug Undersøgelse før 2013 + Uændret CO2 afgift på 155,4 kr./t CO2 = ca. 11,5 kr./GJ udenfor kvotesektoren Aftrapning af gratis kvoter og bundfradrag er med til at finansiere Forårspakke 2.0 Drivstoffer til biler Ingen ændringer – lafferkurve grænsehandel\n17 Elektricitet og Forårspakke 2.0\nHusholdninger og rumvarme i erhverv mv. Før i alt afgifter 69 øre/kWh Stigning 5 pct. af energiafgift = 3,1 øre/kWh + Tillægsafgift på 6 øre/kWh fra 2011 Proces. Før: Distributionsafgift 1 øre/kWh (0 af forbrug udover 15 mio. kWh) Afgift i CO2 lov 6,2 øre/kWh (2,6 øre/kWh tung proces, 0,3 tung proces med aftale) Stigning – tillægsafgift ,6 øre/kWh øre/kWh Mineralogiske mv. processer samt primært jordbrug skal ikke betale tillægsafgift En række andre ændringer\n18 Grønt afgiftstryk for private erhverv.\nKnap halvdel af afgifter på afgifter på energi er på benzin og diesel. Men stort set samme afgifter i udlandet. Brændsel og el: Afgifter på brændsel og el i private erhverv før 5,0 mia. kr. Forårspakke ,7 mia. kr. I alt efter Forårspakke ,7 mia. kr. Husholdninger og det offentlige ca. 17,5 mia. kr. Langt lavere i de fleste andre lande\n19 Hvis forbrug fordelt ligeligt\n7,7 mia. kr. i private erhverv = ca. 1 ¼ pct. af privat løn = ca kr./mand. På længere sigt er løn kr./mand lavere på grund af afgifter på energi i private erhverv. Ingen ændring i erhvervsstruktur – ingen flytter til udlandet\n20 Stor spredning Gennemsnit pr. privat ansat: Rumvarme 15 GJ = 1.000 kr.\nBrændsel proces 60 GJ\t= kr. Brændsel i alt 75 GJ\t= kr. Elektricitet kWh = kr. Men:\tBrændsel El Landbrug GJ kWh Væksthuse GJ kWh (hvis vækstlys) Industri GJ kWh Mest energiintensive GJ kWh Fødevare mv GJ kWh Handel +hotel 50 GJ kWh Andre tjenester 30 GJ kWh\n21 Fiskale afgifter på energi\nVed egne nationale mål mv. Fald i energiforbrug = X er tilstræbt Fald i produktion = Y er ikke tilstræbt Sats for husholdning = T Omkostningseffektiv differentiering af fiskal afgift på erhverv= Sats for erhverv = X/(X+Y) * T\n22 Konklusion Ægte miljøafgifter (SO2, NOx, klimagasser)\nSats på udledninger lig skade for danske interesser dog mindst det der skal til for at opfylde internationale forpligtelser. Ingen undtagelser. VE mål kan begrunde energiafgifter herudover – de 15 kr./GJ brændsel = ca. 5,4 øre/kWh el, der finansierer tilskud Fiskale afgifter på energi giver velfærdstab, hvis provenu føres tilbage med samme fordelingsvirkning. Kan give gevinst, hvis provenu anvendes til nedsættelse af skat i toppen Hvis særligt danske nationale mål, (energiforbrug skal falde) bliver omkostningerne mindst ved (fiskale) afgifter Eventuelt differentieringer til fordel for energiintensive, men mindre end de fleste forestiller sig\nDownload ppt "Afgifter på energi i erhverv. Otto Brøns-Petersen"


Ny app skal få flere kvinder op på cyklen\nDanske kvinder bevæger sig for lidt, og næsten en tredjedel af kvinder i alderen 40-59 år dyrker slet ikke motion. Det viser en ny undersøgelse fra Kræftens Bekæmpelse, som også afslører, at mange af kvinderne faktisk gerne vil bevæge sig mere. En ny app, Ta’ Cyklen, skal motivere kvinderne til at tage cyklen i hverdagen.\nTa’ Cyklen app’en er en digital cykelcoach, der er tilpasset den enkelte. App’en giver personlig vejledning, overblik, gode råd og opmuntring til cykling på de korte ture i hverdagen. Den anerkender de små sejre og giver et ekstra skub, når der er behov for det. Foto: Kræftens Bekæmpelse\nMotion og sund livsstil kan forebygge en række forskellige sygdomme, blandt andet diabetes, hjertekarsygdom og flere former for kræft. Den nye undersøgelse af motionsvaner blandt 40-59 årige danske kvinder viser imidlertid, at hele 30 pct. af disse kvinder ikke dyrker nogen form for motion.\nOtte ud af ti af kvinderne slås med dårlig samvittighed over, at de ikke bevæger sig nok, og langt de fleste vil gerne – og efterspørger hjælp til at få mere motion, viser undersøgelsen.\nDerfor lancerer kampagnen Ta’ Cyklen Danmark nu en ny, motiverende motionsapp, Ta’ Cyklen, der skal få flere op på cyklen på de korte ture til eksempelvis arbejde, indkøb og fritidsaktiviteter.\nBag app’en står et partnerskab bestående af Kræftens Bekæmpelse, Hjerteforeningen og Diabetesforeningen, en række kommuner samt andre partnere, der gerne vil have mere cykling og bevægelse i hverdagen.\n- Vi ved, at det går den forkerte vej med kvinders motionsvaner, og når vi spørger kvinderne selv, vil to tredjedele gerne dyrke mere motion. De daglige korte cykelture er en nem måde at få mere bevægelse ind i hverdagen på, siger Gitte Laub Hansen, der er projektchef for Fysisk Aktivitet og Kost i Kræftens Bekæmpelse.\n- Vores undersøgelse viser, at kvinderne ønsker et lille skub i den rigtige retning. Eksempelvis angiver knap halvdelen af kvinderne, at de ville dyrke mere motion, hvis de havde en personlig træner. Det er netop tanken med den nye app, siger Gitte Laub Hansen.\nEn personlig cykelcoach\nTa’ Cyklen app’en er en digital cykelcoach, der er tilpasset den enkelte. App’en giver personlig vejledning, overblik, gode råd og opmuntring til cykling på de korte ture i hverdagen. Den anerkender de små sejre og giver et ekstra skub, når der er behov for det. Ta’ Cyklen adskiller sig dermed fra eksisterende motionsapps, der primært koncentrerer sig om tracking af træning.\n- Med app’en kan man få en personlig cykelcoach, der tilpasses den enkeltes behov, muligheder og ønsker, og som kan motivere til en mere aktiv hverdag, siger Gitte Laub Hansen og henviser til, at der ikke skal ret meget til for, at kvinderne kan opleve sundhedssejre i hverdagen.\nTa’ Cyklen registrerer cykelture automatisk og er desuden den første motionsapp på markedet, der tilpasser indholdet til den enkelte bruger. App’en er gratis og kan downloades i App Store og Google Play fra den 18. april 2016.\n30 pct. af kvinderne mellem 40-59 år dyrker ingen motion\n67 pct. vil gerne dyrke mere motion, end de gør nu\n81 pct. har ind i mellem eller ofte dårlig samvittighed over ikke at dyrke nok motion\n47 pct. ville dyrke mere motion, hvis de havde en personlig træner\n58 pct. er i nogen, høj eller meget høj grad bekymrede for deres helbred, mens 67 procent er mere bekymrede nu end for ti år siden\n69 pct. cykler ikke i hverdagen.\nUndersøgelsen er gennemført af analyseinstituttet YouGov på vegne af Kræftens Bekæmpelse i perioden 18.-23. marts 2016. Der er i alt gennemført 1006 CAWI-interview med kvinder i alderen 40-59 år.\nOm Ta' Cyklen app'en\nTa’ Cyklen er en personlig cykelcoach til alle, der gerne vil cykle mere i hverdagen, f.eks. til arbejde, indkøb og fritidsaktiviteter\nTa’ Cyklen guider brugeren med skræddersyede, motiverende beskeder, videoer og tips\nTa’ Cyklen registrerer cykelture automatisk\nTa’ Cyklen bygger på psykologiske teorier inden for adfærdsforandring og erfaring fra rygestopkampagner\nApp’en er udviklet som del af kampagnen Ta’ Cyklen Danmark, der er et nationalt cykelprojekt, der skal få danskerne til at tage cyklen på de korte ture\nTa’ Cyklen Danmark er et partnerskab mellem Kræftens Bekæmpelse, Hjerteforeningen Diabetesforeningen, Aarhus, Middelfart, Odense og Frederiksberg kommuner samt en række øvrige aktører (DTU Transport, Cyklistforbundet, DSB og Movia)\nTa’ Cyklen Danmark støttes af Nordea-fonden og Vejdirektoratet\nSidst ændret: 18.04.2016\nAf Iben Sommer


Hjertet viser vej | Djøfbladet\nHan bliver kaldt Mr. Ledelse. Og netop på grund af mange års erfaring og viden på området er Steen Hildebrandt ligeglad, hvis andre ryster på hovedet, når han skubber de gængse ledelsesmodeller og managementbegreber til side.\nDer står en lænestol i lyst læder ved vinduet i Steen Hildebrandts stue i herskabslejligheden midt i Århus. Som så ofte før sidder Steen Hildebrandt lige nu i stolen - det er her, han tænker allerbedst, og det er her, han hviler bedst. Det er her, under PH-standerlampens skær, han læser. Og han læser meget. Der er bogreoler fra gulv til loft i alle tre stuer. Her er vel omkring 8.000 bøger, mener Steen Hildebrandt. Der ligger også to store stakke bøger på bordet ved siden af ham. I bunken nærmest stolen er det overordnede tema karma og spiritualitet. Det er her, ved vinduet blandt bøgerne, han sidder hver morgen klokken fire og mediterer eller bare lader tankerne flyde. Og det er her, han snupper en power nap et par gange i løbet af dagen.\nDet er nærmest, som om han er et med den stol - den sortklædte mand mod det lyse læder. Steen Hildebrandt er altid klædt i sort. Det er noget, der bare skete for en ti år siden, siger han - stille og roligt er garderoben blevet skiftet ud, så alt stort set er sort nu.\nDet er ellers ikke, fordi der er noget bedemandsagtigt over ham - tværtimod virker han meget levende, mens han sidder der og gestikulerer med armene og pludselig svinger det ene ben over armlænet og lader det hænge og dingle lidt, til han igen sætter sig tilbage i stolen og lukker øjnene. Det virker, som om det er den måde, han bedst fanger de særlige tanker på. Dem, der har direkte forbindelse til hans hjerte. For selvom Mr. Ledelse, som professor Steen Hildebrandt også bliver kaldt, har skrevet et hav af bøger, kronikker og artikler om ledelse og ledelsesteorier, er teorierne skubbet i baggrunden til fordel for hans egen teori, der er groet frem gennem mange års erfaring og tanker. Ledelse skal foregå med hjertet, for adskillelsen mellem hjerne og hjerte, som vores samfund ifølge Steen Hildebrandt bygger på, er en fatal fejltagelse, mener han.\nOverbevisningen kommer fra den samme mand, hvis første elever på handelshøjskolen engang i slutningen af 60'erne betegnede som en hård banan.\nHan kigger først lidt uforstående, da han bliver mødt med den påstand. Men jo, der er jo nok alligevel noget om snakken, mener han. Dengang underviste han i økonomi, fulgte slavisk lærebøgerne, der var skåret over den læst, der hedder formler, profit og to streger under det hele. "Kølig rationel," kalder han selv sin tilgang til stoffet og til formidlingen dengang - i dag er det i høj grad hjertet og intuitionen, han bruger som vejviser. Det vender vi tilbage til lidt senere, men der er noget, der tyder på, at det nok slet ikke er nogen tosset vej, han har bevæget sig ind på. I hvert fald blev han i juni måned for sjette gang udråbt til årets underviser på Handelshøjskolens MBA. "Han gør undervisningen nærværende ved at invitere til interessante og relevante diskussioner, der foregår i øjenhøjde," lyder en af begrundelserne for valget af Steen Hildebrandt som årets underviser.\nEn fremtidssikret mand\nHans egen forklaring på de studerendes anerkendelse af hans undervisning er, at han tager dem alvorligt og lytter meget til dem. Og så ikke mindst den lille detalje at han altid er forberedt. Og det gælder både undervisning, foredrag, konferencer og kurser - intet kører bare på rutinen, og han bliver selv ved med at lære, siger han. Hans kollega fra Handelshøjskolen i Århus, professor Anders Drejer, kalder Steen Hildebrandt en fremtidssikret akademiker på grund af hans kommunikative evner.\n"Mange i den akademiske verden lytter helst til sig selv, men Steen lytter i høj grad til andre. Han noterer altid på sin blok og finder essensen i det, der bliver sagt. Han er en meget tænksom mand," siger Anders Drejer.\nMindst en gang om ugen sidder Steen Hildebrandt om morgenen på cafe Emmerys i Guldsmedegade i Århus og lytter. Der er så mange, der gerne vil låne hans ører, og der er så mange, der gerne vil høre hans mening. Det kan være tidligere studerende, der gerne vil starte egen virksomhed, eller det kan være én, der gerne vil skrive en bog. Og Steen Hildebrandt stiller glad og gerne op, for, som han siger, det giver ham selv en masse inspiration og input.\nEn lyttende mand\nSteen Hildebrandts søn, Martin Hilde-brandt, der er direktør for Cafe Europa i København og partner i et kafferisteri, synes også, at faderen er en helt unik lytter og i det hele taget meget hjælpsom.\n"Mange af mine venner har altid nydt at komme i vores hjem, fordi min far har taget sig tid til at tage nogle dybe og fine samtaler med dem. Når jeg i dag møder nogle af mine gamle venner, som jeg ikke har set længe, siger de altid: 'Hils din far mange gange'. Han vil fandeme andre mennesker det godt," lyder det fra Martin Hildebrandt.\nHan har ofte selv haft følelsen af, at han måske ikke lige passede ind i billedet som professorsøn. Men det er i hvert fald ikke faderen, der har forsøgt at presse ham ind i den ramme.\n"Jeg har aldrig følt, at der var noget, jeg skulle og burde i forhold til ham. Han har altid accepteret og respekteret mig, som jeg er," siger Martin Hildebrandt.\nHan fortæller om dengang, han var 16 år, og de boede i Ringkøbing i Vestjylland, og han kom og fortalte, at han og en kammerat havde planer om at starte et mobilt diskotek.\nSteen Hildebrandt bakkede dem 100 procent op, og da de ikke havde kørekort, lovede han også at hente og bringe dem og deres grej. Så når de stod klokken tre om natten i en eller anden større eller mindre vestjysk provinsby, ringede de bare efter Steen Hildebrandt.\nEn mand med hjerte\nMen selvom Steen Hildebrandt nyder og bliver beriget og inspireret af at være sammen med andre mennesker, er roen og den stille fordybelse også afgørende for ham.\nHans dag slutter senest klokken 23 om aftenen, og den starter som sagt igen hver morgen klokken fire - han elsker den ro, der er i de tidligste morgentimer. Og det er også her, han er allermest produktiv. Men inden han sætter sig bag pc'en og skriver mails, skriver et nyt kapitel i den eller de bøger han arbejder på lige i øjeblikket (Steen Hildebrandt har skrevet, været medforfatter eller bidraget til omkring 200 bøger, red.), eller om han går i gang med en kronik, så snupper han først lige en stille stund i lænestolen ved vinduet, hvor han lader tankerne flyde. Steen Hildebrandt har mediteret i 25-30 år. Og uanset om han er ude eller hjemme, om han sidder i toget eller må køre ind til siden, når han kører i sin bil, skal han helst have en stille stund, hvor han lukker øjnene en halv time et par gange om dagen.\nI skrivende stund er Steen Hildebrandt i Japan sammen med blandt andet Christian Stadil, direktør for Hummel og erklæret buddhist, og journalist Trine Beckett. De arbejder på en bog om spirituel ledelse eller karmaledelse. De skal blandt andet tale med munke, der fungerer som mentorer for store erhvervsledere, og med direktører, der har et bevidst fokus på karma. Karma og virksomhedsledelse - hvordan er det lige, det hænger sammen? Det er noget med, at alt, hvad vi gør, har en konsekvens for os selv, for vores virksomhed og omverdenen i det hele taget, og at alt, hvad man i en virksomhed foretager sig, kommer tilbage til en, siger Steen Hildebrandt.\nMen hvad er det med alt det her karma og spiritualitet, og hvad er det, Steen Hildebrandt taler om, når han siger, at fremtidens ledelse handler om at følge sit hjerte og bruge sin intuition?\n"Jeg tror, min egen styrke er, at jeg orienterer mig ud fra mit hjerte og min intuition. Nogle vil nok anse mig som lidt flippet, når jeg siger noget, der bygger på intuition, og man bliver måske også en anelse mere sårbar, når man har sine følelser i spil. Men når nu jeg har et stempel som professor, har jeg også en legitimitet til at tale om ledelse, og det betyder, at det er nemmere for mig at tale om intuition og stadig få lydhørhed. Og den visdom, vi har i hjertet, er vi altså nødt til at få ført ind på ledelsesbanen," siger Steen Hildebrandt.\nEn spirituel mand\nMen hvad skete der, da han langsomt skiftede managementbegreberne ud med 'Følg dit hjerte, og brug din intuition'?\n"Man bliver klogere med alderen. Får mere overblik, mere indsigt og mere udsyn. Som helt ung kan det være svært at se alle perspektiverne og konsekvenserne," siger Steen Hildebrandt.\nDet var noget, der begyndte at tage form op gennem 70'erne og 80'erne, hvor Steen Hildebrandt siger, at han i virkeligheden uformelt gennemførte et psykologisk studium. Han var meget optaget af, hvad der skete med mennesket under forskellige påvirkninger. Det var også i den periode, han mødte dr. phil. Jes Bertelsen - stifteren af Vækstcentret i Nørre Snede, der ifølge stedets hjemmeside er et center for bevidsthedstræning og rammen om et spirituelt fællesskab.\n"Jes Bertelsen har betydet rigtig meget for mig, for min tro, viden og forståelse for mennesket og ledelse," siger Steen Hildebrandt.\nMen hvad det egentlig er han kan ham Jes Bertelsen er lidt diffust for nærværende skribent. Ifølge Steen Hildebrandt er han meget optaget af vores opfattelse af, hvad et menneske er - er vi bare kød og blod, eller findes der en spirituel dimension? Både Jes Bertelsen og Steen Hildebrandt tror på det sidste.\nForfatteren Peter Høeg har også i mange år opfattet Jes Bertelsen som sin spirituelle læremester, og det kom der en del presse ud af i forbindelse med, at han udgav sin seneste bog 'Den stille pige'. Nogle taler om religion, andre om new age i forbindelse med Vækstcentret og Jes Bertelsen. Er Steen Hildebrandt ikke bange for, at folk skal ryste på hovedet af ham?\n"Jeg har aldrig lagt skjul på, at jeg opfatter Jes Bertelsen som en lærer, men samtidig er det heller ikke noget, jeg taler særlig meget om. Jeg er jo klar over, at jeg løber en risiko for at blive opfattet som en nyreligiøs discipel, der bliver hjernevasket af en guru. Men omvendt - det, jeg tror på, vil jeg også stå ved offentligt. Men jeg er ikke nogen vækkelsesprædikant, og jeg vil ikke pådutte andre en bestemt opfattelse. Jeg har bare et ønske om at være ærlig omkring, hvad jeg står for," siger Steen Hildebrandt.\nEn arbejdsom mand\nHan er et tænksomt, men også et ekstremt produktivt menneske. Steen Hildebrandt er allestedsnærværende. Hans forfatterskab fylder allerede flere hyldemeter. Han er fagbogsredaktør på dagbladet Børsen, han skriver kronikker, han underviser, forsker og holder foredrag, og så er han en af journalisternes yndlingskilder, når det gælder ledelse. Han vender så vidt muligt altid hurtigt tilbage, når journalister forsøger at få en kommentar fra ham, for han er meget bevidst om at kommunikere sin viden ud. Det kan være svært at forstå, hvordan én mand kan overkomme så meget. Men noget, der kan gøre Steen Hildebrandt ked af det, er, når nogle spørger ham, om han har andre til at skrive sine bøger eller kronikker for sig - det har han ikke, understreger han. Og hvis nogle kommer med de påstande, er det bare fordi, de er misundelige, siger hans kollega Anders Drejer.\n"Jeg kender mange, der gerne vil være i Steens position, men så kan de bare skrive kronikker selv. Problemet er bare, at kronikkerne skal være så gode, at de også bliver bragt. Det er Steens."\nAnders Drejer afviser også, at Steen Hildebrandt tænker så meget i kommunikation, at journalister kan få en kommentar fra ham om stort set hvad som helst.\n"Tværtimod. Det er han et alt for pænt menneske til. Jeg har i flere sammenhænge oplevet, at han siger: 'Det ved jeg for meget om', eller 'Det ved jeg ikke noget om, så det kan jeg ikke udtale mig om'. Og alt det, han ikke har lyst til at udtale sig om, sender han videre til mig," siger Anders Drejer med et grin.\nMen hvordan overkommer Steen Hildebrandt det alt sammen? Han virker jo ikke stresset - manden, der stille og roligt time efter time sidder der i stolen og svarer på alt, hvad han bliver spurgt om med et stort nærvær, Beethoven som lydtapet og jævnligt akkompagneret med bip fra computeren, der vidner om, at der er landet endnu en e-mail i hans indbakke.\n"Jeg er simpelthen på den grønne gren - jeg brænder for det, jeg laver. Der er ikke ret meget, der trækker negativt på kontoen, tværtimod føler jeg, at jeg hele tiden bliver belønnet," siger Steen Hildebrandt.\nLangt langt de fleste dage er gode dage, kan han konstatere, når han lægger hovedet på puden om aftenen.\n"Jeg er typisk tilpas og glad, når dagen er slut. Jeg kan godt være træt både mentalt og fysisk, men jeg er ikke kørt ned. Inden jeg går til ro, forsøger jeg at kalde billeder af dagen frem - de mennesker, jeg har mødt, de specielle sætninger, der er blevet sagt, og de følelser, jeg har haft. Jeg tror, det er mentalhygiejnisk sundt at tænke over det, man har fået fyldt på, i stedet for bevidstløs at fare videre hele tiden."


Akutbil i Rudkøbing bemandes med paramediciner\nRegion Syddanmark holder tirsdag 9. februar en officiel indvielse, hvor man fejrer, at akutbilen i Rudkøbing er blevet bemandet med en paramediciner. Indvielsen er et led i Region Syddanmarks plan om bl.a. at sende flere akutbiler og lægebiler på vejene.\nPlanen blev skudt i gang i september måned sidste år med flere indvielser af ambulanceberedskaber, læge- og akutbiler forskellige steder i regionen. I januar måned fortsatte oprustningen i Grindsted og Rødding, hvor der blev indsat to akutbiler og i Kolding fik man en døgndækket lægebil med direkte tilknytning til sygehuset.\nRegionsrådsformand Carl Holst (V) vil være tilstede og markere indvielsen i Rudkøbing. Ligeledes deltager regionsrådsmedlem og formand for udvalget vedrørende den præhospitale indsats, Thyge Nielsen (V).\nRegionsdirektør Erik Møberg fra Falck fortæller om akut- og lægebilerne og om samarbejdet med Region Syddanmark.\nIndvielsen finder sted: Tirsdag 9. februar kl. 11.00-12.00.\nAdressen er Falck-stationen, Reberbanen 41, 5900 Rudkøbing.\n1. september 2009 trådte en ny aftale i kraft mellem Region Syddanmark og Falck. Aftalen betyder, at Falck er operatør på al ambulancekørsel og liggende transport. Falck driver også Region Syddanmarks nye vagtcentral i Odense.\nFlere lægebiler, akutbiler og ambulancer, den såkaldte præhospitale indsats, skal sikre bedre behandling på skadesstedet overalt i Region Syddanmark. De første minutter efter en ulykke kan nemlig være afgørende for, hvordan man klarer sig.\nEn akutbil er bemandet med en såkaldt paramediciner. Det er en specialuddannet redder. En lægebil er bemandet med speciallæger. Ambulancen henter den syge og bringer hurtigt den syge til nærmeste relevante sygehus.


Den virkelige betydning bag mere end min hjemby af Morgan Wallen - Danish.news24viral\nHome Music Den virkelige betydning bag mere end min hjemby af Morgan Wallen\nDen virkelige betydning bag mere end min hjemby af Morgan Wallen\nCountrymusikssanger Morgan Wallen havde etableret sig som en stor spiller i branchen med sit debutalbum Chasin You, men hans andenårs indsats Dangerous: The Double Album cementerede sin status som countrymusikstjerne.\nForud for albumets udgivelse den 8. januar 2021 udgav Wallen et af de fremtrædende numre « More Than My Hometown » som single med en ledsagende musikvideo. Hitsangen steg op på hitlisterne og nettede sangeren sin fjerde lige Billboard nr. 1-sang, da sangen toppede Country Airplay Chart pr. CMT. Klippet blev skrevet af Wallen sammen med Michael Hardy, Ernest Keith Smith og Ryan Vojtesak og fortæller historien om en simpel lillebymand, der er revet mellem kærestens kærlighed og hans ønske om at blive i byen, han elsker.\n« Pige, vores mamas er bedste venner, og det samme er vi / hele byen rodfæstede os som hjemmelaget, » synger Wallen i åbningsteksten. Den kvindelige kærlighedsinteresse i sporet har ambitioner om at forgrene sig med sine « store drømmeposer » til storbyen.\nI koret gør Wallen det klart, at manden ville vælge sin by frem for sin pige. « Men skat, det kan være sidste gang, jeg får dig til at lægge dig / For jeg kan ikke elske dig mere end min hjemby, » synger han. Selvom betydningen måske synes klar på overfladen, er der faktisk en dybere betydning bag sangen for Wallen.\nMorgan Wallen deler, hvad sangen betyder for ham\nDen eksplicitte betydning bag « More Than My Hometown » gøres tydelig i teksterne og den populære musikvideo, men Morgan Wallen afslørede, at sangen betyder lidt mere for ham. I et interview med radiostationen KFDI, sagde Tennessee-indfødte, at han føler, at sangen fortæller historien om en person, der er tro mod sig selv, selvom det koster ægte kærlighed. « Det er en sang, der repræsenterer for mig … om ikke at ændre, hvem du er for nogen, selvom du måske virkelig elsker den person, » sagde countrystjernen.\nWallen mener, at sangen har « et par forskellige betydninger », men mener, at budskabet « at forblive tro mod den, du er » er den vigtigste. Han tilføjede også, at han ikke har nogen vrede med nogen ekser, « Jeg har ingen hårde følelser for nogen, der ikke er kompatibel med mig. »\nI juli 2020 havde sangeren « This Bar » en søn, Indigo, med sin tidligere kæreste KT Smith, som dækket af Mennesker. Parret blev brudt op, da Indigo blev undfanget, men de tilbragte stadig tid sammen. Før sangeren havde et barn med Smith, havde han forestillet sig at starte en familie sammen med en kone. « Jeg ville have en familie som mine forældre. Mine forældre er stadig sammen, ved du, » fortalte han publikationen. Wallen sagde, at han er glad for at opdrage sit barn « sammen med en, jeg holder af. » Denne sanger ved førstehånds, at ting ikke altid går som planlagt, men at det er vigtigt at være tro mod sig selv.


De ubesvarede spørgsmål i Blekingegade | Information\nNøglen til Blekingegade. En forulykket bil syd for Birkerød den 2. maj 1989 indeholdt det afgørende spor, som førte politiet til lejligheden i Blekingegade. Hvordan kunne banden virke så længe, selvom de havde været under intens overvågning i årevis.\nMorten H. Larsen\nVar det Jan Weimann eller nu afdøde Niels Jørgensen, der med et oversavet jagtgevær skød og dæbte politibetjent Jesper Egtved Hansen i Købmagergade tidligt om morgenen den 3. november 1988?\nDet er et af mange spørgsmål i sagen om Blekingegadebanden, der stadig savner svar. I starten mente forfatter og journalist Peter Øvig Knudsen ikke, at netop det spørgsmål var særligt interessant. Det var jo ikke noget, han kunne komme frem til svaret på. Men efter at have turet landet rundt og holdt foredrag om sine bøger, har han været nødt til at revidere sin opfattelse:\n"Jeg kan mærke, at netop spørgsmålet om drabsmandens identitet optager mange. Det virker simpelthen oprørende på borgerne, at man kan skyde en betjent, uden at nogen bliver dømt for drabet, mens en lille kreds af personer dækker over hinanden og ikke tager ansvar," siger Peter Øvig Knudsen, der mener, at det skæbnesvangre skud "nærmest er blevet et samfundsanliggende."\n- Så nu synes du også, at det er vigtigt?\n"De pårørende har i hvert fald ikke mulighed for at komme til ro om sagen, så længe der dækkes over drabsmanden. Men jeg kan mærke ude i foredragssalene, at mange mennesker anskuer det som et anslag mod den demokratiske samfundsorden, og derfor er det vigtigt for dem" tilføjer han.\n- Tror du på, at Bo Weymann ikke ved, om det var hans storebror Jan, der skød?\n"Jeg er mest tilbøjelig til at tro, at Bo ikke ved det, selv om det kan være svært at forstå, at han ikke skulle have spurgt sin bror. Men når han ikke spørger, er han selvfølgelig også fri for eventuelt at vide, at hans storebror er drabsmanden," siger Peter Øvig Knudsen og peger på, at ansvaret for, at sandheden kommer for en dag, "nu hviler tungt på Jan Weimanns skuldre, da Niels Jørgensen er død."\nDrabsmandens identitet er ifølge Peter Øvig Knudsen ikke det eneste, offentligheden stadig mangler oplysning om fra bandens side:\n"Tre af bandens medlemmer har i en lang artikel for nylig forklaret indgående om deres motiver bag de kriminelle handlinger. Men de mangler stadig at forholde sig til konsekvenserne af deres forbrydelser, lige fra den lille pige, der blev bundet og tapet fast til en radiator i en kælder over forskellige bank- og postfunktionærer, der er blevet overmandet til den sikkerhedsvagt i Daells Varehus, som blev slået, så han fik kraniebrud. Alle disse personer bærer den dag i dag psykiske eller fysiske mén efter at have været i nærkontakt med banden."\nSå længe bandens medlemmer ikke hver især tager ansvar for deres handlinger, kan der ikke blive tale om nogen forsoning, mener Peter Øvig Knudsen med henvisning til erfaringerne fra bl.a. den sydafrikanske Sandhedskommission.\nOg så er der PET-sporet\nPå myndighedssiden er der ligeledes en række spørgsmål, som offentligheden mangler at få noget at vide om:\n"Det vigtigste er selvfølgelig et svar på, hvordan PET kunne vide så meget om banden undervejs uden at gribe ind, feks. ved at give kriminalpolitiet et fyldigt referat af deres viden."\nDet er især den såkaldte Lobeliavej-episode i juni 1986, Peter Øvig Knudsen tænker på: "Niels Jørgensen bliver anholdt efter et mislykket biltyveri på Lobeliavej, hvor han har særdeles professionelt tyveværktøj, radioudstyr og falsk identitetskort. Her bliver PET klar over, at banden råder over en illegal organisation med falske identiteter og dæklejligheder. Samtidig bliver PET via telefonaflytning også klar over, at banden stadig har tæt kontakt til PFLP's operative ledelse. Men PET meddeler ikke til kriminalpolitiet, at man overvåger en kriminel bande med forbindelser til en international terrororganisation. Heller ikke da kriminalpolitiet efter røveriet mod Daells Varehus direkte spørger, om PET har nogen i kikkerten."\n- Hvorfor gør PET ikke det?\n"Jeg har diskuteret det med chefpolitiinspektør Per Larsen, som dengang var operativ chef i PET. Hans standardforklaring er, at man godt nok havde nogle brikker, men at man ikke havde samlet dem."\n- Tror du på den forklaring?\n"Den ene mulighed er, at den manglende kommunikation er et eksempel på katastrofal inkompetance i PET. Det burde i sig selv kunne kalde på undersøgelse og selvransagelse, hvis hans svar er rigtigt. Den anden mulighed er, at PET har haft sine grunde til ikke at fortælle, hvad de vidste."\n- Og hvad skulle det så være?\n"Én grund kunne være, at der var en kraftig rivalisering mellem PET og det almindelige politi. En anden grund kunne være hensynet til andre landes efterretningstjenester, dvs. det israelske Mossad."\n... og Mossad-sporet\nDermed har Peter Øvig Knudsen taget fat på endnu et af de ubesvarede spørgsmål på myndighedssiden.\n"Hvor meget har Mossad haft at gøre med overvågningen af banden fra slutningen af 1970'erne?"\n"Man har længe vidst, at der var en 'tolk' fra Mossad ansat i PET's hovedkvarter. Men nu ved vi, at samarbejdet også har haft en mere vidtgående karakter end bare translatøropgaver. Således var det Mossad, der installerede rumaflytning i en af bandens dæklejligheder, nemlig den i Arresøgade."\n"Offentligheden må have krav på at få at vide, hvor tæt det samarbejde har været. Hvor stor indflydelse har Mossad haft på PET's beslutning om at overvåge og overvåge, men ikke at gribe ind eller kommunikere viden eller mistanker videre til det almindelige politi? I hvert fald har Mossad ikke haft interesse i, at Blekingegadebanden kom bag lås og slå, fordi man gennem overvågningen havde en slags hul igennem til PFLP-chefen Marwan El-Fahoum."\n- Tror du, at PET-Kommissionen vil løfte sløret for den slags?\n"Samarbejde med andre landes efterretningstjenester er noget af det mest følsomme i den branche. Men offentligheden har efter min opfattelse krav på et svar."\nEn tidligere chef i PET har efter udgivelsen af bøgerne fortalt Peter Øvig Knudsen, at samarbejdet mellem PET og Mossads europæiske hovedkvarter i Paris netop om Blekingegadebanden var ganske tæt.\n"Det gør det vigtigt at få oplyst, hvor meget PET har lænet sig op af Mossads alt andet end uvildige rådgivning i den her sag."\nStraks efter Købmagergaderøveriet i november 1988 iværksatte PET en overvågning og aflytning af bandens medlemmer. En af dem, der blev overvåget, var Peter Døllner, selv om han havde forladt banden mere end tre år tidligere.\n- Det tyder ikke på, at PET havde en særlig omfattende viden?\n"Det kan jeg ikke forklare. Det er vel svært at konstatere, om en person er holdt op med at være aktiv. Hvordan skulle man kunne det? Overvågningen førte jo, så vidt vi ved, aldrig til, at PET kom på sporet af konstateret kriminalitet."\n... og det justitsministerielle spor\nEndnu et ubesvaret spørgsmål er, hvorfor Justitsministeriet ikke fulgte Lyngby Politis ønske om hjælp til efterforskningen af Lyngby-røveriet i marts 1983.\n"Resultatet af røveriet var rekordstort, og kort efter dukkede to palæstinensere op i Paris med seks millioner danske kroner. Men Justitsministeriet ønskede ikke at hjælpe Lyngby Politi med at rejse krav over for franskmændene om at få udleveret de to palæstinensere eller pengene. Hvorfor traf Justitsministeriet beslutningen om ikke at følge Lyngby Politis ønsker? Hvem i ministeriet traf beslutningen? Var eventuelt andre ministre i Schlüter-regeringen orienteret om beslutningen, og havde de i givet fald godkendt den?"\n"Min teori er, at ministeriet traf den beslutning for at undgå, at to højtrangerende PFLP-terrorister kom til at sidde i fængslet i Danmark og på den måde måske udgøre et nyt selvstændigt mål for befrielsesaktioner eller terrorhandlinger. Men det er kun min gisning. Igen synes jeg, at befolkningen og offentligheden må have mulighed for at diskutere, om det i givet fald var en klog og rimelig beslutning."\n- Kunne drabet i Købmagergade være undgået, hvis Lyngby-røveriet var blevet opklaret?\n"Der er mange hvis'er på spil her. Lyngby Politi mener selv, at de havde haft bedre muligheder for at opklare røveriet, hvis de havde fået udleveret pengene og de to palæstinensere. Bo Weymann har sagt, at hvis bare ét af bandemedlemmerne havde været indkaldt til afhøring, så havde det været nok til, at banden som sådan havde stoppet deres røverier. Hvis og hvis ... så var Jesper Egtved Hansen ikke blevet skudt. Nu kom bandemedlemmerne ikke til afhøring, og derfor fortsatte banden i lang tid i troen på, at politiet dels var dumme, dels ikke anede spor om dem."\nBo WeymannPer LarsenPeter Øvig Knudsen\n20. marts, 2009 - 16:37\nDet er et mærkværdigt samfund vi lever i.\nInteressen for hvem der dræbte den unge betjent for 20 år siden interesserer åbenbart mange. Og det virker som om man næsten ikke må sige andet.\nDer er næsten 'de fakto' censur over for at sige andet. Hvis man siger andet så sympatiserer man nok med Blekingegadebanden og deres metoder, er tesen..\nMen vi har da vist nok ytringsfrihed. Som bekendt.\nFor lidt siden læste jeg om et tyveri begået af en enægget tvilling. Han kunne ikke anklages da man ikke ved om det er 'ham' eller hans enæggede tvilling der begik tyveriet.\nFor nylig var der et bestialsk mord i Vejle hvor en mand drøbte sin tidligere samlever med en kølle, så blodet flød. Hans straf blev ikke anket fordi anklagemyndigheden afsendte anken til den forkerte adresse.\nDer er adskillige uopklarede mord på sagesløse personer. Mord som man må mene er begået af folk som er i stand til at begå mord igen. Men som ikke er opklaret.\nI modsætning til Blekingegadebanden. Vi ved hvem, der havde ansvaret, og sandsynligheden for gentagelser er mindre end at blive ramt af en mursten i hovedet.\nI det hele taget synes det bevist at dødsfaldet var et uheld, - et uheld der dog kan siges at være lidt mindre uheld end et 'uagtsomt manddrab' på basis af en trafikforseelse. Trods alt havde banden jo et oversavet jagtgevær med, men samtidig er det jo definitivt bevist at skuddet var et advarselsskud, hvoraf jo uheldigvist et enkelt hagl ud af 12 ramte betjenten, og, - som et uheld igen, ramte ham i øjet, hvilket han , - som et uheld igen, døde af.\nOg skuddet blev affyret i panik da jo politiet havde skudt ind i varevognen og ramt ryglænet i chaufførsiden (hvor Carsten Nielsen sad).\nAt derfor skuddet blev affyret som et panikagigt advarselsskud (og altså ikke med forsæt) er udenfor enhver tvivl.\nAltså: Vi kender alle omstændigheder, vi kender personerne og ved at de ikke er at betragte som andet end politiske fanatikere. De er ikke afstumpede psykopater (i ordets kliniske betydning), de er intelligente, vidende og frem for alt ekstremt offentligt bevågne. Vi ved hvad de laver og hvem de er.\nI modsætning til afstumpede psykopater (igen i klinisk betydning). Interessen for at opklare andre uopklarede mord, begået af formodede psykopater, som derfor kan begå mord igen er tilsyneladende ligegyldig.\nMen interessen for at vide hvem af to i Blekingegadebanden, den ene er jo nu død, der trykkede på aftrækkeren for 20 år siden, i et dødsfald, der var et tragisk uheld, er tilsyneladende ubegrænset.\nMærkværdigt, synes jeg. Også menneskeligt. Jesper Egtved vil fortsat være død. Og han døde ikke forgæves. Sagen blev opklaret, og har lært alle noget.\nEr det et hævnmotiv der ligger bag? Eller forklar mig hvad det er?\nHver dag bliver der dræbt et menneske i trafikken. Hvis man i bymæssig bebyggelse kører 60 km/t (altså mere end 50 km/t) og er løber et barn ud foran bilen og bliver dræbt, - hvor skyldig er man så. Og hvorfor er et drab om dagen i trafikken ligegyldigt? Herregud, der dør så mange, ikke?\nOg jeg (som måske den eneste i Danmark) har ikke noget behov for at vide hvem der trykkede på aftrækkeren.\nMen jeg ville da gerne gå med til at man kunne dømmes kollektivt for 'uagtsomt manddrab'. Selv om det er problematisk, rent juridisk. For det betyde jo at man let risikerer at blive dømt bare fordi man er på det forkerte sted på det forkerte tidspunkt.\nDet er jura som jeg mener må kunne bruges i forbindelse med rockere eller lignende sager. sager der burde have langt højere bevågenhed end dette 20 år gamle dødsfald.\nDe øvrige ting i artiklen er langt mere interessante end dette dødsfald.\nDanmark lider et krimitraume. Nemlig at den endelige morder skal findes, - lige som i en krimi.\nAt der er idømt og udstået straffe for grundlæggende forbrydelser, - at de skyldige formentlig er 100% 'kureret' for at lave gentagelser, og vi derfor er sikre på der ikke sker flere dødsfald, er tilsyneladende ligegyldigt.\nOg når der så er så mange andre meget mere spændende ting at bruge tid på.\n21. marts, 2009 - 00:27\nHvordan er det lige du ser det "uigenkaldeligt bevist" at det dræbende skud kun var et varselsskud?? Er det de impliceredes vidneudsagn? (og i så fald er det jo ikke et bevis men et partsindlæg...)\nFakta er at Jesper blev dræbt af et skud fra en af bandemedlemmernes våben. Hvis man vil skyde varselssskud, så skyder man i en retning hvor man er sikker på at ingen bliver ramt, typisk op i luften. Dette skete ikke her, for så havde skuddet ikke fået fatale følger. Igen fakta (eller bevis om du vil). Det kan godt være at banden reagerede i panik og følte sig truet på livet, men at man i panik eller frygt besvarer ilden ved at skyde igen, gør ikke skuddet til et varselsskud. Derfor er det stadig mord, og at du kalder det et uheld er apologetisk og må være direkte fornræmende over for de pårørende!\nOg så er det i øvrigt lige meget om du ellers sympatiserer med deres synspunkter og motivation eller ej!\n21. marts, 2009 - 10:11\nMit indlæg udtrykker generel undren over at dette dødsfalds manglende 'opklaring' kan fremkalde så megen pressehysteri. Men det var, - som jeg skrev, en forudsigelig reaktion at skulle blive beskyldt for partsindlæg. Omend lidt primitivt ikke?\nJeg prøver at sammenholde dette dødsfalds omstændigheder med andre uopklarede dødsfald.\nPåstanden har været at det støder nogens retsfølelse., at dette dødsfald kke er endeligt opklaret.\nJeg påstår så at dødsfaldet er endeligt opklaret Det var blekingegadebanden der dræbte Jespe Egtved Hansen under røveriet af Købmagergades postkontor. Surprise. Vi ved hvem personerne er og sandsynlighden for gentagelse er ikke til stede osv osv.\nDet bestialske mord i Vejle hvor en ankesag ikke kan gennemføres på grund af sløseri fra anklagemyndigheden osv. Retsfølelse??\nEnæggede tvillinger, der ikke kan dømmes osv.. Retsfølelse??\nNævn selv en række uopklarede mord fra historien, hvor det jeg kalder kliniske psykopater går fri. Blekingegadegruppen er ikke kliniske psykopater, tværtimod, - de er politiske fanatikere.\nHvad krænker retsfølelsen mest, hvorfor får dette 20 år gamle dødsfald så meget omtale.\nJeg antyder at det handler om noget andet end retsfølelse.\nDet er en slags krimitraume. Vi er så tæt på at vide hvem det er, at det interesserer os, - som ved læsning af en krimi, at få endeligt at vide om det var butleren eller tjeneren.\nRetsfølelse, - glem det.\nOg øvrigt, - ved at pumpe penge i den sæbeopera der nu udspller sig, mener jeg vi alle moralsk støtter den sag, som Blekingegadebanden gjorde. Uden de forbrydelser som banden gjorde ville der ikke være nogen film.\nTænk sig om banden kunne have finansieret oprørs eller terrorbevægelser med de millioner som alle andre nu scorer på deres historier.\nLovligt! Det må være hårdt og bittert at være Lauesen eller Weimann lige nu. Ikke at de skal ynkes. Men tænk sig alle de snyltere(!!) der scorer millioner på de gerninger som de har et menneskes liv på samvittigheden for.\nMåske støtter vi deres politiske teorier ved vores snylterstatsopførsel lige p.t.?\nDer er snævertsynet dobbeltmoral i denne historie. Hvad enten det handler om såkaldt retsfølelse eller såkaldt ansvar.\n(PS: Fakta omkring selve skuddet kan du læse om både i Øvigs bog og i Lausesen/Jan Weimann/N. Jørgensens kommentarer i Social Kritik, ud over et interview med Carsten Nielsen på www.dr.dk.\nOg jeg fremhæver at de øvrige ubesvarede spørgsmål i artiklen er langt mere interesante end om det var Jan Weimann eller afdøde Niels Jørgensen (eller en anden selvfølgelig), der trykkede på aftrækkeren. Ulyksaligvist uden at rette det oversavede jagtgevær op i luften. Kampen på liv og død var indtruffet med det skud der ramte chaufførsædet, hvor Carsten Nielsen jo sad. Det er det jeg mener med panikagtigt. Det korte af det lange er at blekingegadebanden notorisk, bevisligt ikke skød for at dræbe. Det siger dommen over dem, ud fra fakta heromkring)\n21. marts, 2009 - 12:09\nNoget andet er, at den indlysende grund til at de tilbageværende bandemedlemmer ikke vil afsløre, hvem der affyrede det fatale skud. Vedkommende kan risikere at blive dømt for det. I modsætning til langt de fleste forbrydelser, forældes mordsager ikke.\n"Jeg prøver at sammenholde dette dødsfalds omstændigheder med andre uopklarede dødsfald.\nPåstanden har været at det støder nogens retsfølelse., at dette dødsfald kke er endeligt opklaret."\nDu kan jo ikke sammenligne det med andre uopklarede mord. Når andre mord forbliver uopklarede, så er det jo som regel, fordi man ikke har nogen anelse om hvem morderen evt er . Her ved man jo godt, at det har været en af de fire der var med til røveriet.\n"Nævn selv en række uopklarede mord fra historien, hvor det jeg kalder kliniske psykopater går fri. Blekingegadegruppen er ikke kliniske psykopater, tværtimod, - de er politiske fanatikere."\nDer er jo faktisk noget lidt psykopatagtigt over det, når man dræber nogen og så bagefter ikke vedkender sig skylden, men prøver at tørre det af på, at det foregik i en større sags tjeneste.\n21. marts, 2009 - 20:21\n''Du kan jo ikke sammenligne det med andre uopklarede mord. Når andre mord forbliver uopklarede, så er det jo som regel, fordi man ikke har nogen anelse om hvem morderen evt er . ''\nJo, det kan jeg lige præcist sammenligne. Og det er lige præcist det jeg ønsker at gøre. For efter min mening er det da langt værre at have en psykopat gående frit omkring med risiko for flere drab, end at vi i blekingegadebandens tilfælde jo ganske præcist ved at det var dem der skød. Det konkrete navn er da fuldkommen ligegyldigt, når i øvrigt man har sikkerhed for at 'det ikke sker igen' og at dødsfaldet i øvrigt er opklaret. Vi ved at der ikke strejfer en syg psykopat eller lystmorder rundt. Eller en farlig kriminel.\n''Der er jo faktisk noget lidt psykopatagtigt over det, når man dræber nogen og så bagefter ikke vedkender sig skylden, men prøver at tørre det af på, at det foregik i en større sags tjeneste.''\nHer bruger du ordet psykopat i en helt anden betydning end jeg. En betydning jeg ikke er enig i.\nOg blekingegadebanden forsøger i øvrigt ikke at tørre dødsfaldet af i en større sags tjeneste iht Lauesen/Jan Weimann/Niels Jørgensens indlæg i Social Kritik. De vedkender sig dødsfaldet fuldt ud (det har de gjort siden de blev 'opdaget'). Men de ønsker ikke at røbe konkret hvem. Oprindeligt (angiveligt) fordi de ikke havde tillid tl et retfærdig rettergang i den medieopærksomhed der var.\nNår jeg ser på den dobbeltmoralske interesse der er for den konkrete person, så er jeg tilbøjelig til at give dem ret.\nMed dobbeltmoral mener jeg den manglende interesse der er for andre uopklarede dødsfald eller voldshandlinger.\nUd over den amindelige forældelse af en sag. Det er altså 20 år siden og det forekommer mig uforståeligt.\nOg interessen for dødsfaldet gør at det blokerer for at der er så mange andre meget mere spændende emner i blekingegadebandens gerninger.\n21. marts, 2009 - 20:57\nstor ros og mange tak for sublime og gennemreflekterede kommentarer.\n22. marts, 2009 - 01:14


Få undervisning af Jesper Ørberg - Skriv en besked og kom i gang med musikundervisning i dag!\nUnderviser i klaver, keyboard, pro tools, ableton live, komposition, musikproduktion\nSvarer normalt indenfor 3 t. og 34 min.\nOm Jesper Ø.\nJesper er uddannet på Dick Groove School Of Music, USA og efteruddannet på Rytmisk Musikkonservatorium. Derudover har Jesper en kandidatgrad i didaktik/musikpædagogik fra DPU, Aarhus universitet og en folkeskolelæreruddannelse. I øjeblikket er Jesper i gang med en uddannelse som kirkemusiker i orgelspil.\nJesper er aktiv rytmisk musiker, komponist og producer og har ca. 30 års undervisningserfaring i både klaver, komposition/produktion og som musiklærer i folkeskolen.\nJesper har altid haft en skabende tilgang til musik, hvilket også skinner igennem i hans undervisning. Han mener at undervisningen skal tage udgangspunkt i musikken som fænomen, det vil sige, det som musikken gør ved os og den viden om verden musikken afdækker for os.\nMusik er ikke kun en færdighed der kan læres gennem teknisk dygtighed og disciplin, men noget iboende i os alle. Alle mennesker er derfor musikalske, og kan lære at spille musik hvis udgangspunktet er rigtigt. Udgangspunktet for læring kan være meget forskelligt, og for Jesper er improvisation og kompositorisk skaben derfor vigtige elementer for at kunne tilpasse undervisningens form og indhold til den enkelte elev.\nUdover almindelig én til én undervisning tilbyder Jesper også videoundervisning i de tilfælde, hvor det kan være svært at finde en tid der passer begge parter. Det foregår ved at Jesper producerer en video om et specifikt problem som eleven gerne vil have svar på for at komme videre med sin øvning. Det kunne f.eks. være at eleven i en sammenspilssituation gerne vil have vejledning i, hvilken klaverrolle han/hun kan spille. Eleven sender så et link til det pågældende nummer og en lydfil fra sammenspilssituationen, hvor klaveret høres tydeligt. Jesper laver derefter en video med øveforslag til, hvordan eleven kan forbedre sit spil i den givne situation. Denne undervisningsform er dog ikke nogen erstatning for én til én undervisning, men kan være en hjælp til et specifikt problem i en travl hverdag.\nJesper underviser i klaver på alle niveauer.\nMålet for undervisningen er at skabe grobund for elevens kreative potentiale. Derfor ligger Jesper vægt på en skabende tilgang til undervisningen. Dette gælder også tekniske discipliner som nodelæsning, akkompagnement og rytmeøvelser.\nJesper tager gerne udgangspunkt i musik som eleven selv har en interesse i. Sammen med eleven graves der ned i musikken for at opdage, hvad det er der rammer eleven, og hvordan dette transformeres til klaverspil, som eleven kan mestre. Det kan måske være nogle få toner i melodien, en rytmisk figur eller en simpel baslinie. Et typisk eksempel er de første toner i “Für Elise”. Dette danner udgangspunkt for improvisationer, hvor eleven øver sig i rytmisk koordination, skalaopbygning m.v. Eleven er således med til at skabe klaverarrangementet, så det passer bedst til elevens niveau.\nIdeén er, at i stedet for at skulle spille “rigtigt” fra begyndelsen, opfordres eleven til gennem improvisation at forholde sig til, hvad det vil sige at spille “rigtigt”. Målet er ikke at eleven skal kunne reproducere et forlæg fuldstændig, men i stedet at eleven bliver i stand til at forholde sig refleksivt til musikken i forhold til personlig stil og formåen. Elevens interesse, deltagelse, engagement og fantasi bliver dermed styrende for undervisningens indhold og praksis. Det pædagogiske formål med dette er, at musikken og eleven åbner sig for hinanden for at skabe et rum af musikalitet og mening.\nHvis eleven har spillet klaver før, vil Jesper gerne høre et par eksempler for at tale om, hvilken retning undervisningen skal tage. Hvad skal der bygges videre på og hvad skal der tilføjes af nyt.\nHvis eleven ikke har spillet før, starter lektionen med at eleven bliver sat ind i klaverets opbygning og funktion. Dette sker gennem en kombination af eksperimenteren, undren og viden. Det er f.eks. ikke logisk at de lyse toner ligger til højre på klaviaturet og de dybe toner til venstre. Et andet spørgsmål er, hvorfor der er sorte og hvide tangenter?\nAnbefalinger af Jesper Ø.\nJesper er en utrolig tålmodig og forstående lærer, når man som jeg, starter på klaver i en ret voksen alder og er en elev, der sjældent øver sig, men gerne vil spille klaver som Mozart eller Elton John....... Vi har været igang i ca. 6 mdr - og Jesper afprøver tålmodigt forskellige undervisningsmetoder i håb om - og i troen på, at det vil lykkes :)\nKaren Nyholm Møller\nJesper er en fantastisk klaverlærer. Kompetent, kreativ, positiv og meget pædagogisk! Han tager udgangspunkt i dér, hvor jeg er - både i forhold til niveau og til ønsker. Og så er han en rigtigt god sparringspartner og pianist, når jeg har brug for idéer og akkompagnement til mine kompositioner. Jeg giver Jesper mine varmeste anbefalinger.\nJeg kan varmt anbefale Jesper som underviser i klaver. Min søn på 12 år, som aldrig før har spillet klaver, er blevet så glad for det og har lært utrolig meget på kort tid. Jesper har en stor forståelse for hvilken type musik en dreng på 12 kan lide at spille, og er ikke bange for at sætte ambitionsniveauet højt, på den gode og sjove måde. Jeg vil aldrig have troet at min søn frivilligt skulle øve sig herhjemme, men det gør han. Han glæder sig hver gang han skal spille hos Jesper. Venlig hilsen Charlotta Holm