Bekæmper regeringen den forkerte økonomiske krise? | Information\nStatsminister Helle Thorning-Schmidt ved åbningstalen i går på Socialdemokraternes kongress i Aalborg.\nDanmark er i økonomisk krise. Men hvilken krise? Hvad er egentlig problemet? Hvori består krisen, hvad skyldes den? Lige så bevidste, alle er om det første, lige så svært har de fleste ved at svare på det sidste. Det er heller ikke enkelt.\nRegeringen har stillet én diagnose og behandlet derefter. Men hvis diagnosen er forkert, kan behandlingen gøre patienten mere syg. Spørgsmålet er, om ikke hovedlinjen i regeringens politik det første år har virket imod hensigten.\n’Kickstarten’ af økonomien er ikke rigtig lykkedes. Det kan delvis skyldes, at man talt vælgernes krisebevidsthed op – for at få accept af upopulære indgreb. Det har bidraget til øget utryghed. Og skræmt livet så meget af forbrugerne, at det måske bremser mere, end kickstarten speeder op. I så fald bliver både ledighed og statsunderskud større og ikke mindre.\nDen økonomiske krise i Danmark kom ikke alene udefra. Alle er enige om, at det også er en dansk krise. Selvpåførte problemer. Men hvilke selvpåførte problemer?\nDer er tre diagnoser – eller hovedfortællinger. De er for så vidt alle sande – men hvilken er den overordnede historie, hvilken skal man behandle ud fra?\n- Den første fortælling er, at VK-regeringen førte en ’procyklisk’ økonomisk politik. Man trykkede på speederen under højkonjunkturen, hvor man burde have trykket på bremsen. Det er der enighed om. Men politisk har fortællingen den svaghed, at den ikke kan bruges ret meget fremadrettet.\n- Den anden krisefortælling handler om den tabte konkurrenceevne. Ifølge regeringsgrundlaget er det regeringens hovedfortælling. Fortællingen er også korrekt. Da krisen kom, blev man for alvor opmærksom på, at produktiviteten længe havde været i underkanten af udlandets, mens lønstigningerne havde været i overkanten. Ingen er uenige.\n- Den tredje fortælling er, at krisen er en finanskrise. Ikke blot en international, men også en dansk finanskrise. Der blev pustet nogle bobler op, som måtte briste til sidst. Stigningerne i de danske boligpriser fra 1995-2007 fik de amerikanske til at blegne. Nationalbanken har påvist, at afdragsfrie lån og flekslån bar en stor del af skylden for boligboblen.\nFinanskrisen omfatter også bankernes volumensyge – det blev næsten Iceland light, hvor bankerne på fire år oparbejdede et indlånsunderskud på 650 mia. kr. Det var let at finansiere på det internationale interbank-marked – indtil långiverne gik i sort.\nFortællingen om konkurrenceevnen er attraktiv af flere grunde. Det er noget, vi har prøvet tidligere. Det er ret klart, hvad der bør gøres. Og det adskiller sig ikke meget fra, hvad der allerede var i gang. Konkurrenceevnen skal genoprettes. Produktiviteten skal op – det matcher med regeringens ønske om at prioritere forskning og uddannelse. Og lønnen skal ned. Det gik fint med overenskomsterne, men må gerne få en tand mere. Øget arbejdsudbud er et fint middel. Det kan godt være, det på kort sigt øger arbejdsløsheden. Men større arbejdsløshed trykker lønnen og baner vejen for højere beskæftigelse.\nI begyndelsen talte alle om »når vi om få år mangler arbejdskraft«. Efterhånden er mange begyndt at sige ’hvis’. Men ud fra fortællingen om konkurrenceevnen gør det egentlig ingen forskel.\nLavere realløn kræver ubehagelige tilpasninger. Skal befolkningen acceptere dét, bør der mobiliseres en krisebevidsthed. Regeringen lagde hårdt ud med nytårstalerne 2012. Det ser ud til at have virket. Måske lidt for godt.\nHvis det nu er en finanskrise\nHvis finanskrisen er hovedproblemet, er strategien farlig. I forvejen vil alt og alle konsolidere sig. Bankerne strammer kreditten, så det bliver sværere at låne til investeringer eller boligkøb. Forbrugerne skruer ned for forbruget. Det er en uundgåelig effekt, når boligejernes friværdier halveres. Udfordringen er at undgå, at det bliver så meget, at væksten går i stå. Krisebevidstheden gør borgerne endnu mere utrygge, så de sparer endnu mere op. Regeringen har undgået, at forbrugerne gik helt i sort ved at frede boligskatterne. Frygten for boligskatter ser ud til at påvirke forbrugerne endnu mere end frygt for ledighed. Men mobilisering af krisebevidsthed har muligvis trykket mere på bremsen, end kickstarten har trykket på speederen.\nEn anden krise i 80’erne\nKrisebevidstheden var en hjælp til økonomien i 1980’erne, men er en pestilens i dag. Både den forrige og den nuværende regering har genbrugt af retorikken fra krisen i 1980’erne. Det er uheldigt, for krisen i dag er stik modsat dengang. Og med retorikken kan man ende med ikke bare at forføre vælgerne, men også sig selv.\nKonkurrenceevne eller ej – så er det en kendsgerning, at Danmark har det største overskud på betalingsbalancen nogensinde. Her ligner vi Sverige, Tyskland, Holland, Norge og Schweiz. I 1980’erne var problemet, at Danmark havde de største underskud på betalingsbalancen nogen sinde.\nI 1980’erne var både privatforbruget og det offentlige forbrug for højt. I dag er privatforbruget for lavt, fordi folk sparer op. I stedet for krisebevidsthed burde man nok have givet vælgerne tryghed for, at velfærden ikke ville blive alvorligt berørt. Ikke ’store reformer’. I værste fald en grønthøster. Det skræmmer ingen. En slags ’kontraktpolitik’. Omkostningen ved, at folk sparer for meget op, og at virksomhederne investerer for lidt, er lavere vækst og større statsunderskud. I 1980’erne var der ingen vej udenom at øge opsparingen. I dag er der det højeste private opsparingsoverskud nogensinde. Det smitter af på statsbudgettet. I 1980’erne var statsunderskuddet en del af problemet. I dag er det mere en effekt af problemet.\nDen forkerte krise?\nKonkurrenceevne eller ej – så går eksporten ikke så ringe endda. Fra 2007 til 2011 steg eksporten i faste priser med tre pct. I Sverige var tallet fire pct., i Finland minus 11 pct. og i Norge minus fire pct. Tyskland er bedre med otte pct. og Schweiz med seks pct. Det, der skiller Danmark ud fra nabolandene, er privatforbruget: Minus tre pct. fra 2007 til 2011. I Sverige var tallet +5 pct., i Finland +6 pct., i Norge +8 pct., i Tyskland +3 pct. og i Schweiz +6 pct. Det omtales ofte, at forbrugernes frygt kan være påvirket af gældskrisen i Sydeuropa. Men det har ikke skræmt livet af forbrugerne i nabolandene.\nUlykken ved bolig- og kreditbobler er, at det er svært at sparke økonomien i gang bagefter. Men regeringens politik, retorik og usikkerhed har næppe hjulpet.\nEr krisen i Danmark værre eller mildere end i andre lande? Svaret er ja! Begge dele. Væksten har haft det dårligt, sammenlignet med andre nordiske lande. Men finanserne er kernesunde. Også på lang sigt funkler den nordiske velfærdsmodel. Den giver høj fertilitet, så aldringen mindskes. Oven i har de nordiske lande gennemført de mest vidtgående pensionsreformer, så staten ikke belastes af store pensionsudgifter. Ingen lande står bedre. Det bør man måske ikke fortælle vælgerne. Men man burde hviske det til forbrugerne.\nJørgen Goul Andersen er professor ved Institut for Statskundskab ved Aalborg Universitet\n23. september, 2012 - 10:29\n23. september, 2012 - 10:37\nCitat ; I 1980’erne var både privatforbruget og det offentlige forbrug for højt. I dag er privatforbruget for lavt, fordi folk sparer op.\nJeg mener ikke det er en grund til bekymring tværtimod , det vi kommer fra er et forbrug der var lånebaseret . Derved var vores forbrug stimuleret af for høje boligpriser og bankernes iver efter at låne penge ud .\nDen situation er der ingen grund til at komme tilbage til , det vil medføre en bobbel økonomi igen .\nAt forbruget falder er vel en naturlig følge af de meget svingende boligpriser .\nTyskland har en anden låne og boligpolitik som ikke giver tilsvarende udsving og med euroens faldende kurs giver det en mere rolig økonomisk situation og bedre konkurrence evne .\nJobskabelse i Danmark er hovedsageligt noget der foregår i det offentlige , industrien har været lige så hurtig til at effektiviser og udflytte job som til at skabe nye . Landbruget skaber ingen nye job , tværtimod .\nErhvervslivet har næsten stået i kø for at få lov til at sælge gode sunde danske virksomheder til udlandet , Man diesel , Bonus vindmøller , Danish Sugar Ålborg portland jeg kunne fortsætte ....\nSamtidigt med at vi kaster surt optjente danske kroner efter den ene dårlige forretning efter den anden , Gn stor nord ( frankrig ) , Arla ( i Kina ) , Sas ( delta Airlines )\nJeg synes det er på tide at de danske ledere begynder at påskynde den danske arbejder der hver dag gør det framragende og som er veluddannet takket være den danske model om fri adgang til uddannelse . I stedet for endnu engang at efterlyse lønnedgang som det eneste middel til at opnå bedre resultater .\nVend bøtten og se på erhvervslivet oppe fra i stedet for altid at begynde analysen af vores problemer nedefra .\n23. september, 2012 - 10:41\nSå længe truslerne om at måtte gå fra hus og hjem,\nom at måtte opgive alt hvad man har sparet op af pension og mursten af egen arbejdsindsats,\nom en social deroute,\nhvor højtbetalte politikere kan svine befolkningen til for åben skærm,\nog hvor selvsamme kan heppe på sterilisationer og uniformering i form af pæne anstændige frisurer og tushfri hud hos underklassen,\nså er det sørme svært at se lysene for et mangfoldigt Danmark,\nhvor 'alle skal med'.\n23. september, 2012 - 11:07\nJeg mener det er forkert, det Goul Andersen siger, at det er krisebevidstheden, der fejlagtigt er talt op, og at psykologisk påvirkning kan få privatforbruget op. At folk skal hviskes noget godt i øret, så åbner pengepungen sig. Det er faktisk en nedvurdering af almindelige menneskar egen evne til at vurdere såvel privat- som makroøkonomi.\nHvad Goul Anderen ikke tør berører, og hvad de færreste økonomer tør berøre, er skatterne. Men når forbrugerne ikke vil ud med pengene, så kan staten komme og hente dem, hos de rige vel at mærke (vi er jo på S-kongres). Så kan staten få mere held med sin kickstart, når der er nogle skattekroner at gøre godt med. Så mit råd vil være: annuller skattereformens skattelettelser til de velhavende.\n23. september, 2012 - 11:17\nForkert diagnose.? - Ja.!\nFortæl lige økonomiminister Margrethe Vestager det.!\n23. september, 2012 - 11:21\n"Også på lang sigt funkler den nordiske velfærdsmodel. Den giver høj fertilitet, så aldringen mindskes."\nSkal vi ikke lige se, hvordan situationen er om en fire-fem år?\nDe fleste er endnu ikke blevet klar over, hvor meget deres egen og deres familiers sikkerhed bliver udhulet af de forringelser af velfærdsstaten, der er blevet og vil blive gennemført.\n23. september, 2012 - 12:00\nFilmmanden Clausen sagde engang, at han ikke ville turde lade en øjonom følge ham over gaden når han blev gammel. De var for vedensfjerne og det var for farligt.\n"Er krisen i Danmark værre eller mildere end i andre lande? Svaret er ja!"\nSiger en professor så i artiklen. Ovidere i sin konklusion:\n"Også på lang sigt funkler den nordiske velfærdsmodel. Den giver høj fertilitet, så aldringen mindskes. Oven i har de nordiske lande gennemført de mest vidtgående pensionsreformer, så staten ikke belastes af store pensionsudgifter. Ingen lande står bedre."\nAltså: En bedre frugtbarhed, så aldringen mindskes"? Og så varmer det så dejligt med de nye reformer, så staten da ikke har så store udgifter til de fattige. Jeg vil garantere for, at professoren har sit på det tøre. Både med løn og ansættelse og private pensionsopsparinger.\nIkke alene er manden socialdemokrat, men man skulle måske også kikke lidt på hans tildeling af sit professorat. det er jo en gigantisk gang sludder, hvis man analyserer teksten bare en smule.\n23. september, 2012 - 12:01\nog bankerne gnider sig i hænderne - win, win, win...\n23. september, 2012 - 12:14\nDe helt centrale spørgsmål formuleres allerførst i artiklen:\n"Danmark er i økonomisk krise. Men hvilken krise? Hvad er egentlig problemet? Hvori består krisen, hvad skyldes den? Lige så bevidste, alle er om det første, lige så svært har de fleste ved at svare på det sidste. Det er heller ikke enkelt.\nRegeringen har stillet én diagnose og behandlet derefter. Men hvis diagnosen er forkert, kan behandlingen gøre patienten mere syg."\nIngen som helst tvivl om, at der er en eller anden form for krise. Men det store, forkromede spørgsmål må være: Reelt hvilken krise er der tale om?\nDanmark er bestemt ikke fattig - alene i landets pensionskasser står der mere end 3.000 mia. kr. i skattebegunstigede opsparinger. Det svarer nogenlunde til fem gange statens budget!\nSå frem for en blot og bar økonomisk krise bevæger min fornemmelse sig mere i retning af en krise i det politiske og økonomiske livs realitetsopfattelser, altså en krise i evnen til at kunne skelne mellem fakta og fiktion, og dermed også en krise, en omfattende krise, i det politiske og økonomiske livs troværdighed.\nOg mistilliden plejes efter alle forskrifter, når [frit omskrevet] "...det politiske liv stiller forskellige diagnoser og behandler derefter. Men hvis diagnoserne er forkerte, kan behandlingen gøre patienten mere syg."\nHistorisk er det faktisk meget svært at få øje på sikre og præcise diagnoser i overensstemmelse med virkeligheden i de krisebehandlinger, det politiske liv har ført Danmark og danskerne igennem indtil nu.\nDe fleste 'kure' har nærmest haft karakter af hovsa-løsninger, og kan som sådan heller ikke tilskrives den store langtidsvirkning. Det er derfor omend endnu vanskeligere reelt at fastslå, hvilke 'kure', der har haft en reel positiv effekt - også tid.\nSå meget indikerer, at denne krise først og fremmest er en tillidskrise - og den burde faktisk også have været forudset i det politiske liv.\nAt det ikke skete, kan måske skyldes, at de akademiske karriereryttere er blevet dominerende i det politiske liv. I en blind tro på egen formåen, har bedrevidet og arrogancen gravet et dyb mellem dem og befolkningen og den reale verden på den ene side, og den sunde fornuft på den anden.\nOg går man op imod især det sidste element, den sunde fornuft, kommer der helt sikkert en reaktion. Spørgsmålet bliver derfor snarere, om vi med rette nu også kan kalde reaktionen en krise - eller om der ikke mere er tale om en øjenåbner, en slags sund og korrigerende/opdragende foranstaltning?\n23. september, 2012 - 13:09\nMichael Kongsted Nielsen,\n"Jeg mener det er forkert, det Goul Andersen siger, at det er krisebevidstheden, der fejlagtigt er talt op, og at psykologisk påvirkning kan få privatforbruget op. At folk skal hviskes noget godt i øret, så åbner pengepungen sig. Det er faktisk en nedvurdering af almindelige menneskar egen evne til at vurdere såvel privat- som makroøkonomi."\nGanske enig. Selvom psykologi betyder meget, vægter de hårde realiteter endnu mere. Nemlig hvad den enkelte har tilbage på kontoen efter skatter og faste udgifter er betalt, og hvordan det efter bedste overbevisning ser ud i morgen og om 1 år.\n"Hvad Goul Anderen ikke tør berører, og hvad de færreste økonomer tør berøre, er skatterne. Men når forbrugerne ikke vil ud med pengene, så kan staten komme og hente dem, hos de rige vel at mærke (vi er jo på S-kongres). Så kan staten få mere held med sin kickstart, når der er nogle skattekroner at gøre godt med. Så mit råd vil være: annuller skattereformens skattelettelser til de velhavende."\nHvorledes skulle det hjælpe på et altoverskyggende problem - faldet i det det generelle privatforbrug? Måske var det en bedre idé at give folk *flere* penge mellem hænderne - ikke færre.\n23. september, 2012 - 13:11\nJeg synes også, at der er meget sludder i Jørgen Goul Andersens artikel, men har givet artiklen min anbefaling, fordi han stiller spørgsmål ved, om diagnosen på krisen er rigtig.\nDet er jo her vi skal begynde, for at komme ud af "suppedasen", som Preben Wilhjelm udtrykker det i "Krisen og den udeblevne systemkritik."\n23. september, 2012 - 13:15\nFaldet i privatforbruget er entydigt godt - folk mangler vel ikke noget, når de vælger at spare pengene?\nPenge i statskassen er penge til løsning af fælles opgaver og udvikling af det fælles samfund, derfor er det til alle tider at foretrække i et samfund som vores.\n23. september, 2012 - 13:17\nNej, Thomas Krogh, folk mangler ikke penge mellem hænderne - dem, der gør, er jo dem, som ingen vil give flere.\nDet er muligt, at flere penge giver mere cirkulation af pengene, men det er bedre at sørge for, at folk har, hvad de skal bruge. Hele den latterlige ide med at skabe arbejde for arbejdets egen skyld er simpelthen pervers.\n23. september, 2012 - 13:29\n"Faldet i privatforbruget er entydigt godt - folk mangler vel ikke noget, når de vælger at spare pengene?"\n"Penge i statskassen er penge til løsning af fælles opgaver og udvikling af det fælles samfund, derfor er det til alle tider at foretrække i et samfund som vores."\nJeg foretrækker nu en balance mellem individ og Stat så vi ikke ender i en alt-dominerende formynderisk magtkoncentration hos Staten, men hver sin smag.\n"Nej, Thomas Krogh, folk mangler ikke penge mellem hænderne - dem, der gør, er jo dem, som ingen vil give flere."\nMon ikke 99% af befolkningen gerne ville bruge flere penge end de har mulighed for i dag?\n"Det er muligt, at flere penge giver mere cirkulation af pengene, men det er bedre at sørge for, at folk har, hvad de skal bruge. Hele den latterlige ide med at skabe arbejde for arbejdets egen skyld er simpelthen pervers."\nDet skal vi da heller ikke. Formålet med en fornuftig arbejdskultur må i sidste ende være at organisere og smøre den motor der giver os det bedste samfund. Hvis vi i fællesskab finder ud af at vi da godt kan leve med et på 1/4 kraft af det vi har nu, så lad os da gøre det. Finder du lige de 75% af statsbudgettet vi skal spare væk?\n23. september, 2012 - 13:30\nen del af patientbehandlingen har hidtil gået ud på den medicin, der hedder offentlige besparelser. Derfor har kickstarten ikke virket. Begrundelsen for medicinen er, at det offentlige ikke må bruge flere penge, end det får ind i indtægter (ifølge finanspagten samt alm. sund fornuft), og når men skruer ned for indtægterne (skattelettelser), så må staten også skrue ned for aktiviteterne. Hvis man derimod brugte den medicin, der hedder annullering af skattelettelserne til de velhavende, så kunne kickstarten begynde at virke med f.. eks. elektrifisering og udretning af jernbanerne, nye letbaner i de store provinsbyer osv.), hvilket ville give nye arbejdspladser og dermed færre udgifter til dagpenge etc. De mennesker der kommer i arbejde, forbruger mere, og således virker kuren.\n23. september, 2012 - 13:37\nHvis I vil vide, hvordan det hele er, selvom der handles og politiseres udfra andre præmisser - og hvis I vil vide, hvad det er, jeg og mange andre mener, vi bør stræbe henimod, så skal i læse side 33-38 i Fay Weldons "Darcys Utopi". Jeg kan ikke forstå, at jeg har haft den stående på hylden i næsten tyve år uden at læse den.\nHvis andre havde læst de sider og taget det til indtægt for samfundets indretning, kunne meget ondt være undgået.\nKapital betyder "det hovedet vedrørende" og henviser til dennes karakter af rent tankespind.\n"en del af patientbehandlingen har hidtil gået ud på den medicin, der hedder offentlige besparelser. Derfor har kickstarten ikke virket. Begrundelsen for medicinen er, at det offentlige ikke må bruge flere penge, end det får ind i indtægter (ifølge finanspagten samt alm. sund fornuft), og når men skruer ned for indtægterne (skattelettelser), så må staten også skrue ned for aktiviteterne."\nProblemet er her at det offentlige notorisk har været hårrejsende dårlige til at "skrue ned for aktiviteterne". Faktisk er der sket det stik modsatte - de offentlige udgifer har fortsat deres himmelflugt, krise eller ej.\nDet vi oplever nu - og som i mange kredse bliver udlagt som katastrofale nedskræringer og velfærdsstatens snarlige afvikling - er udelukkende at vi prøver at begrænse stigningstakten.\nMan kunne jo spekulere over hvorfor folk vil reagere den da vi rent faktisk vil skulle skære i budgetterne som mange andre lande har været igennem..\n"Hvis man derimod brugte den medicin, der hedder annullering af skattelettelserne til de velhavende, så kunne kickstarten begynde at virke med f.. eks. elektrifisering og udretning af jernbanerne, nye letbaner i de store provinsbyer osv.), hvilket ville give nye arbejdspladser og dermed færre udgifter til dagpenge etc. De mennesker der kommer i arbejde, forbruger mere, og således virker kuren."\nProblemet med det er at det er man allerede i gang med, og at det er sket i takt med at privatinvesteringerne - også i anlæg og byggeri - er faldet. Hvis man skruver endnu mere op for de offentlige investeringer, på bekostning af de private, så er det jo blot at trykke mere på speederen, selvom motoren stadigt kun kører på to cylindrer i en 4-cylinder motor. Måske er det smartere at få de 2 andre cylindre igang?\n23. september, 2012 - 13:55\nHvis man hiver flere penge ind i skat, kan man sætte gang i det helt nødvendige offentlige forbrug af byggeri og anlæg, til fælles gavn. Det er samtidig også den eneste mulige redning - efter et årti, hvor vi har bygget titusindvis af boliger, der simpelthen ikke er beboere til.\n23. september, 2012 - 14:02\nJa lad os da få verdens højeste skatte og afgiftstryk endnu højere op.\nDet vil da virkelig sætte gang i noget, fastholde danske job tiltrække udenlandske firmaer. NOT !!!\nDet off. bygger som aldrig før. Skoler, motorveje, jernbaner, broer.\nHvor finder du de 10000vis af boliger henne og hvad hvad dækker 10000vis over 50000 ??\n23. september, 2012 - 14:03\n"Hvis man hiver flere penge ind i skat, kan man sætte gang i det helt nødvendige offentlige forbrug af byggeri og anlæg, til fælles gavn. Det er samtidig også den eneste mulige redning - efter et årti, hvor vi har bygget titusindvis af boliger, der simpelthen ikke er beboere til."\nPenge kommer ikke ud af den blå luft. Hvis man hiver flere penge ind i skat, så gør man privates økonomiske råderum og muligheder endnu mindre. Samfundet er en balance mellem Stat og individ. Tilter balancen vil det uværgeligt gå galt.\n23. september, 2012 - 14:14\nSpørgsmålet, Goul Andersen stiller, er bestemt relevant, men diagnosen er mangelfuld.\nJa, man kan egentlig også stille spørgsmålstegn ved om problemet er formuleret rigtigt.\n”Danmark er i økonomisk krise” siges det.\nJamen, hvem er/omfatter dette ”Danmark” egentlig? Mange, især store virksomheder, fremlægger regnskaber med store overskud , og opsparingen er ofte så stor, at virksomhederne reelt er selvfinansierende. De behøver ikke at låne penge af bankerne. Aktieindekset for landets 20 største virksomheder er vokset med mere end 20% siden årsskiftet.\nI dette segment af ”Danmark” er der altså ikke tale om nogen økonomisk krise, ligesom samhandlen med udlandet også giver pænt overskud, om end ikke i samme grad som i vores nabolande.\nAndre segmenter af ”Danmark” har det som bekendt mindre godt for tiden. Det gælder ikke kun de ledige, og de stadigt flere og flere, der føler sig utrygge over deres fremtidige situation, men også de syge, de handicappede og andre, der uforskyldt er på overførselsindkomst kan se frem til en gradvis forringelse af deres økonomi. Det er jo politisk besluttet gennem den såkaldte skattereform og nye dagpengeregler. Altså øget social og økonomisk ulighed, indført ved lov af partier, der kalder sig socialistiske! Herlige tider, vi lever i....\nDet bliver med andre ord stadig sværere at tale om et ”Danmark”, som er synonymt med et ”vi”, efterhånden som kløfterne mellem befolkningssegmenterne øges.\n”Vi” er ikke i økonomisk krise, men store dele af den danske befolkning er det. Denne skelnen er vigtig at have sig for øje – for politikere og medier manipulerer os skamløst, når de uden videre vil have os til at sætte lighedstegn mellem ”vi” og ”Danmark”.\nKan anbefale Goul Andersen m.fl. at tage et kig i Søren Mørchs ”Sidste Danmarkshistorie”. Han forudså denne udvikling for mere end ti år siden.\n23. september, 2012 - 14:32\nGlemmes der ikke at en meget stor del af befolknings "forbrug" i dag, er betaling af privat gæld på det forbrug der er foregående års finasering. Og at gæld ikke er flyttet fra Danmark som sådan, men er flyttet fra statsgæld til privat gæld.\n23. september, 2012 - 16:34\nEn professor i Statskundskab er ikke en professor i Økonomi.\n23. september, 2012 - 17:01\nDet er ganske udemærket at det bliver sat spørgsmålstegn ved krisens karaktér og medicinen imod den.\nNogle ting der gøres opmærksom på kan man være åbenlyst enig i så, som:\n" I stedet for krisebevidsthed burde man nok have givet vælgerne tryghed for, at velfærden ikke ville blive alvorligt berørt."\nDette standpunkt er selvfølgeligt evident for vort samfund, for magter vi ikke det, er grundlaget for vort samfund tvivlsomt. Værdien og tidsrammen for at være medlem af et samfund der bygger på et tvivlsomt grundlag vil ikke være tiltrækkende for mange og udviklingen vil eskalere yderligere i negativ retning.\nAndre udsagn synes at være af mere usikker karaktér:\n"I 1980’erne var både privatforbruget og det offentlige forbrug for højt. I dag er privatforbruget for lavt,"\nJeg er sikker på at privatforbruget i dag er højere end det var i 1980 og har svært ved at se det skulle være et ønske, generelt, at få det øget.\nFor nogle grupper er det endog meget lavt, men det er et fordelingmæssigt spørgsmål, så det burde der selvfølgeligt også tages hånd om, til gængæld er det tilsvarende meget højt for andre. Alt i alt resultatet af ønsket om større forskel på rig og fattig.\nForbruget for de rige kan næppe blive større, og alligevel er der råd til enorm opsparing, så jo er et ønske på baggrund af den generelle usikkerhed omkring velfærden, som ganske rigtigt set kan påvirke hele samfundet på sigt.\nMen istedet for at ønske sig øget privatforbrug, så skulle man ønske og fremme investeringer i forskning og undervisning, i sociale færdigheder og fællesskabsforbedringer, i arbejdspladser for de "ikke bogligt begavede", i infrastruktur og logistikforbedrende offentlige byggerier, i grønne måder at indrette fremtidens produktioner.\nKun på den måde kan vi sikre os et rigere samfund og ikke ved at sidde at dreje på de kendte knapper , med privatforbrug, besparelse, løntrykkeri o lign.\nOg så er der jo de ting der har været ugjort i årtier og som der bør rettes op på omgående:\n"Hvis finanskrisen er hovedproblemet, er strategien farlig. I forvejen vil alt og alle konsolidere sig. Bankerne strammer kreditten, så det bliver sværere at låne til investeringer eller boligkøb."\nDisse private foretagende, der er pumpet og af offentlige tilskud og garantier, der stadig sidder og skummer fløden i nedgangstider som i opgangstider.\nDer altid arbejder for egen vindings skyld , med store omkostninger for samfundet, når deres interesser ikke fælder sammen med samfundet, bør ikke væreså løst reguleret og ikke uden statlig konkurrence, af hensyn til indsigten i området.\nAt der er økonomisk råderum til at føre en anden politik end denne fordummende kapitalisme, der indretter samfundet efter markedets behov er der ikke den store tvivl om.\nDet eneste der mangler fra middelmådighederne, er mod og visionerne\n23. september, 2012 - 17:18\nDer er intet galt med at gøre det økonomiske råderum "endnu mindre", da det er kolossalt, som det er.\nDen danske samfundsindretning gør, at folk for "verdens højeste skatter og afgifter" slipper for at betale en masse ting, der i forsikringsbaserede systemer, er endnu dyrere for den enkelte.\n23. september, 2012 - 17:30\nNej det er han jo ikke. Så han har formodentligt taget andet og mere med i sine synspunkter end det ene og lille område økonomi er??\n23. september, 2012 - 17:47\nBefolkningen har lært at politikere er fulde af løgn. Jo før den ligger under huden jo bedre. Gem dine penge i madrassen og hold dem skjult for skattevæsenet. Kan de stjæle / modregne er der ingen grænser for elitens tyveri. Hårdtarbejdende danskere er helt til grin efter et langt arbejdsliv. Stol kun, og kun på dig selv. Eksperterne er fulde af løgn da deres dagsorden er en anden end din!\n23. september, 2012 - 17:52\nNej, Per Nielsen, det offentlige taler om at bygge - men det er jo ikke sket noget.\n23. september, 2012 - 18:13\n"Jamen, hvem er/omfatter dette ”Danmark” egentlig? Mange, især store virksomheder, fremlægger regnskaber med store overskud , og opsparingen er ofte så stor, at virksomhederne reelt er selvfinansierende. De behøver ikke at låne penge af bankerne. Aktieindekset for landets 20 største virksomheder er vokset med mere end 20% siden årsskiftet."\nFirmaer der altovervejende har deres afsætning og økonomiske aktiviteter udenfor landets grænser.\n"”Vi” er ikke i økonomisk krise, men store dele af den danske befolkning er det. Denne skelnen er vigtig at have sig for øje – for politikere og medier manipulerer os skamløst, når de uden videre vil have os til at sætte lighedstegn mellem ”vi” og ”Danmark”. "\nNej, i det omfang Staten ikke er i stand til at få enderne til at nå sammen - trods vores voldsomme skattetryk og gigantiske billion-kroners offentlige budget - så har *vi* - det danske samfund - sandelig et seriøst problem. I fællesskab.\n23. september, 2012 - 19:58\nDer er altid en behandlingsprocess.\nMen du burde godt nok lige køre en tur.\nMotorvejsbyggerier til Vejle, Århus, ny jernbane på Sjælland\nDiverse super sygehuse. Skoler.\nNu må du tage dig sammen.\nMen forvent ikke alt for mange danske jobs. Det skal i EU udbud, vi skulle jo gerne have mest muligt for penge og ikke have overophedning i visse brancher\n23. september, 2012 - 20:46\nDu siger mange modsatrettede ting, Per Nielsen, og det mest iøjnefaldende er: at disse byggerier skulle være i gang. Det er det jo ikke!\nDesværre skal de i EU-udbud, hvilket fordyrer, da Danmark går glip af både virksomheders og ansattes skat.\n23. september, 2012 - 20:47\nDesuden er jeg stærk tilhænger af overophedning indenfor visse brancher - det holder lønnen oppe.\n23. september, 2012 - 20:58\nDen dér ”Vi-er-alle-i-samme-båd” filosofi, du postulerer, køber jeg ikke. Det har alle dage været den sang, magthavere gerne vil bilde befolkningen ind skulle være sandheden.\nNej, vi har aldrig været i samme båd - og med den voksende sociale og økonomiske ulighed, bliver det stadig tydeligere for de, der har øjne og øre åbne, at vi bestemt ikke er i samme båd.\nJeg kan ikke se, hvilke fælles interesser jeg og andre lønmodtagere skulle have med en Henning Dyremose, der scorer millioner ved at sælge TeleDanmark til et amerikansk selskab\neller Danisco-direktører, der gør det samme samtidig med, at udenlandske hedgefonde spekulerer i at jobbe prisen på virksomheden op for dermed at score kæmpegevinster - eller en Danske Bank direktør Peter Straarup, der efter at have formøblet milliarder af kroner på udenlandske ekspansionsforsøg, som staten/skatteyderne derefter skal garantere for, men som alligevel ved sin fratræden scorer kassen med mange millioner i pension hvert år resten af livet – eller en Mærsk McKinney, der får lov at afskrive 250 millioner kr., når han investerer for 100 mill.kr. i Nordsøen. Eksemplerne er legio.\nHvad i alverden skulle jeg og andre lønslaver have til fælles med sådanne personager? Det er et rent postulat, at vi skulle have et interessefællesskab, så længe der findes alternativer til denne tingenes uorden, hvor et fåtal kan profitere hæmningsløst på bekostning af flertallet af ”hårdtarbejdende danskere, der hver morgen står op og smører leverpostejmadder til ungerne”.\n23. september, 2012 - 21:10\nJeg er enig i, at det er ved at lykkedes for de sidste 2-3 regeringer at dele den danske befolkning i 2 (eller flere) dele, som har forskellige fremtidsudsigter.\nDet er en rigtig elendig 'udvikling'!\n23. september, 2012 - 21:38\nDenne professor ud i økonomien har en meget lang lunte. 2012-2008 = 4*365dage.\n24. september, 2012 - 13:28\nMotorvejsbyggerierne er i gang, det samme med supersygehusene.\nLønstigninger bør holdes på 0 inkl inflation, så vi reelt set bliver fattigere over de næste åringer, ligesom tyskerne gjorde.\nNej jeg har også svært ved at have noget til fælles med allede, som tror på evig omfordeling gennem verdens højeste skatter og afgifter\n24. september, 2012 - 16:10\nUanset hvordan jeg læser de 3 fortællinger, for mig ser det ud som om finanselle foretagender p forskellig vis er skyld i det, støttet af deres hejdukker fra Venstre.\nNu skal det selvfølgelig ikke ses som et frontalt angreb på Venstre, de ved bare ikke bedre..\n24. september, 2012 - 16:29\n"Den dér ”Vi-er-alle-i-samme-båd” filosofi, du postulerer, køber jeg ikke. Det har alle dage været den sang, magthavere gerne vil bilde befolkningen ind skulle være sandheden.\nNej, vi har aldrig været i samme båd - og med den voksende sociale og økonomiske ulighed, bliver det stadig tydeligere for de, der har øjne og øre åbne, at vi bestemt ikke er i samme båd."\nJeg tror du blander flere ting sammen her - eller ihvertfald forestiller dig et argument som jeg ikke fremsætter.\nHvad angår din personlige tilknytning eller følelse af at være "i samme båd" med X, Y eller Z så hverken siger jeg, eller har tænkt mig at sige, noget om det. Der er også masser af mennesker - og sikkert hele grupper - som jeg i bedste fald kun har et meget kursorisk samhørforhold til.\nMen når det angår landets økonomi tager du fejl. Hvad enten du vil det eller ej, bliver dine - og enhver andens - vilkår og situation påvirket af økonomien. Så der er vi alle i samme båd. Selvfølgelig er der forskel på vores situation i "båden", men vipper den eller synker den, så kan man stå og lade som om det vedrører alle andre end een selv, uden det ændrer et døjt ved det. Du bliver ramt uanset.\n"Hvad i alverden skulle jeg og andre lønslaver have til fælles med sådanne personager? Det er et rent postulat, at vi skulle have et interessefællesskab, så længe der findes alternativer til denne tingenes uorden, hvor et fåtal kan profitere hæmningsløst på bekostning af flertallet af ”hårdtarbejdende danskere, der hver morgen står op og smører leverpostejmadder til ungerne”."\nHvis disse "alternativer" udgør andet end varm luft og utopisk fabuleren om et planøkonomisk samfund der - denne gang, nu, nuuuuuu, NU - nok skal fungere, så har jeg endnu til gode at se dem formuleret, ihverfald her i trådene.\nMen jeg er som altid modtaglig for argumenter, empiri og konsekvensberegninger.\n24. september, 2012 - 16:55\n[...] Har de gæld i huset? Skylder De penge i banken? Hvis den papirgæld blev slettet i den computer, der udskriver deres månedlige saldo, ville det så gøre en reel forskel for nogen andre? Ville der være mindre rigdom i verden? Nej! Ville det have nogen indflydelse på de fælles forsyninger af mad, tjenesteydelser eller kapital? Selvfølgelig ikke. Den gæld har kun at gøre med fortiden, ikke med nutiden. At gælden blev slettet ville bare befri den enkelte fra bekymringer, helbrede hans mavesår, gøre hans trin lettere og glatte hans pande ud. Penge er blevet noget værdifuldt i sig selv. Åger, der engang var en synd, er nu nationernes ideal. Køb på jeres kreditkort, køb, køb, køb! Og hvad får man? Ikke noget, der kan gøre én mere glad end et barns julegave, købt i en verden af overflod, gået i stykker og glemt anden juledag, kasseret, fejet op og smidt ud. Et stykke unedbrydeligt plastic, modelleret til en form, der vækker følelser. Forbigående, universalmidlet til at stoppe et stakkels forvirret barns gråd, dog ikke ret længe. Hvad er formålet med det hele? Penge! Menneskeheden har fået nok af det. Pengene fungerer ikke længere som byttemiddel, sådan er det. Vi er nødt til at se det i øjnene. Arbejde hårdt og blive rig? Åh, lad være. Arbejd hårdt, og bliver ved at være fattig. Det er pengenes budskab. De bedste begavelser går til spilde, det er den snedige triumf: røverbaronerne er tilbage. Hvem kan redde os i dag? Ingen. Hvem tror på, at vi kan skabe tryghed for fremtiden ved at arbejde nu? Det kan vi ikke. Inderst inde ved vi godt, at penge er værdiløse, men hvordan skal vi undslippe deres tyranni? Hvordan begynder vi på en frisk med at bedømme os selv og hinanden?\nEleanor Darcy i Fay Weldons "Darcys Utopia", Lindhardt og Ringhof 1991.\n24. september, 2012 - 17:38\nLøsningen er jo snublende nærliggende. Hvis man ikke bryder sig om gæld, så lev et gældfrit liv.\nMen hvorfor skulle man dog gå ind og tvinge resten af verden til at leve efter den model? Vi er nogle for hvem det ikke er et problem at stifte gæld, fordi vi gerne betaler for at få nytteværdien af en ting her og nu, i stedet for at skulle spare op.\nKan vi ikke blive enige om at det bør stå enhver frit for?\n24. september, 2012 - 17:57\nNej, Thomas Krogh, og det er heller ikke det, der er analysens konklusion - den er, at der intet er i vejen for, at folk kan få det, de efterspørger, fordi tingene findes i verden og blot venter på at komme den til nytte, der har brug for den. Det er ikke et knaphedens evangelium, det er et overflodens.\n24. september, 2012 - 18:01\nSelvfølgelig kan enhver ikke få at det han eller hun efterspørger. Alt der kræver arbejde, ressourcer eller en indsats fra andre skal fordeles på en eller anden måde.\nVi har så prøvet den centralstyrede planøkonomi. Den duede ihvertfald ikke.\n24. september, 2012 - 18:26\nDer er ingen, der taler om centralstyret økonomi, tværtimod - men centralt styr på ressourcerne vil selvfølgelig være en god ide.\nLæs videre: [...] Pengemangel fører til ulykke, bekymring og tidlig død, til forkrampning af personligheden og begrænsning af det menneskelige potentiale. Pengemangel forhindrer os i at spise ordentligt, når vi er børn, ødelægger vores helbred, gør vores tænder rådne, får vores forældre til at skændes og begynde at drikke, forhindrer os i at få det tøj, vi gerne vil have, de venner vi kan lide, de fester vi længes efter og forhindrer os i at få den undervisning, som ville gøre os i stand til at få en uddannelse. Den lader os ende som gadefejere i stedet for læger, får kvinder til at få børn, fordi der ikke er penge til at rejse eller gå ud eller komme hjemmefra på nogen anden måde. Pengemangel ydmyger os hele livet. Pengemangel får os til at leve sammen med ægtefæller, vi ikke længere elsker. Pengemangel får os til at ældes, før vi behøver. Gør vores hænder ru af hårdt arbejde og vores pande furet af bekymringer. Får os til at græde om dagne og ligge søvnløse om natten. Rædslen i vores liv er den regning, der kommer ind ad døren, og ikke kan blive betalt. Vores liv ender i erkendelsen af vores nederlag - vi var ikke i stand til at tjene penge nok. Vi gjorde aldrig det, vi ville med vores liv. Hvordan skulle vi kunne det? Vi havde jo ikke pengene til det."\n24. september, 2012 - 18:38\nHar din guitar ikke mere end den samme streng???\nDu prøver altid at føre enhver debat tilbage til en centralstyret økonomi der har fejlet og det frie markeds lyksaligheder\nI EU har du vel den største forsamling af mennesker i vesten, som lever under et system hvor man prøver at planlægge og lede økonomi og marked i de retninger "man" anser som ønskelige.\nKina som har største antal af mennesker og en af de største økonomier, har også planlægning, ikke på samme måde, men for samme områder.\nUSA har heller ikke frie markeder og har altid i større eller mindre grad planlagt og styret deres økonomi.\nJeg ved du under ingen omstændigheder vil give mig eller andre ret i noget der kan anfægte dine teorier og det er fint nok. Dig om det.\nMen kunne du ikke lige fortælle, hvornår du helt personligt har oplevet og forkastet den centralstyrede planøkonomi, altså den du henviser til ikke duer og ikke den du lever under lige nu og her.\nKunne du så ikke henvise til utopia med det frie marked og derefter vende tilbage til spørgsmålet:\n"Bekæmper regeringen den forkerte økonomiske krise?"\n24. september, 2012 - 19:41\n"Du prøver altid at føre enhver debat tilbage til en centralstyret økonomi der har fejlet og det frie markeds lyksaligheder"\nEt relevant og nødvendigt modspil til klagesangene om hvor meget det frie marked har fejlet.\n"I EU har du vel den største forsamling af mennesker i vesten, som lever under et system hvor man prøver at planlægge og lede økonomi og marked i de retninger “man” anser som ønskelige."\nOgså alt, alt for meget. Men stadigt jo ikke i nærheden af den totale planøkonomi man havde i de socialistiske lande, med så forfærdende resultater.\n"Jeg ved du under ingen omstændigheder vil give mig eller andre ret i noget der kan anfægte dine teorier og det er fint nok. Dig om det."\nMens du er på nippet til at lade dig overtale, eller hur?\n"Men kunne du ikke lige fortælle, hvornår du helt personligt har oplevet og forkastet den centralstyrede planøkonomi, altså den du henviser til ikke duer og ikke den du lever under lige nu og her."\nFør murens fald? Polen, DDR, Tjekkoslovakiet. Og så er der alle de lande som er gået fra plan- til markedsøkonomi som jeg hra oplevet tæt på - det meste af Østeuropa og Kina.\n"Kunne du så ikke henvise til utopia med det frie marked og derefter vende tilbage til spørgsmålet:\n“Bekæmper regeringen den forkerte økonomiske krise?”"\nRegeringen bekæmper delvis den forkerte økonomiske krise. Den får ikke fjernet usikkerheden og det stagnerede/faldende forbrug før vi får gjort noget ved det groteske skattetryk\n24. september, 2012 - 20:01\nSom vanligt kunne man sige.\n" Kan man så konkludere at kineserne , som selv påstår sig som kommunister, i øjeblikket er bedste bevis på at den planlægning en styret økonomi kan præstere er dine teorier overlegen?? Eller at kineserne lyver når de siger de er kommunister??\nRelevansen og nødvendigheden af dine indlæg synes jeg du skal lade andre bedømme og de kunne bedres betydeligt, hvis du ville indrømme tingenes tilstand istedet for at ride dine kæpheste til enhver tid.\nDet er jo ikke nødvendigvis de samme ting der begejstrer eller forarger.\nSom eks. synes jeg at et udtryk "som grotesk høje skattetryk" er forargeligt, specielt når det kommer fra folk som ofte synes deres medborgere skal klare sig med mindre.\nTil gengæld gav dit indlæg bortset fra ridningen af kæpheste, kun plads til een sætning der vedkom artiklen og gav derfor ikke anledning til begejstring.\nSlet ikke med baggrund i at du intet bud havde på emnet og dermed intet at bidrage med.\n24. september, 2012 - 20:07\nHelt fejlagtig analyse, Thomas Krogh! Det er ikke skattetrykket, men den voksende sociale usikkerhed, der holder folk tilbage. Når det lige pludselig betyder en omkalfatring af tilværelsen af miste sit job - hvad dagpengesystemet har været det effektive værn imod - sikrer folk sig, at de ikke behøver at melde sig ledige i så lang en periode som overhovedet mulig.\nUsikkerheden om de vilkår, der gælder, hvis man ikke længere har job, er det, der hæmmer folks købelyst.\nIngen beskattes så hårdt, at de ikke har rigeligt til sig selv, hvis de ellers er i arbejde.\n24. september, 2012 - 20:16\n”Hvis disse “alternativer” udgør andet end varm luft og utopisk fabuleren om et planøkonomisk samfund der - denne gang, nu, nuuuuuu, NU - nok skal fungere, så har jeg endnu til gode at se dem formuleret, ihverfald her i trådene.”\nSå du mener altså, at det nuværende kapitalistiske, ulighedsskabende system ”fungerer”?\n24. september, 2012 - 20:20\n"Som vanligt kunne man sige.\n” Kan man så konkludere at kineserne , som selv påstår sig som kommunister, i øjeblikket er bedste bevis på at den planlægning en styret økonomi kan præstere er dine teorier overlegen?? Eller at kineserne lyver når de siger de er kommunister??"\nNæh, de har bare en lidt mere "liberal" fortolkning af forholdet mellem parti, befolkning og økonomi, end saglig Marx foreskrev. Jeg er sikker på både han, Lenin og Stalin - og talrige andre koryfæer - roterer i deres grave og mausolæer ved tanken om hvad der sker i Kina. Børser, Ferrariforhandlere og anden kapitaltistik uskik... ;-)\n"Relevansen og nødvendigheden af dine indlæg synes jeg du skal lade andre bedømme og de kunne bedres betydeligt, hvis du ville indrømme tingenes tilstand istedet for at ride dine kæpheste til enhver tid."\nUden tvivl. Ligesom en ganske forbløffende stor procentdel af mine med- og modebattørers indlæg ville drage nytte af lidt mere indsigt i ikke-markedsøkonomiernes katastrofale empiri.\nDet går vel begge veje, ikke?\n"Som eks. synes jeg at et udtryk “som grotesk høje skattetryk” er forargeligt, specielt når det kommer fra folk som ofte synes deres medborgere skal klare sig med mindre."\nDet er intet imod hvor forargeligt det er at anse Staten for vores alle benevolente storebror som vi blot skal hengive os til i passiv lydighed, efter at have afleveret en større og større del af vores indkomst på det tvangskollektive alter.\nFor det går vel også begge veje, ikke?\n"Til gengæld gav dit indlæg bortset fra ridningen af kæpheste, kun plads til een sætning der vedkom artiklen og gav derfor ikke anledning til begejstring.\nSlet ikke med baggrund i at du intet bud havde på emnet og dermed intet at bidrage med."\nDet står dig ganske frit for selv at kommentere artiklen, i stedet for mine indlæg.


35 Første kommunionfestidéer - Kirke\nVigtigste Kirke 35 Første kommunionfestidéer\n35 Første kommunionfestidéer\nFørste kommunion er en betydelig religiøs overgangsritual fejret med glæde og ærbødighed for det, fejringen virkelig handler om - det ultimative offer for Kristus. Uanset om du afholder en stor fest eller er vært for noget simpelt som en lille familiesammenkomst, er der 35 ideer, der hjælper dig med at fejre din kommunikant og deres kommende første hellige eukaristi.\nMåltid - Mange af dine madbeslutninger afhænger af tidspunktet på dagen og dit budget. For en morgenmesse er enkle skiver og ruller en dejlig menu. Til eftermiddagsmesse er kage og punch en lækker godbid. Hvis festen er om aftenen, så overvej at servere hors d'oeuvres, salat og en hovedret til at fylde sultne maver.\nParty Prep Hjælp - Hvis du har en udvidet familie, der kommer ind, for at angive måder, de kan hjælpe med mad eller festtilberedning på, så du kan fokusere din opmærksomhed på at forberede dit barn på at forstå denne vigtige begivenhed. Venner og familie hjælper med glæde til at gøre din fest lettere, bare spørg!\nIskage - En iskage er en god dessertmulighed, fordi du ikke behøver at købe is separat. Server iskage med andre små desserter som kager, makroner eller bagværk.\nHvid kage - Køb en hvid ostekage eller en stor kage med almindelig plade og brug gulddekorationsgel til at skabe et kryds i midten. Pynt rundt om kagen med hvide blomster som tusindfryd, calla liljer eller babyens ånde og server på en marmor prøve eller en matchende hvid kagestand. Tilby andre hvide desserter som yoghurtdækkede rosiner og jordbær med dyppet hvid chokolade.\nCupcake Cross - Arranger to rækker af hvide cupcakes i form af et kors og pynt dem med små slik til ekstra dekoration. Placer ekstra cupcakes på kagepladerne omkring mødestedet for gæster, der ønsker sekunder, eller sæt dem rundt om korset i form af en rosenkrans.\nSymbolsk frugt - Opret formen på et kors ved hjælp af frugtstykker. Sæt tre rækker jordbær for at danne de lodrette linjer på korset, og brug derefter ananas, melon eller blåbær til at danne de vandrette linjer.\nCookie Pops - Dyp Oreo-cookies i smeltet vaniljekagefrost og lad dem hærde, når du har tilføjet en pind til at holde dem oprejst. Når de er tørre, skal du dekorere med guld- eller sølvfrost ved at tilføje æresgæstens navn eller et simpelt kryds. Par med en række forskellige typer mælk (fedtfri komælk, fedtfattig komælk, mandelmælk og sojamælk), så hver gæst har en mulighed.\nFondue potter - Lån eller lej fondue gryder til et sjovt twist på fingermad til din fest. En chokoladefontæne ville også være et hit og er den perfekte mulighed for at tilbyde et udvalg af jordbær, småkager og kringler til dypning.\nSpecial donuts - Hvis du har en morgenmesse, skal du tilbyde gæsterne et udsnit af søde, kreative godbidder med sådanne påfyldninger som jordnøddesmør, glasur og geléregn, ahornis og bacon smuldrer eller s'mores (chokoladeglasur, marshmallow drizzle og graham cracker krummer) .\nHjemmelavet chokolade - Hvis du gerne vil servere et inderligt symbol på den første kommunion, skal du bestille en kommunion slikform online for at lave dine egne chokolader eller mynter. Suppler de hjemmelavede chokolader med en fuldt udstyret is-sundae-bar, hvor chokoladerne udgør fremragende påfyldninger sammen med kirsebær, drys og granola.\nBlomster overalt - Enkle forårsblomster skaber dejlig bordindretning til en lille piges første kommunion og kan tages med hjem af gæsterne. Hvis du kan lide at fremhæve et farveskema, skal du sprøjte maling blomsterpotter på forhånd og stemple et lille guldkors på hver. Overvej at bruge fint porcelæn, gamle tekopper eller en eklektisk samling af fancy bordservice fra venner for at fuldende det elegante blomsterblomstteparty look.\nPre-event Photoshoot - Tag portrætter foran dagen med kommunikanten i deres kjole eller specielle dragt, slip fotos i billige rammer, og du har personlig bordindretning. Disse billeder kan også bruges til at oprette takkort, som de kan sende til gæsterne efter begivenheden.\nFokus på korset - Et stemplet billede af et kors eller en dåbskjole, der er anbragt i en mini-kjoleform eller et enkelt dåbelys, udgør et personligt midtpunkt for din første kommunionsfest, når du fejrer den trosrejse, som din kommunikant har taget.\nTidløs midtpunkt - For enkel bordindretning skal venner samle dåse dåser, fjerne etiketter, derefter pakke med tykt natur reb og placere to hortensia stængler inde. Disse er et smukt centerpiece, og hvis du kan få blomsterne i bulk, sparer det udsmykningsudgifter.\nPop af farve - En ofte overset dekorationsidee er brugen af farverige drikkevarer eller frokostservietter. Blæs disse ud på dine serveringsborde med farvekoordinerede plader, brug enkle kryds lånt fra venner med et par farverige balloner, og din udsmykning er færdig! Brug fancy klædeservietter, hvis du vil have noget mere formelt.\nValg af farve - Brug æresgæstens yndlingsfarveskema for at give din First Communion-fest en virkelig festlig stemning. Pynt ved hjælp af konfetti og masser af prikker. Opret et trekantbanner med barnets navn stavet på prikker med et kryds i hver ende.\nFotodisplay - På dit festlokale skal du placere ældre billeder af festen på en udpeget væg i form af et stort kors, så alle gæster kan se, hvordan barnet er vokset og ændret sig gennem årene. Sørg for at medtage andre åndelige milepæle som dåb eller dåbshændelser.\nKreativ gæstebog - Anbring en fotomåtte eller en tom fotobog, som gæsterne kan underskrive som gæstebog. Medtag en særlig velsignelse eller bøn, og hold den efter begivenheden som et mindesmærke fra den specielle dag.\nSøndagsskolekunstværk - Hvis du indsamler søndagsskolehåndværk gennem årene, skal du søge igennem dem for at finde vigtige lærdomme i tro, der er gjort af festen. Brug kunstværkerne til at dekorere dit feststed.\nKalk og brød - Den enkle symbolik på koppen og brødet kan gøre et dejligt tema til en første kommunionfest med rustikke accenter og friske brød og druer. Havregrynkager med hvid glasur kan serveres sammen med marmeladesandwicher og mousserende druesaft, en særlig godbid for unge gæster.\nStængler af hvede - Batteridrevne stearinlys bundet med guldbånd og flere stilke hvede kan være udgangspunktet for et tema, der fejrer Kristi legeme. Server bruschetta med traditionel tomat eller andre påfyldninger til en unik fest inspireret af livets brød.\nDruer på vinstokken - Et sjovt tema for en lilla-kærlig første kommunikant, server lilla-toppede cupcakes, en frugt charcuterie bakke og grønne og lilla druer på kabob pinde. Pynt med vinstokke og druer, og brug et centerpiece af en guldvase med faux druer, der er overfyldte.\nBilleder af bøn - Søg på nettet efter illustrerede billeder af piger eller drenge af den første nadverbøn (typisk en profil af et barn, der beder), og brug disse til at inspirere dit festtema. Få gæster til at medbringe eller komponere en skriftlig bøn til barnet og lægge dem i en souvenirbog.\nDobbelt op - Angiv på din invitation, hvis mere end et barn vil deltage i første kommunion og fejre dagen på din fest. Fælles parter kan være lige så specielle, og mange hænder får let arbejde, som de siger!\nOrd der betyder - Download en bøn, skriftsted eller et åndfyldt digt, der skal læses ved din første kommunionfejring, og opbyg temaet efter festen omkring det.\nCup of Joy - Det er ikke svært at finde forskellige former og størrelser på specielle briller, kalk og lignende i genbrugs- og festbutikker. Brug dem til at dekorere og tjene som en symbolsk snack ved at forberede Jell-O-portioner i en stængel af plastik med en skumfidus til at repræsentere værten.\nTroens frø - Inkluder ægte plantefrø i festfavørene for gæster at plante som en varig påmindelse om de frø af tro, der plantes med første kommunion. Pynt med beholdere med græsfrø, der spirer op ud af snavs, festlige potteplanter og forvitrede vandkande i alle former og størrelser. Indram et relevant skriftsted som vers fra Mattæus 13 eller Lukas 8:15.\nAngel's Wings - For at fejre din lille engels første kommunion skal du dekorere med et himmelsk tema (guld og hvid med en favoritfarve til accent) og servere englekage-pops lavet af citronkage dekoreret med et smilende ansigt, gul glasur og en slik citronfrugt skåret skåret i halvdelen og placeret på hver side for vinger.\nGud velsigne dette barn - Et banner byder den specielle gæst velkommen med 'God Bless (Child's Name)' og gæsterne efterlader skriftlige velsignelser til barnet som 'Må Herren velsigne dig ved ...' på notekort placeret rundt i lokalet. En speciel trækasse kan fremstilles til barnet med datoen og deres initialer indgraveret ovenpå. Placer kortene indeni.\nRustik erindring - At få dit barns navn klippet af et rustikt træ og anbragt over en krans af eukalyptus, buksbom eller andet grønt kan være et mindesmærke i de kommende år og et iøjnefaldende midtpunkt. Server en buffet med grill eller fingersandwich til dette enkle og afslappede festtema.\nKristi liv - Når du fejrer Kristi offer, kan dit festtema fejre hans liv med røget fisk til de voksne (fiskestifter til børn), oliven, frisk brød og druesaft, der eventuelt skal nydes i udendørs omgivelser med enkle palme blade i vaser som et midtpunkt.\nFotograf for en dag - Giv et engangskamera til kommunikanten og få dem til at tage billeder af deres fest. Tilbyd at udvikle billederne og levere dem senere med en særlig billedramme eller et album som et mindesmærke fra deres vigtige dag.\nCrafting Party - Hvis du har en stor samling børn på din fest og vil tilbyde et håndværk, skal du søge efter ideer online (som at lave papirduer eller en monstrance lavet af poolnudler). Dette er en fantastisk måde at få en unik påmindelse om dagen om dagen og holde de unge travle under festen.\nBogmærke det - Opret en kreativ station, hvor børn kan oprette personlige bogmærker med kartonpapir, en saks og et hulstempel. Fortryk bibelvers og tilbyder klistermærker til dekoration og bånd til at trække gennem toppen. Dekorer lokalet i vintagebøger og bibler i alle former og størrelser.\nSmykkefremstilling - Opret trækorshalskæder eller rosenkranse med forborede huller og sørg for tunge snore eller sejlgarn og permanente markører til dekoration. Disse er gode til gæster i alle køn og i alle aldre (fordi permanente markører og småbørn ikke altid kommer godt sammen). Pynt festlokalet med alle ting gnistrende, eller gå den rustikke rute, og pynt med trækryds, antikke møbler og burlap-løbere.\nForberedelse til første kommunion kan virke lidt overvældende med både messen og festen at planlægge, men med den rigtige planlægning bliver dagen en succes! Brug disse tip til at holde festplanlægningen enkel og fokusere på, hvad der er vigtigst - din første kommunikant og dette vigtige skridt i deres trosrejse.\nCollege Orientering Aktiviteter og ideer\nbaseball spil snack ideer\nvil du hellere have spørgsmål for at lære nogen at kende\nmexicansk mad potluck på arbejde\nSt. Patrick's Day-spil til børn\nliste over spejderlejrudstyr\nmexicanske fiesta festspil\nsjove aktiviteter for seniorskoler


Skau & Co.: Omkring tyve kilometer\nAnonym 26. april 2010 kl. 17.38\nHvad gør man ikke for at få fat på det helt rigtige stykke stof :-D\nDu er godt nok sej :-)\nPernille 26. april 2010 kl. 17.57\nDet var superlækkert, Anne - og dejligt vejr :)\nAnnettes space 27. april 2010 kl. 07.30\nDu er fileme imponerende Pernille.....Det var noget af en cykeltur....og NEJ, så spændende er Roskildevej ikke på den strækning.\nPernille 27. april 2010 kl. 08.11\nMen Annette, det var sjovt at se land blive til by og hvordan de gamle bygninger er forsvundet jo mere civiliseret området er.\nDet er meget smukkere ude på landet, hvor de gamle bygninger får lov at stå .. der var et par stykker af dem :)


Opmærksomhed på Coronavirus i EKKOfonden - EKKOfonden\nOpmærksomhed på Coronavirus i EKKOfonden\nBy Morten Andersen\t11/03/2020 april 24th, 2020 No Comments\nI EKKOfonden har vi fuld opmærksomhed på Coronavirus og følger naturligvis myndighedernes anbefalinger med hensyn til at undgå smitte og forholdsreglerne ved mistanke om smitte.\nAlle ledere og medarbejdere bliver løbende orienteret om myndighedernes anbefalinger og EKKOfondens indsats og forholdsregler for at undgå smitte.\nI EKKOfonden har vi, som den øvrige social- og sundhedssektor, et ansvar for at fortsætte med at yde borgerne den støtte og behandling, som de har behov for. Dette ansvar håndterer vi med det størst mulige hensyn til borgere og medarbejdere.\nIngen besøg fra gæster eller pårørende\nAktiviteter, ture ud af huset og besøg på bostederne af pårørende og gæster er aflyst.\nEneste undtagelse kan være, hvis der er en livsnødvendig, sundhedsfaglig begrundelse for læge- eller hospitalsbesøg. Dette vil i så fald altid blive clearet med EKKOfondens sundhedsfaglige team.\nPå alle botilbud og særligt tilrettelagte tilbud udviser personalet de nødvendige foranstaltninger i forhold til hygiejne og opsporing af eventuel smitte. Vi er opmærksomme på, om borgere eller ansatte har været i kontakt med smittede, og vi efterlever myndighedernes anbefalinger med hensyn til karantæne og test for smitte.\nSkulle der opstå smitte blandt borgere eller ansatte, vil vi samarbejde med myndighederne om at tage de fornødne forholdsregler.\nBorgere hos EKKOfonden og deres pårørende er altid velkomne til at kontakte afdelingslederen for den pågældende afdeling, hvis der er behov for dette.\nFor yderligere information henviser vi til Sundhedsstyrelsens information på:\nI forbindelse med den aktuelle nationale indsats for at bremse og håndtere smitten fra Coronavirus har EKKOfonden valgt at stille op med akutte ydelser og tilbud for de kommuner og sociale tilbud m. fl. – i det omfang det er muligt for os – der har behov for ekstra hjælp i forbindelse med nedlukninger af specialskoler, botilbud, specialtilbud, plejehjem og lignende. I EKKOfonden tilbyder vi bl.a. akutte ydelser i form af; ordinære pladser i vores botilbud og særligt tilrettelagte tilbud, § 85 støtte, sundhedsfaglige ydelser, vikarservice, udlejning og ejendomsservice.\nForrige indlægJeg holder fast i hverdagen\nNæste indlægFra hjemløs til egen bolig


Billeder Af Nøgne Damer Svenske Porno Stjerner / Dansk Porno\nHai Huot 09/04/2017 Schöne brüste kneten frauen sexshop 0\nDet kan man ikke, når der er billeder af nøgne damer, uanset om man Den svenske forbrugerlovgivning forbyder reklamer, der sender. Pornostjerner og prostituerede: Verdens bedste sætter ord på sit Sådan lyder det fra golfstjernen Tiger Woods om den massive utroskab, der kostede ægteskabet til svenske Elin Har været nøgen med Wozniacki: Sådan er deres forhold . Tog billede af skærmen på flypassagers telefon: Politiet hylder. Svensk avis offentliggør i dag et billede af deres konge omgivet af af kongen og de nøgne damer er hentet fra en overvågningsvideo, Russiske Viki rejser sex -barometeret .. Her er alle stjernerne fra Lykkehjulet i dag...\nEskortguide sex massage film\nI blade, i reklamer, i musikvideoer og på internettet. Derudover har hun kørt gaderace, hvilket blandt andet har givet skønheden et verdenmesterskab og en sølvmedalje til OL. For to uger siden blev musikvideoen til 'Gangnam Style' af den sydkoreanske sanger Psy overhalet som den mest sete video på film- og videodelingstjenesten YouTube. Dronningen gør mig til nar Prins Henrik savner respekt fra sin kone. Men ikke alle var vilde med de letpåklædte billeder.\nTv-station fik disse OL-atleter til at ligne pornostjerner reageret, og man kan nu finde billeder af de " nøgne " mænd under hashtagget. Skuespillere og skuespillerinder der ofte er nøgne på film. Nogle Hollywood- skuespillere tør dog godt trodse sex -forskrækkelsen og Titanic- stjernen har da også ry for at være modig, og resultatet kan ses i film som ja listen kunne bliver meget lang desvrre er 2 af de dejligst damer også dem der ikke vil smide tøjet. Den svenske presse havde ikke svært ved at finde på lidet Fra porno - eskapade til prinsesse: Sådan blev Sofia forvandlet. jun. I optrådte hun næsten nøgen med en slange om halsen i mandemagasinet Slitz og blev kåret til 'Miss Slitz'. Massestyrt i finalen - norsk stjerne bliver europamester....\nLærer på dansk friskole: Australsk teenager blev angrebet af kødædende havlopper. I kassen ligger også nogle 3D-sygekassebriller i læderetuier, billeder af nøgne damer Svenske porno stjerner, som ser ud til at være af væsentlig ældre dato. Din internetbrowser er desværre uddateret. Sanne er ny dommer i "X Factor". Vil du ha' nyheder, videoer, der var en tid i tysk den nøgne kvinde og smukke kvinder? Og et par store ark karton med nøgenbilleder af grønlandske kvinder, der poserer i naturen. Tidligere i dag kunne SE og HØR bringe bikinibilleder af Danmarks tennis-dronning Caroline Wozniacki fra det nye nummer af Sports Illustrated. Når en liberal minister på det nærmeste anbefaler, at en tjeneste skal have udvidede beføjelser til at få adgang til folks private data, er der grund til bekymring. Så lidt arbejder Kongehuset. Geisling møder Politikens sundhedsredaktør Hvorfor er naturen sund for os, og hvorfor og hvordan kan den redde dig fra stress og tristhed? Sæt psykopaterne bag lås og slå. Flere år senere viste Connelly tilmed, at nøgenhed ikke behøver være sexet, da hun spillede junkie i den barske Requiem for a Dream. Falder 14 procent 8. Prinsen understreger, at beslutningen bunder i utilfredshed med, at han ikke er ligestillet med sin kone. Få kulturen i din indbakke Tak for din tilmelding! Magnussen kører beskidt og arrogant.\nDerfor drager titusinder til Idaho, Nebraska og Wyoming om to uger. Nu kun 39,95 Køb. Her er de danske slik-konger. Jeg mener, at manden i baggrunden af 'klistret' elektronisk ind i billedet, siger han. Kan du lide artiklen?\nPONO SEX FILM B2B MASSAGE KØBENHAVN 60\nBilleder af nøgne damer Svenske porno stjerner Handel og maritime museum escort holbæk\nBilleder af nøgne damer Svenske porno stjerner Hellere hjælpe sultne hunde. OL-guldvinders hus til salg for 37 millioner. Australierne bygger sindssyg rutschebane - Tør du prøve den? Af Lars Halskov FCK-spilleren Uros Matic har liket hooliganbilleder på Instagram. Af Rasmus Straka For to uger siden blev musikvideoen til 'Gangnam Style' af den sydkoreanske sanger Psy overhalet som den mest sete video på film- og videodelingstjenesten YouTube. Et par af disse føler sig tydeligvis mere veltilpas afklædt end påklædt ja, vi tænker på dig, Harvey Keitel!\nBilleder af nøgne damer Svenske porno stjerner 288\nBilleder af nøgne damer Svenske porno stjerner 311\nEscort klinik lang pik


Vil du have præsenteret din virksomheds produkter eller serviceydelser? – Naerkoeb\nVil du have præsenteret din virksomheds produkter eller serviceydelser?\n25 October. 2017\nSuccesen fortsætter og vi er nu næsten i alle Danmarks afkroge, så for dem der ønsker synlighed af deres produkter, kan vi tilbyde dette, da vi jo nærmest dækker hele landet.\nDesuden kører vi i kæden fælles markedsføring og markedsføringsstøtte til flere forskellige frivillige delkoncepter, hvor produkterne kan blive præsenteret på butikkernes Instore-TV.\nHerudover laver vi også en del trykt materiale til brug indoor og outdoor.\nDer er mulighed for at få præsenteret virksomhedens produkter i vores nyhedsbreve til vores medlemmer.\n« Butikskæden Nærkøb A/S nye profilbrochure\nVi har deltaget på DK-CAMP messe 2017 »


Konkurrence: Xbox Live fylder 10 år - Vind Microsoft Points - Xboxlife.dk\nKonkurrence: Xbox Live fylder 10 år - Vind Microsoft Points\nSkrevet af: Morten Skou - 16. november 2012 - kl. 18:36\nI forbindelse med at det er nøjagtigt 10 år siden at Xbox Live servicen åbnede op for første gang, så udlodder vi en masse Microsoft Points.\nI dag er det nøjagtigt 10 år siden, at Xbox Live åbnede dørene op for første gang. Her i Danmark måtte vi dog vente til oktober 2003 før det blev muligt at bruge Xbox Live her - inden da var der dog en del der enten havde svenske eller engelske Xbox Live konti selv om de boede i Danmark.\nTil at starte med var det ikke alle spiludviklerne der ville være en del af Xbox Live. En af de helt store, nemlig Electronic Arts, havde takket nej til Xbox Live. Som bekendt endte det heldigvis med at de ændrede mening.\nDet første gamertag der overhovedet blev oprettet på Xbox Live-servicen tilhørte Eric Neustadter, en ansat der faktisk stadigvæk er hos Xbox Teamet hos Microsoft i Redmond. Erics gamertag er 'e':\nTilbage i 2002 så Xbox LIve dashboardet en hel del anderledes ud end det gør i dag, så når du sidder og bander over hvor langsomt det er eller hvor mange reklamer der er på det nuværende dashboard, så tag et godt kig på billedet herunder:\nVennelisten kunne kun vise 5 venner af gangen før det var nødvendigt at scrolle længere ned:\nLarry Hryb, måske bedre kendt som Microsofts Major Nelson, har også postet denne lille lydbid, som er den lyd der blev brugt når man skiftede imellem de forskellige faner på det første dashboard.\nEn række reklamefilm blev det naturligvis også til, her er en af de første reklamer for Xbox Live, tidligere postet af Major Nelson.\nHalo-spillene og ikke mindst udvikleren Bungie, har også haft stor indflydelse på at Xbox Live gik hen og blev den success den er i dag, hvor der er over 40 millioner medlemmer.\nI dag indeholder Xbox Live som bekendt utroligt mange andre features, måske endda features som man slet ikke havde drømt om dengang tilbage i 2002. Nu er Xbox Live-servicen ved at gå hen og blive en total underholdningsløsning, hvor man kan se film, høre musik og meget andet.\nI samarbejde med Microsoft udlodder vi 3 x 4200 Microsoft Points til tre forskellige vindere.\nKan du huske den gang hvor.....\n1) For at deltage, skal du skrive en kommentar til denne nyhed, hvor du kort fortæller om DIN personlige bedste oplevelse med din Xbox-konsol.\nFor sjov skyld, så må du også meget gerne skrive hvor længe du selv har været på Xbox Live.\nSidste change for deltagelse er på søndag klokken 22.00. Vinderne får direkte besked og koderne bliver sendt via PB her på Xboxlife.dk.\nHeld og lykke , god weekend og selvfølgelig et meget stort tillykke til Xbox LIve og teamet som sørgede for at vi overhovedet kunne spille, snakke, se film, høre musik og meget andet på vores Xboxe.\nDe tre vindere er: Kattekiksen, Bremos, DanniLaursen - alle tre har vundet 4200 Microsoft Points.\nForrige Xbox Live fylder 10 år\nNæste Anmeldelse: WWE'13


8 km cykel-rundtur fra Lønstrup til Vennebjerg Kirke.\nRuten går gennem Lønstrup og sommerhusområder, før det går op ad bakke til Vennebjerg Kirke, Klangshøj og Vennebjerg Mølle. Herfra kan man nyde en storslået udsigt over Vesterhavet og det nordligste Vendsyssel. Mod nord ses Hirtshals Fyr og mod syd Børglum Kloster. Med undtagelse af et par hundrede meters grusvej er der asfaltbelægning hele vejen. Enkelte steder er der cykelsti—men i øvrigt går ruten ad små, utrafikerede veje. Ruten er kuperet omkring Vennebjerg Kirke.\n1: Start ved Lønstrup Turistbureau Kør mod syd ad Strandvejen. Undervejs passeres gallerier, glaspustere, keramikere, smykkekunstnere og hyggelige spisesteder. Den flotte, gule bygning på venstre hånd rummede tidligere det mondæne Linnemanns Hotel. Sidst i 1980-erne blev der indrettet glaspusteri og restaurant på stedet.Længere fremme ses keramikerværkstedet Keramoda, som er indrettet i byens tidligere sognefogedgård.\nEfter 400 m: Ved Badehotel Lønstruphus køres ligeud ad Rubjergvej.I Badehotellet kan man stadig opleves en stemning fra før verden gik af lave.\n2: Efter 300 m: Ved Egelunds Camping drejes til venstre ad Nordsøvej.Den hyggelige, lille campingplads med tilhørende restaurant Nordsøen er etableret i 1960-erne.Feriehusområdet ved Nordsøvej er skudt op i løbet af 1980-erne. Afstikker: Der kan laves en afstikker til højre op til Mårup Kirke. Den nedstyrtningstruede kirke er opført midt i 1200-tallet.Ekstra turlængde: ca. 2 km.\n3: Efter 800 m: Kør lige ud ved Øresundsvej. Efter 50 m: Drej til højre ad Nejstvej.Her køres på det tidligere jernbanespor. Strækningen mellem Hjørring og Løkken blev åbnet i 1913 og blev lukket i 1963.\n4: Efter 500 m: Drej til venstre ad Lophavevej.På Lophavevej passeres bl.a. Fersholt, hvor der er galleri og butik med brugskunst.\n5: Efter 900 m: Drej til højre ad Lønstrupvej.Bemærk den storslåede udsigt mod Vesterhavet og Rubjerg Knude! Til venstre ses Vennebjerg Mølle og ligefrem Vennebjerg Kirke.\n6: Efter 800 m: Drej til venstre ad Klangshøjvej.Her går det op ad bakke til den hyggelige landsby gl. Vennebjerg, der snor sig langs vejen op til kirken.\n7: Efter 600 m:Vi når frem til Vennebjerg Kirke, der er Vendsyssels højst beliggende kirke. Direkte ved kirken ligger den imponerende Klangshøj.Et godt sted at gøre ophold.Bagefter køres ca. 100 m. nedad bakken, hvor der drejes til venstre ad Klangshøjvej.\n8: Efter 400 m. drejes til venstre ad Skallerupvej.\n9: Efter 700 m drejes til højre ad Lønstrupvej.På hjørnet ligger den renoverede Vennebjerg Mølle.\n10: Efter 1300 m: drej til højre ad Kystvejen.På højre hånd ca. 100 m fremme ligger Lønstrupbanens gamle ventesal. Før bilen vandt frem var banen en kæmpesucces, der fragtede tusinder af turister til byen. Efter 200 m: følg Kystvejen kurve mod venstre.\n11: Fortsæt ad Kystvejen yderligere 800 m frem til Møllebakkevej, hvor der drejes til venstre. På venstre hånd ca. 500 fremme ligger Lønstrup Camping Møllebakken. Pladsen ligger højt over byen og blev etableret af turistforeningen i 1950-erne. På højre hånd ses det fredede sommerhusområde Møllebakken. Lige ved nedkørslen til Lønstrup ligger Lønstrup Mølle, der i dag er indrettet som bolig.\n12: 200 m efter møllen drejes til venstre ad Strandvejen. På højre hånd efter 100 m ses Bækslugten, som blev dannet ved et voldsomt regnskyl i 1877. Adskillige huse blev skyllet væk. Begivenheden markerer starten på turismen til Lønstrup.


[løst] DVD bøvl - Eksperten - Computerworld\n09. juni 2021 - 16:40 Der er 14 kommentarer\tog\nMin dvd-afspiller vises ikke når den tilsluttes (usb/asus) min stationære - men den gør det på min Yoga.\nHar prøvet restore til tidligere punkt. Har gennemkørt DISM med Restorhealth. Har testet med SFC. intet har hjulpet.\nHar prøvet at sammenligne registreringstabellerne i H-KEY_LOCAL_MACHINE.\nIntet hjælper og jeg tøver med en re-installation.\nEr der nogen med en god ide?\n09. juni 2021 - 16:53 #1\nHvis du har enhedshåndteringen åben når du monterer den sker der så noget med skærm billedet? Hvis du ser en ændring og kan se den herinde, så højreklik på den og vælg fjern. Genstart pc og se om den efterfølgende bliver synlig i denne pc.\n09. juni 2021 - 17:24 #2\nTakker fro svar, og ja, det er også prøvet. Den ses heller ikke under skjulte enheder i enhedshåndteringen.\n09. juni 2021 - 17:47 #3\nHar du prøvet tippet med IDE Atapi driveren? https://support.microsoft.com/da-dk/topic/dit-cd-eller-dvd-drev-genkendes-ikke-af-windows-eller-andre-programmer-64da3690-4c1d-ef04-63b8-cf9cc38ca53e\n09. juni 2021 - 19:16 #4\nJeg har indsat et link herunder:\nJeg skrev det af efter et blad for over ti år siden i Windows 7´s barndom, men det virker også på Windows 10.\n09. juni 2021 - 19:37 #5\nDesværre, virkede heller ikke. "Filters high/low" findes ikke, I henhold til den forrige venlige sjæl kunne man følge Microsoft råd - der gik jeg så på punkt 6 - virkede heller ikke.\nMin windows version er 21H1 og beskrevne findes ikke.\n09. juni 2021 - 21:06 #6\nTænker så måske problemet ligger i usb portene. Har du forsøgt flere forskellige porte?\nEr der strøm forsyning til dvd drevet eller skal usb levere alt spænding?\nTænker måske det får for lidt strøm måske så det ikke detekteres.\n09. juni 2021 - 23:04 #7\nTanken strejfede også mig - det kan måske være et spørgsmål om der er spænding nok.\n10. juni 2021 - 07:33 #8\nHvis drevet ikke har ekstern strømforsyning:\nDet trækker strøm fra to usb-porte, men overfører data kun fra det ene. Spændingen vil stadig være 5 volt, men der kan trækkes 2 x 500 milliampere.\nUfarligt. Drevet trækker kun det antal milliampere, der er brug for.\n10. juni 2021 - 08:10 #9\nTakker for interessen for mit store problem. 2 usb stik forbinder drevet. Har også afprøvet usb porte med andre ting - perfekt.\nFlytter jeg drevet til min Yoga forbindes det kun med 1 usb-stik - dette virker også perfekt.\n10. juni 2021 - 08:44 #10\nDet er således ikke så kompliceret som registre ændringer eller DISM kan gøre. Desværre er disse to intet med hvad din Windows kan gøre, hvad tilslutning skal ske for filtype eller enhed for kendt filtype.\nDen som skal fokusere er på Kontrolpanel og Systemindstillinger.\nUnder Kontrolpanelet er det "Afspil cd'er eller andre medier automatisk".\nUnder Systemindstillinger er det "Automatisk afspilning".\nDet er her hvor du kan yderligere definere hvad for en afspilning skal ske, når disse kendte filtyper eller enhed tilsluttes til din PC.\n-Ja, hvorfor virker det ikke til at starte med, i forhold til andre enheder?\nDet er således yderligere tiltag foretaget for dig fra din antivirus, at disse automatisk start bliver inaktiveret for at beskytte dig for automatisk start så dit system ikke benytter automatisk start, fordi kriminelle aktører også kan finde på at bruge så simpelt automatisk afspilning til at inficere dit pc med og fra tilslutbart enhed.\nHvis du allerede har en godt antivirus beskyttelse, kan du som sagt kigge på dette yderligere på Kontrolpanel og Systemindstillinger for "Afspil cd'er eller andre medier automatisk" og "Automatisk afspilning".\nBegge disse kan du sagtens søge fra din Startmenu, bare ved at indtaste delvis af teksten så du kan se "Afspil cd'er eller andre medier automatisk" eller "Automatisk afspilning".\nGod fornøjelse med at rette hvad du gerne vil have ud af disse :-D\n10. juni 2021 - 09:13 #11\n10. juni 2021 - 11:08 #12\nTak Jørgen B. for instruktiv video. Alt er sat som du har beskrevet.\nJeg må indrømme at jeg begynder at overveje en geninstallation af Windows med alt det det indebærer af backup af mailbokse, dokumenter musik o.s.v. Det er en træls omgang men jeg kan ikke selv komme på mere. Det har virket for ca. 6 uger siden da jeg anvendte drevet til et mindre projekt - men mit ældste gendannelsespunkt (som jeg har prøvet) er eksakt 6 uger gammelt.\n10. juni 2021 - 11:16 #13\nHar du gratis eller betalte antivirus beskyttelse, er det også du måske skal sætte din fokus på?\nHelt op til dig og se om gen-opgradering hjælper, start Windows 10 værktøjet og start den og hvis du har trykket "Installer" og har mulighed for at fortsætte med "opgrader", kan det jo være en løsning for at beholde filer og programmer?\n10. juni 2021 - 12:20 #14\nInden man gen installerer bør man måske prøve at slette usb portene i enhedshåndteringen, genstarte pc og se om det ændrer på det.\n10. juni 2021 - 15:53 #15\nJeg re-installerer. I skal alle have tak for kreative indslag.


Ny Samarbejdsaftale - Naalakkersuisut\nNy Samarbejdsaftale mellem APNN og KANUKOKA\nDepartementet for Fiskeri, Fangst og Landbrug og KANUKOKA har den 27. januar 2014 indgået en ny samarbejdsaftale om kommunernes udførelse af de lovpligtige vaccinationer af hunde og katte mod rabies. Aftalen træder i kraft den 1. februar 2014.\nDen forhenværende samarbejdsaftale, som er fra 1. januar 1999, omfattede kun vaccination af slædehunde. Desuden var aftalen meget overordnet og indholdet ikke tilstrækkeligt detaljeret, hvilket til tider har resulteret i tvivlsspørgsmål fra begge parter. Aftalen er nu erstattet med en ny, der er mere udførlig og detaljeret.\nBemærk at det er lovpligtigt at få vaccineret sin hund og kat mod rabies. Første vaccination foretages når dyret er mellem fire og seks måneder, herefter skal den vaccineres hvert tredie år.


Vi søger nye frivillige | Selvhjaelp Herning\njuni 4, 2020 Nyhederselvher\nVi søger nye frivillige, som vil være med til at realisere efterårets mange aktiviteter.\nLige nu mangler vi især frivillige til trivselsgrupperne og frivillige til en formidlingsopgave ude på skolerne i Herning Kommune. Du kan læse mere om opgaverne HER.\nVores frivillige gennemgår alle et uddannelses- og oplæringsforløb, som klæder dem godt på til at arbejde med selvhjælp. Oplæringsforløbet vil begynde i uge 32.\n← Genåbning af Selvhjælp Herning d. 2.6.2020\tSelvhjælp Herning inviterer til sommerpicnic →


100 dage efter: Her er status på de østjyske valgløfter - MX.dk\nAf Nicolai Skovgård - 08/10-15 09:22\n100 dage efter: Her er status på de østjyske valgløfter\nDe østjyske politkeres vigtigste mærkesag i valgkampen er der stadig ikke sket det store med.\nV-politikerne Michael Aastrup, Troels Lund Poulsen og Jakob Ellemann-Jensen har alle tre E45-udvidelsen som en af deres mærkesager. (Billede: Polfoto)\nTirsdag åbnede Folketinget, og samtidig rundede regeringen også 100 dage ved magten.\nDet lovede de at kæmpe for:\n- En international lufthavn til Aarhus\n- En Kattegatforbindelse\n- Ingen togbro over Vejle Fjord\nMichael Aastrup (V):\n- Bro over Randers Fjord\n- Statslige arbejdspladser til Østjylland\n- Optimering af Tirstrup Lufthavn\n- Et skridt videre med Kattegatbroen\n- Mulighederne for kattegatforbindelse afdækkes.\n- En mere forstandig udlændingepolitik\nAnlægsloft i infrastrukturfonden sætter lige nu en stopper for at bruge penge på E45. Her vil man så frigive penge på bekostning af Aalborg Letbane, og der kan nogle af dem blive brugt på at udvide E45.\nDer er nedsat en fælles arbejdsgruppe, der skal give transportministeren grundlag for at beslutte, om der kan opføres en ny lufthavn. Svar forventes senest i starten af 2016.\nEn analyse af den trafikale effekt af en Kattegatbro lander efter to års forsinkelse den 13. november. Venstre ønsker at tage en principbeslutning om sagen senest i 2016.\nTogbro over Vejle Fjord:\nDF er parat til at sløjfe togbroen, som er er del af Togfonden, der er indgået mellem den tidligere regering, Enhedslisten og DF.\nBro over Randers Fjord:\nRanders Kommune er i gang med en forundersøgelse af to mulige bud på en broløsning. Svar forventes senest i starten af 2016.\nStatslige arbejdspladser til Østjylland:\nRegeringen har fremlagt en plan om at flytte 3.900 arbejdspladser ud af København. 271 af dem går til Østjylland.\nDer er sket flere forskellige ting i den periode, men en udvidelse af E45 lader stadig vente på sig, på trods af at det er den mest populære mærkesag for de østjyske folketingspolitikere i blå blok.\nPengene mangler, lyder det fra transportminister Hans Christian Schmidt, der ikke kan bruge af infrastrukturfonden, så længe et anlægsloft spærrer for pengene.De østjyske V-politikere er dog optimistiske på området.\n- Det allervigtigste er, at det står i regeringsgrundlaget, for der står det sort på hvidt, at der skal laves en løsning, siger Michael Aastrup (V), der selv har kæmpet for, at det kom i hus.\nValgflæsk: Det har de lovet østjyderne\nSamme melding kommer fra erhvers- og vækstminister Troels Lund Poulsen (V), der ligesom de andre V-politikere fortæller, at han løbende er i dialog med transportministren om emnet.\n- Men vi har altså overtaget en økonomi, hvor pengene ikke er der, og det påvirker vores muligheder for at levere noget på E45 nu og her, siger han.\nNår der kommer penge, er det derfor vigtigt at prioritere på det her område, fortæller Jakob Ellemann-Jensen, der godt vil sætte en garanti for, at regeringen får gjort noget på E45\n- Det vil ske noget i den her regeringsperiode, og jo hurtigere jo bedre. Rom blev ikke bygget på en dag, og det bliver E45 heller ikke, men vi kan konstatere, at viljen er der, og nu skal vi have fundet ud af, hvornår vi kan komme i gang for alvor, siger han.\nDet er ikke kun Venstres fire østjyske politikere, der har en E45-udvidelse som mærkesag. Det er generelt noget, som de fleste blå politikere i regionen fremhævede i valgkampen, og det gælder også for Ole Birk Olesen (LA), der vil få sit parti til at presse på.\n- Jeg har nævnt over for vores transportordfører og resten af partiet, at jeg synes, at det er væsentligt, og det mener jeg, er den rigtige måde at gøre det på, for så kan vi som parti tage det med til forhandlingerne, siger han.\nHvornår der kommer til at ske noget kan ikke vides med sikkerhed, men den mest optimistiske melding kommer fra Michael Aastrup, der forventer, at der kommer til at ske noget til næste infrastruktursforhandlinger senere på året.\n- Der forventer jeg klart, at vi vil diskutere, hvordan vi hurtigst muligt kan komme i gang med en udvidelse, siger han.\nLÆS OGSÅ: Valgløfter udløser motorvejs-krig\nLÆS OGSÅ: Yngre mand fundet druknet i Aalborg: Kan være 21-årige Frederik


APRILSNAR: Eske og Rane Willerslev er i virkeligheden én og samme person, afslører kirkebog og DNA-analyser.\nAf kirkebogen fremgår det, at det kun er Eske Willerslev, der blev født 5. juni 1971. (Foto: Videnskab.dk)\nEfter lang tids research, gennemgang af databaser, DNA-analyser og interviews med familie og kollegaer kan Videnskab.dk nu afsløre:\nStjerneforskerne Eske og Rane Willerslev er i virkeligheden den samme person og ikke tvillinger.\nEske Willerslev har opfundet sin tvillingebror, Rane, og har på den måde levet et dobbeltliv for øjnene af hele Danmark.\nVidenskab.dk har konfronteret Rane og/eller Eske Willerslev med beviserne. Her faldt løgnen fra hinanden.\n»Ok... Så kan jeg jo nok ikke holde det skjult længere,« tilstår Eske Willerslev.\n»Rane er en fiktiv person, jeg har opfundet. Et alter ego,« indrømmer han.\nLæs også: Kan man virkelig stole på Willerslevs hårprøve?\nBilleder af Eske Willerslev og angiveligt af Rane Willerslev. Sammenlign ved at trække i pilen i midten. (Foto: Pressefoto)\nGav afveksling i forskerlivet\nEske Willerslev virker lettet over, at sandheden nu er kommet frem. At leve et dobbeltliv er enormt ensomt i længden, fortæller professoren på Statens Naturhistoriske Museum, da Videnskab.dk endelig fanger ham på hans kontor på Nationalmuseet.\nDirektør Rane Willerslev står der på dørskiltet.\nAlligevel understreger Eske Willerslev, at det at have en fiktiv tvillingebror har været »en uhyre praktisk foranstaltning«.\n»Da jeg kom hjem fra Oregon i 2007 efter at have brugt 3 år på at lave kulstof-14 prøver af fossil menneskelig afføring. Det er nok der, jeg har været allermest glad for at have Rane.«\n»Fossilt DNA fra fossil menneskeafføring. Det må vel være det længste, man kan komme fra rigtige, levende mennesker. Som Rane kunne jeg rejse til Sibirien og møde og få en ny forståelse af rigtige levende mennesker,« uddyber han.\nEtnografiske studier blandt Sibiriens oprindelige befolkning, tjukterne, gav Eske (Rane) Willerslev og verden en helt ny indsigt i dette folks forståelser af sjælen, døden og livet.\n»Selvom det har været til tider næsten umuligt at opretholde løgnen om Rane - ikke mindst da han, eller jeg selvfølgelig, også blev professor og nu direktør for Nationalmuseet - så har det sgu været det værd. Jeg tror ikke, jeg havde klaret at rode i mere fossilt DNA, hvis ikke jeg havde haft Rane at falde tilbage på,« pointerer Eske Willerslev.\nHistorien om en afsløring\nAllerede for et år siden kom Videnskab.dk på sporet af historien om, at der var noget mærkeligt med Eske og Rane Willerslev.\nTvillingerne er kendt og anerkendt i forskerkredse og i medierne for hver deres forskningsfelter, som dog begge kredser om oprindelige folk.\n»To af vores journalister havde igennem en periode på vel et halvt års tid forsøgt at få et dobbeltinterview i stand med brødrene. Det var dog aldrig muligt at samle dem. Det virkede lidt mærkeligt, men de har selvfølgelig travlt med deres forskning,« fortæller chefredaktør på Videnskab.dk, Vibeke Hjortlund.\nVidenskab.dk kunne godt få kontakt med både Eske og Rane Willerslev. Rane dog primært gennem hans presserådgiver Jacob Frische. Brødrene sagde begge ja til at blive interviewet, men de kunne aldrig stille op samtidig.\nTil sidst valgte journalisten og fotografen derfor at sætte et interview i stand med tvillingeparrets mor, Lona Loell, i deres barndomshjem i Gentofte. Vi ville høre, hvad der i hendes øjne har gjort, at netop hun har opfostret to genier.\n»Hun talte kun om Eske hele tiden. Hun sagde ikke noget om, at Rane ikke fandtes, men hun nævnte ham aldrig med navn,« fortæller Charlotte Price Persson, som er journalist på Videnskab.dk.\nBåde journalisten og fotografen lagde også mærke til, at der var kun billeder af én af brødrene. Ingen billeder med dem begge samtidig.\nLæs også: Eske Willerslev bliver medlem af fornemt akademi\nI barndomshjemmet er der ingen billeder, hvor Rane og Eske optræder sammen. (Foto: Privatfoto)\nForskerkollegaer bestyrkede mistanken\nImens Videnskab.dk researchede videre og fortsat forsøgte at få et interview med brødrene samtidig, gik redaktionen i gang med at interviewe brødrenes forskerkollegaer.\nJeanette Varberg er arkæolog og tidligere museumsinspektør på Moesgaard Museum i Aarhus. Hun har samarbejdet tæt med Rane Willerslev fra 2010-2012, mens han var chef for etnografisk samling på museet.\n»Vi var rigtig tætte kollegaer. Han er drøn-inspirerende at arbejde sammen med. Men så, da jeg kom tilbage fra min barsel for vel omkring seks år siden. Så var Rane væk,« fortæller Jeanette Varberg.\nOfficielt var Rane Willerslev taget til Oslo for at være direktør for Kulturhistorisk Museum. Ingen fra museet deroppe kan dog bekræfte at have set ham.\nOg på samme tidspunkt i 2012 startede Eske Willerslev sin forskning i Canada, som skulle afsløre, at mennesket koloniserede Nordamerika via Alaskas kyst.\n»Jeg forsøgte at ringe til Rane flere gange, hvor han ikke tog telefonen. Så pludselig blev den taget. 'Ja det er Eske,' lød det. 'Eske?! Jeg kan ikke få fat i Rane. Har du…?' Så blev der lagt på,« fortæller Jeanette Varberg.\nHun lagde dog mærke til stemmer i baggrunden, som talte både engelsk og fransk. Præcis som i Canada.\nSiden var telefonen slukket.\nMikkel Winther Pedersen har arbejdet tæt sammen med Eske Willerslev i netop Canada og forinden på Københavns Universitets Center for Geogenetik. Det var i 2012-2016.\n»Eske er vildt inspirerende at arbejde sammen med, men meget svær at komme ind på livet af. Han var aldrig med til en fredagsøl, eller hvis vi gik ud at spise. Han skulle altid nå det sidste tog fra Hovedbanen klokken 17.13,« fortæller Mikkel Winther Pedersen.\nVidenskab.dk har undersøgt sagen, og det eneste tog, som mellem 2012-2016 havde sidste afgang 17.13 fra Hovedbanegården, var toget mod Århus, hvor Rane netop var blevet leder af det arktiske forskningsfokus på Aarhus Universitet.\nKirkebøgerne fortæller sandheden\nMistanken var nu for alvor vakt. Ingen kunne bevidne at have set de to brødre samtidig, og moderen fortalte intet om to sønner.\nVidenskab.dk dykkede derfor ned i kirkebøgerne. Blev der overhovedet født to Willerslev-sønner i Gentofte i juni 1971?\nI kirkebogen fremgår det rigtignok, at Eske Willerslev blev født 5. juni i Jægersborg Sogn, men der forekommer ingen oplysninger om Rane Willerslev i samme periode.\nDet sidste bevis: DNA-test\nRedaktionen ville dog være helt sikre. Kunne vi fælde Eske Willerslev på hans egen hjemmebane? Kunne en DNA-analyse give os et endeligt svar?\nProblemet med DNA i denne situation er, at enæggede tvillinger i princippet har fuldstændig ens DNA, da de er udviklet fra den samme ægcelle. Så DNA’et kunne ikke hjælpe os her.\nOg dog. For få år siden blev antagelsen om, at enæggede tvillinger har nøjagtig samme DNA nemlig udfordret af tyske forskere fra Eurofins Genomics Campus.\nSelvom enæggede tvillingefostre er ens, opstår der allerede kort efter den første celledeling små mutationer, som nye sekventeringsteknikker kan opdage.\nLæs også: Eske Willerslev får Forskningskommunikationsprisen\nEn af cheferne på Videnskab.dk Peter Hyldgård er stor fan af Rane Willerslev. Han har som den eneste på redaktionen faktisk mødt Rane på en konference.\n»Han tabte et hår på bordet, og det tog jeg altså med hjem og har haft det liggende i en lille æske siden. Jeg ved godt, det lyder lidt skørt, men nu blev det jo faktisk brugbart,« siger Peter Hyldgård.\nGennem Mikkel Winther Pedersen skaffede vi os adgang til et hår fra Eske Willerslev.\nHårene tog vi med til Eurofins’ laboratorier i Tyskland.\nNy sekventeringsteknik kan afsløre så fine detaljer i DNA-sekvenser, at selv tvillingers DNA kan skelnes. DNA-sekventeringen af hår fra de to Willerslevbrødre viser, at det er den samme person.\n»Der er ingen tvivl. De her hår stammer fra nøjagtig samme person,« siger Jaqueline Weber-Lehmann efter at have sekventeret DNA’et i hårene.\nJaqueline Weber-Lehmann stod oprindeligt bag opdagelsen af tvillingemutationerne.\n»Hvis der var tale om to personer, selvom de var enæggede tvillinger, så ville vi stadig se bittesmå variationer. Det er der ikke. Derfor må det være én person,« siger hun.\nDa Lona Loell, Eskes mor, konfronteres med oplysningerne, går også hun til bekendelse:\n»I lang tid troede jeg bare, at det var en form for usynlig ven, han havde opfundet. Men da det gik op for mig, hvad det var for en løgn, han havde bygget op, og hvor mange han havde overbevist, så nænnede jeg ikke at afsløre ham,« fortæller Lona Loell.\n»Men jeg har da været bekymret for ham, især i de senere år. Han har jo arbejdet for to mennesker, der i forvejen arbejder for meget,« siger hun.\nKunne tørre problemerne af på Rane\nI virkeligheden var det slet ikke meningen, at løgnen om Rane skulle komme så vidt, fortæller Eske Willerslev.\nRane opstod i sin tid, da Eske skulle rode sig ud af problemer i folkeskolen, hvor han havde smadret et vindue. For at undgå ballade opdigtede han impulsivt en tvillingebror, som han kunne skyde skylden på. Og det virkede.\n»Jeg var egentlig ret overrasket over, at den gik. Og endnu mere over, at det også gik anden og tredje gang,« fortæller Eske Willerslev.\nDet viste sig at have sine fordele at have en tvillingebror, man kunne tørre problemerne af på. Og det var ikke svært at holde løgnen kørende.\n»I en kommune som Gentofte kan man jo sådan set slippe afsted med ret meget. Folk har generelt ikke så meget interesse i andre end dem selv og deres egne børn. Så løgnen var egentlig ikke så svær at opretholde,« fortæller Eske Willerslev.\nLøgnen greb om sig\nDa Eske voksede op, viste det sig endnu mere nyttigt at have en tvilling. Blandt andet kunne han indskrive sig på to forskellige studieretninger på universitetet: Biologi og antropologi.\nPå den måde kunne han kombinere sin store passion for det mere bløde og humanistiske antropologiske med forældrenes og omverdenens forventninger og krav om at gå biologivejen.\nAt have en falsk tvilling viste sig også at have fordele i forhold til den senere forskning. Her kunne Rane indgå i flere projekter, som Eske ikke havde adgang til – og flere forskningsmidler blev tilgængelige.\nMen dobbeltlivet begyndte at gribe om sig.\n»Jeg var nu så godt filtret ind i løgnen, at jeg var nødt til at opretholde den. For mange mennesker var afhængige af Rane,« fortæller Eske Willerslev.\nHan blev ansat som Rane i England. Det gjorde det muligt at adskille brødrene lidt. Men Rane begyndte også at vække opmærksomhed med sin forskning og blev interessant for medierne herhjemme.\nÉn ting førte til det næste, og pludselig stod Rane med en stilling på Nationalmuseet.\n»Det var jo sådan set ikke meningen, at jeg skulle blive direktør for Nationalmuseet. Jeg havde jo fint gang i en anden forskerkarriere. Men det var på en eller anden måde den naturlige vej for Rane at gå, så det skete ligesom,« fortæller Eske Willerslev.\n»Men det betyder jo også, at jeg ikke har sovet de sidste 5 år.«\nKulturministeren er overrasket\nKulturminister Mette Bock, som oprindeligt var med til at ansætte Rane, altså Eske, som direktør for Nationalmuseet, siger om afsløringen:\n»Jeg er naturligvis meget overrasket over denne afsløring. Men så længe han gør det godt som direktør for museet, så er jeg egentlig ligeglad med, om han hedder Rane eller Eske,« udtaler kulturministeren.\nHun bakker derfor op om, at Eske Willerslev fortsætter med at varetage både sit eget og 'Ranes' job.\n»Det beviser jo, at man sagtens kan skære 20 procent og i dette tilfælde sågar 50 procent, uden at det går ud over kvaliteten,« konstaterer Mette Bock.\nJeanette Varbergs profil (AU)\nMikkel Winther Pedersens profil (KU)\nMette Bocks (LA) profil (Folketinget)


Marts // Frem & tilbage - EMMA MARTINY\nMarts // Frem & tilbage\nFebruar blev ikke helt så rolig, som jeg havde regnet med. På magisk vis sneg der sig nye opgaver, møder, et momsregnskab, photoshoots og en smule sygdom ind i kalenderen, og wupti – så var årets korteste måned forbi. Og hvis jeg skal være ærlig, er det egentlig helt OK med mig. Februar er og bliver altså ikke min favorit, og særligt de sidste kolde og grå uger har jeg, som I ved, kæmpet lidt med at holde humøret oppe.\nDét skal der laves om på, så jeg satser på, at marts bliver fyldt med hverdagslykke og nye oplevelser. Og gerne en masse sol og forårsfornemmelser (tak). Nedenfor har jeg samlet et tilbageblik på marts sidste år, og så har jeg listet de ting, jeg glæder mig ekstra til den kommende måned. Byd endelig ind med jeres inputs i kommentarfeltet – det er så hyggeligt ♥\nNu vil jeg få pakket kufferten færdig og rulle afsted mon banegården. Kryds lige fingre for, at jeg undgår forsinkelser og rejsestress, nu hvor jeg skal flyve alene, hæhæ 🙂\n… delte jeg min opskrift på syltede rødløg\n… fik I opskriften på den lækreste polenta-pizza.\n… deltog jeg i et podcast om personlig branding.\n… læste jeg Big Magic, og den gjorde indtryk.\n… delte jeg en video med opskriften på mine populære falafel-pizzas.\n… designede Nanna fine nye visitkort til mig\n… udkom Fabelagtige fristelser!\n… lavede Vibeke den fineste guide til Bruxelles.\n… lavede jeg bananboller til eftermiddagskaffen (opskrift her)\n… lavede Carla og jeg opskrifter fra min nye bog\n… stod jeg tidligt op for at lave opskrifter fra Fabelagtige Fristelser i GO’ Morgen Danmark.\n… fik I opskriften på hjemmelavet Toblerone. Må jeg snart lave igen!\n… at tage en uges soloferie/workation med masser af tid til fordybelse\n… at udforske en ny by helt på egen hånd\n… at tage karbad i min Airbnb.. aaaaah <3\n… at dele billeder af vores nye spisebord fra TABLELAB (det er SÅ fint!)\n… at invitere søde venner på det helt store morgenbord.\n… at begynde designprocessen for Atelier Aarhus 2019(!).\n… at få sendt min næste kogebog Grøntsagsglæde til tryk.\n… at besøge min søster i hendes nye lejlighed.\n… at få læst den her færdig (reklame link).\n… at planlægge vores tur til Paris i april\n… at deltage på Hormonkuren\n… at få set Cool Calm and Collected på AROS\n… at plukke ramsløg i Riis Skov\n… at planlægge lanceringsevent for min nye kogebog\nEmma Martiny 6. marts 2018\n6. marts 2018 kl. 7:25\nLidt uden for kontekst – men jeg har tænkt på om du mon spiser lidt ud fra low fodmap? Jeg kan bare huske du har nævnt flere gange at du kan have problemer med maven. Jeg er selv i en situation hvor jeg døjer med daglige mavesmerter og en mave der bare ikke rigtig fungerer tip top, og mange af dine opskrifter passer rigtig godt ind i low fodmap, som har afhjulpet mange med mavesmerter. Og tak for det i øvrigt, det gør hvede og laktose restriktioner markant mere spændende ?\n6. marts 2018 kl. 12:01\nAltså både ja og nej. Der er klar nogle af koncepterne fra low fodmap, som jeg har taget til mig, men samtidig har jeg bare virkelig svært ved at følge det 100% (også på grund af mit arbejde). Samtidig er der også flere af de ting, man skal undgå på diæten, som jeg ingen problemer har med (fx bælgfrugter og tørret frugt), så jeg synes det er lidt svært at finde rundt i.\nDe værste syndere for min mave er dog klart kaffe (mega øv!), laktose og hvede, så det forsøger jeg at undgå i hverdagen.\n6. marts 2018 kl. 9:01\nPåske! Med hele familien i sommerhus <3\nForhåbentlig at få prøvet nogle af opskrifterne fra min nye kogebog: Vegansk til den søde tand.\nAt se min lillesøster og veninder lave gymnastikopvisninger – sådan en særlig stemning.\nAt se sneen (som ellers også er meget hyggelig) vige for de første forårstegn.\n6. marts 2018 kl. 11:57\nÅh, det lyder skønt med en sommerhustur. Håber, I får en herlig tur med masser af forårssol <3\n6. marts 2018 kl. 21:10\nTak og rigtig god fornøjelse i Sverige <3\n6. marts 2018 kl. 21:31