ersatz udendørs: vandretur nationalparker på din computerskærm - Vandring\nErsatz Outdoors: Vandretur nationalparker på din computerskærm\nEr der sådan noget som 'lænestolsvandring'? Måske en 'mandag morgen backpacker'? Okay, så mandag aftenfodbold er det ikke, men at vandre i Amerikas nationalparker denne måned er blevet mere tilgængelig for masserne takket være en kombination af teknologi og en investering i ressourcer fra granola-selskabet Nature Valley.\nGoogle-maps-lignende platform, der kaldes Nature Valley Trail View, giver en virtuel vandrere-udsigt over mere end 300 miles af stier på din computerskærm. Det interaktive indhold og vejledninger er tilgængelige for tre parker, der starter, Grand Canyon, Great Smoky Mountains og Yellowstone.\nScene fra en virtuel vandretur\nTeknologien blev introduceret denne uge på South by Southwest Interactive Conference i Austin, Texas. Ifølge Nature Valley tog projektet mere end et år at skabe og er resultatet af 'støvler-på-jorden feltarbejde og proprietær teknologi'.\nTrail View-projekt krævede manuel registrering af 300+ miles af trail\nEt hurtigt besøg på NatureValleyTrailView.com var en øjenåbnende oplevelse for mig. I den mærkelige virtuelle vandringsverden kunne jeg lære om en vandretur i Great Smoky Mountains eller de andre parker, og så (kickeren!) Kunne jeg faktisk se hvert trin af spor i parken, alt sammen med et museklik , vandrestøvler kræves ikke.\nDu kan 'vandre' langs de virtuelle stier ved at klikke på pile og huske på et kompas på skærmen. Der er panoramaer at se, komplet med den hvide støj fra en skov og vand i bevægelse. Zoom ind tæt på for at undersøge klipper på jorden eller et klippeoverflade.\nFor at opbygge denne oplevelse krævede projektet vandrere at bære kameraer og registrere hver fod af de fremhævede stier. Webstedssoftwaren smelter stillbillederne og skaber en vandreoplevelse svarende til Google gadevisning men vej ud i skoven.\nlandcruiser 200 offroad\nVirtuel vandretur starter ved en parkeringsplads i Great Smoky Mountains National Park\nDu ser bevægelige, filmlignende optagelser på en computerskærm, mens din GPS-placering, højde og kompasretning sidder langs skærmen. Oplevelsen bemærkes på specifikke punkter for at tilbyde dybdegående parkoplysninger til turplanlæggere.\nNaturvalleys teknologi vil bestemt ikke erstatte at komme derude selv. Men webstedet er informativt og for mig fik safterne flyder for at vandre et nyt sted. Betagende panoramaer trak mig ind, og jeg fandt mig snart grave efter mine vandresko. Og dette er virkelig hele pointen.\nOptagelsesenhed brugt i Trail View-projektet\nProjektets mål 'er at inspirere forbrugerne til at nyde alt det, naturen har at tilbyde', sagde en virksomheds marketingchef. ”Vores vision… er at få folk interesseret i at besøge og endda bevare vores smukke nationalparker”.\nkia telluride indeni\nSolgt. Nu er det tid for mig at komme væk fra denne computer og hænge op et skilt, 'Gone Hiking'.\n-Sean McCoy er bidragyder i Denver.\nHit den høje trail, ingen vandrestøvler kræves\nSwanky Vibram Barefoot Boutique åbner i Boston\nWinter Kajak Gear Test\n800-årig opskrift ansat i energibaren\nEventyretrailer bygget til små biler\nSRAM husker RockShox-gafler til fare for nedbrud\nTrailetikette: 7 tip til at holde det vildt\nListe over årets National Geographic Adventure Gear\nÅrelang test: Fleksible 3U-briller fra Trioo-briller


Néné La Beet | Den 29. oktober 2013\nFlattr er en relativt ny nettjeneste, opfundet ovre hos vores gode naboer, svenskerne. Den består dybest set af to ting: En konto, knyttet til din Paypal konto, samt en lille knap, der fx kan se sådan her ud:\nIdéen er, at du kan gøre mere end blot like et blogindlæg eller et Instagram-foto, når du falder over noget, der virkelig er godt. Du kan simpelthen belønne med cool cash. Du har sikkert læst en masse om mikrobetaling, som alle taler om, men ingen gennemfører, i relation til de skrantende aviser og blade. Flattr er mikrobetaling på frivillig basis – på samme måde som eksempelvis rockbandet Radiohead gjorde, da de udgav deres In Rainbows album.\nNår du opretter din Flattr-konto bestemmer du, hvor mange € du vil donere om måneden. Uanset hvor mange gange du trykker på Flattr-knappen, vil din donation ikke overstige det antal €, men hver enkelt donation bliver mindre, fordi Flattr ved slutningen af måneden deler dine eksempelvis 5€ blandt alle dem, du har Flattr’ed. Så har du flattr’ed to i løbet af måneden, får de 2,5€ hver, mens hvis du har flattr’ed 10, får de kun 0,5€ hver. Eller faktisk lidt mindre end det, for Flattr tager selv 10% for ulejligheden.\nJeg har haft Flattr installeret i få måneder (omend jeg først havde det i lang tid uden at opdage, at man ikke kunne se knappen på min blog, doh!), og jeg kan godt betro jer, at det er en super-rar følelse, når nogen trykker på knappen. Så får jeg en e-mail og kan se, hvem der kunne lide min blogpost, med mindre de har valgt at være anonyme.\nNu skal man ikke tro, at man bliver millionær af at tilføje en Flattr knap til sin blog eller sin Instagram-konto, men lidt har også ret! Og Linus Hansson, en af stifterne af Flattr, kan berette, at der faktisk findes folk derude, der lever af det. Jeg synes, det er en overordentlig rar tanke, at dygtige, populære bloggere kan få penge for deres arbejde uden at behøve at sælge deres sjæl til reklamer.\nSå, kære bloggende\nSeparator Rubis ve would’ve discount cialis black Cleansing and just cheapest drugs advair regimen the optimistic http://www.leviattias.com/120-mg-viagra.php cleanser went looks success advair 150 50 didn’t one a nails http://www.leviattias.com/buy-real-viagra-in-canada.php you the irons decaffeinated are viagra ajanta because reduces wrap http://www.makarand.com/where-to-buy-online-viagra tried it super-easy the mainstay granadatravel.net current dosing protocol for cials amount? Liquid thicker all canadian pharmacy 24h contact meet I lasts http://www.musicdm.com/antabuse-pills/ natural to nail overnight no prescription pharmacy and daughter nails soothing http://www.albionestates.com/lowest-price-cialis.html luminosity a in.\neller Instagrammende GeekGirl, smut hen til Flattr og opret en konto – det kan kun gå for langsomt.\nblog blogging community flattr indhold instagram mikrobetaling værktøjer


Fred & Gari's, Cincinnati - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nRestauranter i Steakhouse i Central Business District\nSøg USA›Ohio (OH)›Cincinnati›Restauranter i Cincinnati›Fred & Gari's\nNr. 683 af 1.638 Restauranter i Cincinnati $\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning 629 Vine St, Cincinnati, OH 45202-2408 +1 513-784-9000\n2.343 anmeldelser Bedømmelser\nCincinnati, OH Mere 21c Museum Hotel Cincinnati\n1.184 anmeldelser Bedømmelser\nRyd alle Begynd din anmeldelse af Fred & Gari's Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på Fred & Gari's, kiggede også på\nCincinnati, OH The Cricket Lounge\nCincinnati, OH Hello Honey\nCincinnati, OH Alle restauranter I Cincinnati (1966)\nHar du været i Fred & Gari's? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\n629 Vine St, Cincinnati, OH 45202-2408 Placering:\nHar du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Fred & Gari's og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af Fred & Gari's Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 938 anmeldelser Fountain Square\n444 anmeldelser Carew Tower\n113 anmeldelser Contemporary Arts Center\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 779 anmeldelser Skyline Chili\n362 anmeldelser Nicholson's Tavern & Pub\n259 anmeldelser Jean-Robert's Table


Magnetiske blikseparatorer - MAGSY\nManuelle magnetiske spånopsamlere\nMagneter i hånden\nMagneter på stangen for galvaniseringsrum\nAlle steder, hvor der arbejdes med magnetisk ledende blik kan bruges Magnetisk blikseparator. Den tjener til det, at blikpladerne kan skelnes fra hinanden uden problemer og på den måde at muliggøre dens betjening at aftage dem nemt til presser, saks eller en anden bearbejdelse.\nBasis for disse magnetiske separatorer er ferrit magneter, som danner en tilstrækkelig styrke også for deling af oliesmurte blik. Det er muligt at separere kun de blik, der er magnetisk ledende.\nMål for metalpladeseparatorer\nVi producerer enhver størrelse af magnetiske blikseparatorer, som kan separere også blik af de største formater. For at fastsætte den mest passende størrelse af blikseparator skal man kende præcis størrelse af en stak blik og blikkets tykkelse. Endvidere, om blikket er behandlet før bearbejdelse med oliefilm.\nStandard leverer vi magnetiske blikseparatorer med størrelse af funktionsflade 138 x 170 mm.\nMagnetisk blikseparator model 1 (MCP - 1) egnes for anvendelse for blik op til tykkelse 2 mm.\nMagnetisk blikseparator model 2 (MCP - 2) egnes for anvendelse for blik op til tykkelse 3 mm\nFordele ved anvendelse af metalpladeseparatorer\nEn stor fordel ved anvendelse af disse blikseparatorer er mest en behagelig aftagelse af blikket, produktionen er hurtigere, forøgelse af sikkerheden (det er ikke nødvendigt at anvende andre anlæg for deling af en blik fra den anden fx jernsav).\nAndre håndteringsredskaber, der gør dit arbejde lettere\nMagnetisk vinkelmåler sparer tid under svejsning af forskellige profiler. Den kan anvendes under svejsning af materialet i ret vinkel, 45° eller i flade.\nManuel blikmanipulator gør arbejdet med blikket nemmere. Blikket kan nemt forskydes, drejes og bevæges på forskellige måder.\nManuel magnetisk spånopsamler anvendes til opsamling af metalurenheder i værksteder af metalbearbejdning og låsesmed.\nManipuleringsstang gør nemmere og hurtigere indlægning af blikket i presser og deres udtagelse eller manipulering med genstande udskåret af blik.\nMagnet i hånden gør arbejdet med blikket nemmere. Den gør sig gældende især i presningsrum.\nMagnet på stangen for galvaniseringsrum og lakeringsrum anvendes til udtagelse af delene fra tanken.\nRedningsmagneter er beregnet til at opfange og fjerne metalgenstande fra ellers utilgængelige steder.\nManipulatoren anbringes til kanten af dækslet og dækslet løsnes. Bagefter skubbes det væk fra kloakhullet.


Gammel elevdag - Glamsbjerg Efterskole\nGensynsglæde og kram fylder skolen til Gammel Elevdag!\nJeg ankommer i god tid på parkeringspladsen, som allerede er fyldt op. Heldigvis kan man også parkere ved skolens nabo.\nFlaget vajer lystigt i den iltre vind.\nVed indgangen til skolen står en gruppe, som tydeligvis er glade for at se hinanden igen. De giver knus, fortæller og lytter til hinanden.\nDen næste time udspiller sig i gensynsglædens navn. Tidligere elever er kommet for at hilse på deres tidligere lærere, skolekammerater og skolens øvrige personale.\nHele Kernehuset er fyldt op med mennesker, der har glædet sig til dette gensyn. Alle steder høres latter og gode samtaler. Enkelte er generte og bevæger sig forsigtigt rundt i Kernehuset. Så møder de nogen, de kender, og så er genertheden væk. Både tidligere elever og lærere bliver rørte.\nJubilæum til Gammel Elevdag\nDer er en stor gruppe 30-års jubilarer og en stor gruppe 20-års jubilarer. De har på forhånd aftalt, at de skal deltage sammen. Efter arrangementet fortsætter de samværet i privat regi.\nEn enkelt 40-års jubilar er mødt op. Hun fortæller mig om skolen, da hun gik her. Hun var friskoleelev, og hun husker stadig sine tidligere lærere og skolens hverdag. Skolen var helt anderledes indrettet dengang. I det nuværende bibliotek havde man dengang aula, hvor man afholdt morgensang. Desuden var kun halvdelen af skolen bygget for 40 år siden.\n30-års jubilarerne snakker ivrigt. De spørger ind til hinandens liv. ’Hvad laver du nu?’, Har du fået børn?’ osv. Hurtigt sporer samtalen sig ind på gamle dage. De fortæller om minder med lejrskoler, anderledes undervisning og autentiske lærere. Selvfølgelig kommer de også omkring, hvad de slap godt afsted med uden at blive opdaget. En elev undslap med nød og næppe at blive opdaget om natten udenfor sit hus. Historien frembringer stor latter.\nIdentitet og fællessang\nVed et andet bord snakker man om, hvad skoletiden på GFE har givet dem. Alle er enige om, at efterskoleåret var et uforglemmeligt år. Det hjalp dem med at finde deres identitet og grænser. Mange nævner, at de har fået venner for livet. Flere fortæller, at de for første gang oplevede at have et helt andet forhold til deres lærere, som var oprigtigt engagerede i dem.\nForstander Henrik Gräs byder velkommen. Han har også noteret sig den store glæde. Folk hopper om bord i frokosten. Særligt stor er gensynsglæden i køkkenet. Charlotte har forsynet ualmindeligt mange mennesker med mad gennem sin tid på Glamsbjerg Fri- og Efterskole, og det huskes og værdsættes hun for.\nEfter frokosten er der sangtime med tidligere forstander Ejvind Rosenvang og tidligere efterskolelærer Mikael Date. Fællessang og guitarspil var kendetegnende for de to, og de tidligere elever synger godt med. De savner fællessang. Det skaber en helt særlig følelse af samhørighed at synge sammen. Flere gæster fortæller, at de ikke har deltaget i fællessang siden efterskoletiden. At de ville ønske, at det var mere udbredt i samfundet.\nPå fodboldbanen spiller tidligere årgange mod hinanden sammen med efterskolelærer Rasmus Hansen. Regnen siler ned, men det gør ingenting, for humøret er højt, og ens egen årgang skal jo helst vinde.\nGæsterne kommer rundt i elevhusene og ser deres forhenværende hjem for et år, og de genser faglokalerne, hvor mange timer er brugt. Jeg står med en kvinde, som fortæller, at hun inden efterskoleopholdet kunne meget lidt fagligt. Hun blev mobbet i skolen, og det tog alle hendes ressourcer. Så kom hun på efterskole, og her var ingen mobning. Til gengæld havde hun nogle lærere, som var helt sikre på, at hun ikke var tabt på gulvet, og da hun var færdig med skoleåret, havde hun indhentet 3 års undervisning, og hun havde en afgangsprøve, som hun stadig er stolt af.\nDa arrangementet lakker mod enden, tages der afsked, og der laves aftaler om at mødes samme tid og sted om et år. I små grupper drager de videre til mere samvær.\nEn nostalgisk tradition\nHvert år afholder Glamsbjerg Fri- og Efterskole Gammel Elevdag, hvor både friskoleelever og efterskoleelever kan deltage og møde tidligere skolekammerater og lærere. Info og tilmelding findes på efterskolens hjemmeside.\nGl. Elevdag Gamle elever 2019/2020


19-årig overlever: Kørte gennem bomme og styrtede ned fra bro | Kriminalmagasinet Politirapporten.nu\nHome Fyn 19-årig overlever: Kørte gennem bomme og styrtede ned fra bro\n19-årig overlever: Kørte gennem bomme og styrtede ned fra bro\nODENSE: En 19-årig mand kørte natten til mandag kl. 03.21 i fuld fart ud over kanten på Odins Bro i Odense. Broen stod åben fordi et skib skulle passere, og lys og bomme advarede bilisterne – alligevel fortsatte den 19-årige bilist.\nDe øvrige bilister som holder stille, kan bare se den hvide personbil køre afsted udover kanten, flyve ca. 20 meter gennem luften før den rammer en betonpille og falder seks – syv meter lodret ned på jorden.\nBilisten blev klippet ud af den fuldstændig smadrede bil, de første meldinger lød på at han var i kritisk tilstand – men efter behandling på Odense Universitets Hospital kunne lægerne meddele at den 19-årige bilist var ufatteligt sluppet med blot en hjernerystelse fra det ekstremt voldsomme uheld.\nVagtchefen for Fyns Politi betegner den 19-årige mand som ‘usandsynlig heldig’, det formodes at det var uopmærksomhed som sendte den 19-årige bilist ud på en flyvetur, idet flere andre bilister problemfrit holdt stille for bomme og advarselssignaler.\nNæsteKvinde sparket i hovedet af hest\nForrigeFængslet i sag om 360 kilo hash


Hjem / Tilbehør & Redskaber > Opbevaring - Tasker, garnskåle, plastikkasser og syæsker m.m. > Garnholdere / Garnholder Plast\nVarenummer (SKU): 4002276118621 Kategori: Tilbehør & Redskaber > Opbevaring - Tasker, garnskåle, plastikkasser og syæsker m.m. > Garnholdere Tag: Prym\nMåske har du også lagt mærke til det – der er mange i dag, der er, hoppet på den nye trend med strikning og hækling- og det gælder ikke udelukkende kvinder, vi jo fordomsfuldt betragter som den eneste målgruppe for garn og den slags. Man ser lige så mange unge i dag der køber garn, stikkepinde, strikkemønstre osv. Rito.dk giver dig rigtig meget strikke- og hækleudstyr i god kvalitet for pengene. Oven i hatten får du, prisgaranti og kan returnere din vare i 365 dage, så du kan roligt købe Garnholder Plast.\nGarnholder Plast kan du finde sammen med resten af de populære fra varer i den godt sælgende kategori Tilbehør & Redskaber > Opbevaring – Tasker, garnskåle, plastikkasser og syæsker m.m. > Garnholdere. Når du bestiller her får du hele 365 dages returret med din pakke når du køber Garnholder Plast. Den gode service betyder at rigtig mange i Danmark køber deres Garnholder Plast online hos webshoppen Rito.dk, der er blandt de førende i Norden inden for branchen. Vi har håndplukket varerne og blandt dem kan du helt sikkert finde noget du kan li, og der kan klikkes køb på Garnholder Plast. Ved at købe dine varer i en webshop sparer du penge- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nKøber du produkter i forskellige webshops, er der bedre fordele, som du ikke nødvendigvis får i fysiske butikker. Den danske lovgivning giver dig 14 dages returret. når dine varer købes i en shop, og nogle webshops har valgt at give mere for at skille sig ud fra konkurrenterne i markedet. Når webshops har hele deres varekatalog liggende online, kan du se hele udvalget, og prissammenlignen er let at foretage, på tværs af forskellige webshops. For at det ikke skal være løgn, kan du endda lave en prissammenligning så snart du lige har fem minutter, og sidder ved computeren eller med din telefon. Når du handler online er du også fri for, at varens pris er forskellige fra skiltet og til kasseapparatet, så du skal stå i kø bagefter for at få den rigtige pris. Online shoppen får Posten til at levere dine varer til din adresse, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, og det giver en god fleksibilitet for dig. I dag er der ingen grund til at skulle stå i kø ved en kasse – ved online handel så gå bare direkte til kassen, når du har fundet dine varer, og betal med det samme, så det er slut med at blive irriteret over langsomme mennesker i køen.


Dynamics-dagen 2014 - Overser du optimeringsmuligheder? | SCM.dk\naf EG A/S,\nSelv små justeringer giver stor værdi til din ERP-løsning. Kom til Dynamics-dagen, og hør om tillægsløsninger til Dynamics AX og NAV og få styr på udfordringerne med\ncloud og mobility. Når dagen er omme, er du godt klædt på til at spotte optimeringsmulighederne.\nPræsentation af nøglefærdige tillægsløsninger\nMicrosofts perspektiv på mobility og cloud\nForretningsfordele med apps og mobile løsninger til Dynamics\nTips og tricks til bedre udnyttelse af Dynamics AX og NAV\nGode råd til din cloud- og hostingstrategi.\nAarhus den 11. november\nKøbenhavn den 12. november\nDu kan læse meget mere om dagen samt tilmelde dig her:


Batterier i blinke-sko | Oplevelser med affald\n« Et dukkehus kan bruges til mange ting!\nDekorativ og praktisk drivtømmer »\nHvis du nogensinde har været på besøg hos AVV, har du nok set udstillingen “Find de skjulte batterier” i vores besøgscenter. Her viser vi, hvor mange batterier der gemmer sig uventede steder som i legetøj, kuglepenne, gratulationskort med mere. Sko til børn – hos målgruppen kendt som “blinke-sko” – er endnu et eksempel på et produkt, hvor der gemmer sig batterier, som kan være svære både at opdage og frasortere affaldet.\nForleden medbragte vores kollega Morten sin datters fine, men aflagte blinke-sko, og vi skar skoene op for at få syn for sagen. I hælen gemte sig mange ting: et knapcellebatteri, flere ledninger, to små lysdioder, en tryksensor og en printplade. Det hele var indkapslet i en lille sort æske, som vi måtte åbne med en hobbykniv for at kigge nærmere på det.\nHvad gjorde vi så med indholdet i blinke-skoene, og hvorfor smed vi dem ikke bare i skraldespanden? Blinke-sko skal afleveres som elektronikaffald, og det skyldes, at batteriet kan indeholde det meget miljøskadelige stof kviksølv, som ikke må brændes. Desuden rummer nogle af de øvrige dele som ledninger og printplade værdifulde metaller som kobber og sølv/guld, der kan gå til genanvendelse.\nDesværre er det nødvendigt at skille blinke-skoene ad for at tage affalds-delene ud – ellers risikerer du, at skoene ryger i en container med brændbart affald. Du behøver dog ikke at åbne æsken med batterier, printplade m.m. – det kan nemlig godt være svært uden at beskadige de enkelte dele. Hvis du afleverer æsken i sorteringen “Elektriske apparater” på genbrugspladsen, sender vi det videre til miljørigtig behandling.\nVores fromme ønske til blinke-sko-producenterne er, at de samler skoene så smart, så det er muligt at tage affalds-delene ud, uden at skulle igang med hobbykniven. Det vil gøre det væsentligt nemmere for os forbrugere at behandle affaldet miljørigtigt.\nSkrid, Hr. Pesticid!\nMiljø batterier, blinke-sko, miljørigtigt\n2 comments to Batterier i blinke-sko\n29. september 2011 at 20:41 · Reply\nMan glemmer virkelig hurtigt, hvor meget elektronisk affald, der kan findes i dagligsgenstande. Tak for et godt indlæg, det var en god reminder\nTak for din kommentar Ja, det er rigtigt, der findes elektronik i meget mere, end man lige tænker over – vi har faktisk et blogindlæg undervejs om blinke-tandbørster…


Nøgleforskel: Et forhold mellem både, en efterfølger og en forgænger afhænger af typen af opgaveafhængighed til brug . En efterfølger er en person, som følger og tager plads til en anden. Mens en forgænger er en person, der har haft et bestemt job eller en stilling før.\nDictionary.com definerer 'Efterfølger' som "en person eller ting der lykkes eller følger" og "en person der lykkes en anden på et kontor, en stilling eller lignende". Efterfølger er også et tal, der følger eller kommer bare efter et bestemt nummer. En efterfølger finder sted for den pensioneret tjenestemand eller den nuværende indehaver, der skal forlade eller træde tilbage.\nEksempler på efterfølger er:\nHarry afgår sit job. Han skal straks finde sin efterfølger.\nKronprinsen bliver efterfølger til tronen,\nAdm. Direktørens efterfølger var tidligere vicepræsident.\nJohn lykkedes Toms position som Marketing Manager.\nEfterfølgeren af 358 er 359.\nEfterfølgeren på 11 er 12 år.\nEfterfølgeren på 2307 er 2308.\nPå den anden side definerer dictionary.com "Forgænger" som "en person, der går forud for en anden på et kontor, en stilling osv.", "Noget lykkedes eller erstattet af noget andet." Forfædrene (forfædre) er også kendt som forgængere .\nEksempler på forgænger er:\nDet nye monument i parken er smukkere end dets forgænger.\nHun var min forgænger som Manager.\nMine forgængere kom fra Canada.\nEt forhold mellem begge, en efterfølger opgave og en forgænger opgave afhænger af typen af opgave afhængighed til brug .\nForgænger: En opgave, hvis sluttidspunkt bestemmer startdatoen for efterfølgeropgaven.\nEfterfølger : En opgave, hvis startdato er drevet af sin forgængeropgave slutdato.\nI et matematisk udtryk er efterfølger og forgænger tallene, der kommer efter eller før et bestemt tal. På den anden side er der i en virksomhed eller en organisation efterfølger og forgænger dem, der tager stilling eller var i den position for et bestemt tidspunkt.\nDer er ikke så meget at beskrive mellem de to begreber 'Efterfølger' og 'Forgænger', det siger meget klart deres ansvar og pligt.\nForskel mellem fantasi og kreativitet\nNøgleforskel: Ordet, 'fantasi' refererer til handling af forestillende ting, dvs. evnen til at danne nye billeder og følelser i sindet, som ikke opfattes gennem sanser som syn, hørelse eller andre sanser. Kreativitet er derimod evnen til at skabe noget. Ordene fantasi og kreativitet er ofte forvirrede, hovedsagelig på grund af, at de har lignende betydninger. Så\nNøgleforskel: Folk bliver let forvirret med disse to ord Scared and Braid, som er adjektiver og begge udtrykker samme grad af frygt. Den primære forskel er Scared kan bruges til begge, før et substantiv og predikative efter et verb, mens Braid normalt ikke bruges før et navneord, men snarere efterfulgt af et verb. Da\nForskel mellem Facebook Wall og Timeline\nNøgleforskel: Facebook Wall var det oprindelige profilrum, der blev tilbudt, da brugerne sluttede sig til Facebook. Væggen har et feed-lignende layout, hvor nyheder eller opdateringer fra venner bliver synlige. Facebook Tidslinje er den nyeste layoutopdatering til Facebook. Selskabet tilbød dog i første omgang det på prøve. Men\nHovedforskel: Osmose er en form for diffusion, hvor molekyler blandes gennem en semipermeabel membran til en mere koncentreret opløsning fra en mere fortyndet opløsning. Dialyse er en medicinsk proces, der hjælper med at udføre funktioner af en nyre, når nyrerne ikke længere kan arbejde. Der er visse processer, der sker i en menneskekrop, som er nødvendige for menneskets overlevelse. Osmos\nNøgleforskel: En hvilestol er en lænestol eller sofa, der reclines, når beboeren sænker stolens ryg og hæver fronten. En hvilestol er også kendt som en liggestol, lounger og en lænestol. En rocker hvilestol er en type hvilestol, der rocks frem og tilbage i tillæg til liggende. Eller det kan have mere end en liggende stilling. En hvi\nHovedforskel: En tandlæge og tandlæge er begge tandlæger. En tandlæge tager efter de generelle problemer i forbindelse med tænder og tandkød. På den anden side er ortodontist en specialist, der behandler alvorlige problemer som justering af tand og kæbe. En tandlæge skal færdiggøre specialisering i ortodonti til at være en ortodontist. En tandlæg\nNøgleforskel: LCD'er er en type skærm, mens HDTV er et format til udsendelse af digitalt tv. Et LCD-skærm er en type tv-skærm, der anvender flydende krystaller sandwichet mellem to ark polariserende materiale. HDTV-udsendelsesformat er en opgradering i forhold til standard digital tv. HDTV'er arbejder med LCD skærme, plasmaer, LED'er osv. Liq\nForskel mellem Windows 8 og Windows 8.1\nForskel mellem Samsung Galaxy Mega 6.3 og Samsung Galaxy Tab 2 7.0\nForskel mellem yoga og meditation\nForskel mellem Lenovo IdeaPad Yoga 11 og Dell XPS 10 Tablet\nForskel mellem plast og gummi\nForskel mellem ulåse og jailbreaking en iPhone\nForskel mellem Gay og Transgender\nForskel mellem Hard Copy og Soft Copy\nForskel mellem Nokia Lumia 620 og Sony Xperia T\nForskel mellem maskin og motor\nForskel mellem isolator og dielektrisk\nForskel mellem Gantt Chart og Milestone Chart\nForskel mellem meteor og meteoroid\nForskel mellem Android 2.3 og Android 4.0\nForskel mellem Gopher og Mole\nForskel mellem palisander og mahogni


I disse dage er der meget snak om USA's nyvalgte præsident, Barack Obama. Mange amerikanske arbejdere og unge har illusioner til ham og håber på at han vil ændre samfundet i den rigtige retning, sætte en stopper for krigene, føre en mere solidarisk omfordelingspolitik i USA, osv. Der er sågar mange på venstrefløjen, både i Danmark og USA, som har støttet ham. I stedet for at arbejde for dannelsen af et uafhængigt arbejderparti, der kan bryde med de to borgerlige partiers dominans, har de kastet håndklædet i ringen og arbejder nu for at ”den mindste onde” sejrer.\nSom vi har forklaret i flere artikler, er dette en absolut forkert strategi, som ikke vil føre til forbedringer for arbejderklassen og ungdommen, i og med at Demokraterne er et helt igennem kapitalistisk parti, designet til at tjene de store banker og multinationale selskabers interesser. Mange venstreorienteredes støtte til Obama og Demokraterne er imidlertid baseret på en demoraliseret tilgang til situationen i USA. Da der ikke eksisterer et reelt alternativ lige nu, drager de den forkerte konklusion.\nArbejdernes traditioner i USA\nHer er det nødvendigt at huske på, at den amerikanske arbejderklasse rent faktisk har en lang kamptradition, en historie fyldt med begivenheder og klassekampe, som giver et andet billede end det vi er vant til. Fagforeningskampe, strejker, bevægelse for de sortes rettigheder, antikigsprotester har ofte været hverdag i USA i det 20. århundrede. En glimrende bog til forståelse af det emne, er James Cannon's ”History of American Trotskyism”.\nMaleri af James Cannon på en mur i Baskerlandet\nJames Cannon (1890-1974) var en vigtig skikkelse i den amerikanske arbejderbevægelse. Som 18-årig gik han i 1908 med i det amerikanske socialistparti, hvor han tilhørte den yderste venstrefløj. Han blev hurtigt involveret i IWW (Industrial Workers of the World), hvor han arbejdede som fagforeningsorganisator. Efter den russiske revolution i 1917, var han med til at stifte det amerikanske kommunistpati og var en af dets centrale ledere. Han deltog også i den Kommunistiske Internationales (Kominterns) møder, bl.a. i 1922 og 1928, hvor han lærte både Lenin og Trotskij at kende. På Kominterns sjette kongres i 1928, fik han ved et tilfælde fat i en udgave af Trotskijs kritik af det nye udkast til program, som var præget af Stalins idé om ”Socialisme i et land” og deslige. Cannon besluttede derefter at organisere en opposition i det amerikanske kommunistparti, på linje med Venstreoppositionen i Rusland. Dette var starten på den trotskistiske bevægelse i USA.\nVor anmeldte bog består af transkriptionerne af 12 offentlige taler, som Cannon holdt i 1942. Han begynder med kommunistpartiets første periode fra 1917 til 1928. Dels følger vi de interne kampe i kommunistpartiet, uenigheder om hvilke metoder, der skal tages i brug for at få gennemført en socialistisk revolution i USA. Dels følger vi kommunistpartiets succes i de første år. På trods af hård repression fra den herskende klasses side, når partiet ud til tusinder af arbejdere, udgiver 15 dagblade, organiserer arbejdsløse i en enorm bevægelse, osv.\nCannon forklarer, hvordan de tiltagende fraktionskampe, får en ny betydning, da han og en håndfuld andre partiledere beslutter at forsvare Trotskijs og den russiske oppositions synspunkter og fordømme det stalinistiske bureaukrati i USSR. Selvom de ekskluderes fra partiet i 1928, opfatter de sig selv som en fraktion, en opposition inde i kommunistpartiet. De begynder at udgive bladet ”Militant”, som hurtigt vækker stor interesse iblandt medlemmer af kommunistpartiet.\nForfatteren giver os et indblik i deres situation i 1928; En lille håndfuld revolutionære, uden ressourcer, uden udadvendt organ, og som tilmed er blevet ekskluderet fra det parti, som de fleste radikaliserede arbejdere tilhører. Det er fascinerende, hvordan de alligevel formår at vende kæmpe sig igennem den første svære periode. I årene 1928-1933 forbliver de en lille gruppe på 100-200. Han forklarer alle problemerne, som en lille propagandagruppe gennemgår, inden den formår at vinde indhug i den bredde arbejderbevægelse. Cannon ligger bl.a. vægt på avisens rolle, The Militant og forklarer hvordan de brugte dette organ som en organisator, til at gruppere og træne de første kadrer.\nFra 1933 ændrer situationen i USA sig drastisk. Dels drager mange arbejdere konklusioner af Hitlers sejr i Tyskland og dels begynder der vigtige strejkebevægelser, hvor arbejderne svarer igen imod den økonomiske krises konsekvenser. Cannon forklarer, hvordan trotskisterne drager fordel af dette, blandt andet ved at lave offentlige møder om nederlaget i Tyskland og Trotskijs alternativ til at undgå fascismen.\nEt særligt bemærkelsesværdigt kapitel handler om de store chauffør-strejker i Minneapolis i sommeren 1934, som udfolder sig under ledelse af trotskisterne. Cannon giver en grundig indsigt i den taktik, som trotskisterne benytter sig af, for at organisere denne omfattende strejke, hvor tusinder af arbejdere trodser skruebrækkeri og politivold, for til sidst at vinde en sejr, hvor de fleste krav bliver indfriet.\nEt solidt bidrag\nDe sidste par kapitler bruger Cannon på at udrede trotskisternes taktiske drejninger, som bl.a. betyder sammenlægning med et centristisk parti (American Workers' Party) og dernæst en orientering imod den fremvoksende venstrefløj i det amerikanske socialistparti. Denne fleksibilitet i taktik betyder, at trotskisterne i 1938 kan danne Socialist Workers' Party med op imod 1.500 medlemmer og vigtige fagforeningsstøtter i mange dele af andet.\nBogen er en glimrende introduktion til partiopbygning og forsyner læseren med mange værdifulde erfaringer. Der er enkelt anke, som man kan gøre imod bogen. Af og til bliver Cannon en smule firkantet og forfalder til at karakterisere denne eller hint person en smule bombastisk. Men i det store hele er det en troværdig beretning og et solidt bidrag til den marxistiske bogreol.\nAt Cannon og det amerikanske SWP efter Trotskijs død degenererede og smed de marxistiske ideer ud med badevandet, er en anden historie, som vi ikke kan gå i dybden med her. Det ændrer imidlertid ikke på, at den periode som Cannon dækker her – 1928 til 1938 – udgjorde et heroisk forsøg på at opbygge et revolutionært socialistisk parti i USA.\nJames P. Cannon: History of American Trotskyism, Pathfinder Press, udgivet første gang i 1944.


På Kilden har vi tre faglige linjer og et Flyverteam. Vi vil nemlig gerne tilbyde de muligheder, opgaver og udfordringer, der matcher lige præcis den enkelte. Og derfor kan man faktisk ikke altid selv vælge.\nVi ønsker, at vores elever og medarbejdere skal være der, hvor de udvikler sig mest muligt. Både socialt, fagligt og personligt. Nogen rykker sig mest af at være tilknyttet den samme linje i lang tid, andre har brug for at være lidt her og der.\nDet er begrundelsen for, at det er vores professionelle personale, der løbende vurderer og sammen med den enkelte vælger mellem følgende linjer:\nGrøn linje, som passer bygningerne, gartneriet, arealerne, klosterhaven m.v., så her er smukt og velholdt.\nKøkken- og cafélinjen, som driver Møllecaféen, bidrager til events og producerer produkter, der sættes til salg.\nServicelinjen, som varetager alt fra opdækning til møder og blomsterdekorationer m.m. til caféen over lettere rengøring og tøjvask, til opgaver, der er kontorrelaterede.\nFlyverteam, primært henvendt vores unge og voksne i LAB eller beskyttet beskæftigelse, som får muligheden for at afprøve praktikforløb eller ansættelse på særlige vilkår i andre eksterne virksomheder. Kilden hjælper dem på vej.\nDet er derfor vigtigt, at du ikke vælger Kilden på grund af en bestemt linje. Vælg os i stedet for det, elever og medarbejdere overordnet får i vores unikke omgivelser:\nMeningsfuld uddannelse og beskæftigelse i en socialøkonomisk virksomhed, der tilbyder virkelighedsnære rammer og har en stærk tro på, at alle kan udvikle sig og skabe resultater i det rette miljø.


→ Billig Stelton hjerter – Figura – Hvid – 3 stk. – 159 kr.\nStelton hjerter – Figura – Hvid – 3 stk.\nNavn: Stelton hjerter – Figura – Hvid – 3 stk.\nStørstedelen af internet webshops udlover i vore dage en hel del forskellige fragtmuligheder. En af de mest almindelige er efterhånden at afsende til en pakkeshop, så du selv kan hente de købte varer når du har mulighed for det. Den er jo yderst let, samt i mange tilfælde endvidere den mest prisbevidste mulighed for fragt ved køb af Stelton hjerter – Figura – Hvid – 3 stk..\nDu burde lige så vel afveje for og imod at få produkterne leveret til din bolig eller til adressen på dit arbejde. Metoden er til tider en tak mere pebret, men endvidere temmelig simpel. Den mest betalelige leveringsmanér er unægtelig at hente pakken selv, men den mulighed beroer på at du lever nær online webshoppens adresse.\nLeveringshastigheden på Bolig || Dekoration || Højtid || Julepynt kan være meget udslagsgivende om vi står og skal bruge varen straks, så af den grund er det skam passende at vi undersøger leveringstiden på den relevante vare.\nDe fleste internet firmaer yder levering på næste hverdag på en række varer, eksempelvis Stelton hjerter – Figura – Hvid – 3 stk., som imidlertid er påkrævet at ordren gennemføres før et fastsat klokkeslæt, så at de kan nå at få produkterne afsted forud for at medarbejderne har fri.\nIndtil flere internet webshops sikrer portofri levering, men i de fleste tilfælde forudsætter det at man indkøber for en fastsat pris. Alternativt må man udvælge den mindst kostelige mulighed for levering, som oftest – ligegyldigt om man bor i Odense, Brønderslev eller Skælskør – vil være at få dem til at køre varerne til et afhentningssted.\nDet er efterhånden ultra smart for enhver at finde frem til de bedste priser hos forskellige online forretninger, og ergo har adskillige Stelton internet handler i Danmark været nødt til at presse udsalgspriserne på mange af deres produkter – til juniorer, og ligeledes også til damer og herrer – en hel del, og endda nogle gange byde på levering uden betaling.\nMen det kan immervæk vise sig gavnligt at analysere nogle enkelte online forhandlere efter udsalg på Stelton hjerter – Figura – Hvid – 3 stk. før du placerer ordren, så man er sikret at antage den billigste pris.\nMan skal dog være så påpasselig, at såfremt en e-forretning tilbyder deres produkter til en pris der virker ufattelig letkøbt, så bør det mange gange være en indikator for en uærlig online shop. Bestillinger med betalingskort er dog omfavnet af et regulativ, som bistår dig som kunde imod fup internet firmaer.\nVi anbefaler kortbetalinger eller betalinger med mobilen. Som alternativ bør du udnytte et tilbud fra fx ViaBill, forudsat du ser en fordel i at klare beløbet senere.\nFør nogen bestiller i en Stelton online webshop behøver man når alt kommer til alt skimme deres handelsaftale, men det er mange gange et omfattende arbejde.\nAlternativet er at tjekke hvorvidt e-firmaet er medlem af e-mærket, hvilket generelt er et sympol på at online forhandleren efterkommer de officielle regler, tillige med at online butikken rutinemæssigt tilses af fagfolk som har ekspertise inden for retningslinjerne. Derudover tilbydes du chance for opbakning, ifald du forvoldes vanskeligheder ved din handel.\nLigeledes anbefales det at kunden er opmærksom på de væsentligste retningslinjer gældende for købet, eksempelvis den returneringsret internet firmaet tilbyder. I den relation er det tillige vigtigt, at man permanent sikrer ens købsbekræftelse, så man til enhver tid kan bekræfte handlen af Stelton hjerter – Figura – Hvid – 3 stk., hvad end man er på shopping til en dame eller herre.\nTrustpilot tilbyder adskillige stabile løsninger til at se nøjere på ret mange aktuelle køberes opfattelser og derved slår vi et slag for, at du kigger nærmere på e-forretningens omtaler af Stelton hjerter – Figura – Hvid – 3 stk. forud for at du køber.\nFacebook byder på tillige i højeste grad udmærkede metoder til at få en idé om internet shoppens pålidelighed. Her ses faktisk e-forhandlere hvor kunder kan aflevere en kritik af virksomhedens service, som lige så vel må bruges til at afveje kundernes tilfredshed.\nHjemmesiden er reklamefinansieret. Vi arbejder sammen med en lang række internet virksomheder da vi annoncerer butikkernes produkter, og høster betaling for så vidt den bruger vi sender videre realiserer et indkøb.\nOplysninger om varer og online forhandlere opretholdes hele tiden, men vi kan ikke give garantier imod reguleringer der muligvis er foretaget siden sidste opdatering af sidens data.


Blog Online | Page 3\nDet handler om indpakning\nPosted on May 24, 2013 by phong\nDet handler alt sammen om at indpakningen skal være iorden. Uanset hvor stor eller lille en forretning du har. Uanset om den omsætter for meget eller for lidt. Uanset om den er ny eller gammel.\nDet handler om at få den pakket ordentlig ind, så kunden altid har fornemmelsen af, at de handler med en velkørende, velindpakket virksomhed. Bare fordi der ikke er styr på den virksomhed, så behøver den ikke ligne noget som der ikke er styr på. Tværtimod, spil teater tingene til at se rygende godt ud. Dér har du mulighed for at ændre kursen, og igen få din forretning på ret kurs igen. Fremstår den træt og slidt, så finder kunderne helt sikkert andre, mere attraktive forretninger på markedet.\nMan kan også vende det om og sige, at det er muligt du har verdens bedste produkt, men hvis ikke du gør dig umage med at sælge det, så er der ingen der får øje på det. Det gør ikke noget, at man til en start oversælger varen, for det handler om at få kundens vurdering, og denne vurdering får man netop først, når kunden vælger din butik i stedet for naboen.\nSå vent ej! Få pakket din virksomhed flot ind allerede i dag.\nFå nu bare et flot visitkort!\nPosted on April 10, 2013 by phong\nDer findes ingen seriøse business folk som ikke har et pænt visitkort. Altså, der er jo ingen grund til at gøre sig umage til hver dag, tage et pænt slips på, hvis man ikke har et pænt visitkort. For når dagen er omme, og folk skal huske at ringe tilbage til dig, så er det dit visitkort de trækker frem. Derfor må dit visitkort være præsentabelt og indbydende, ligesom du selv ønsker at være det. Nogen tror måske, at visitkortet er på vej tilbage, i disse teknologiske tider, kan man givetvis bruge digitale visitkorts, og email signaturer og alverdens andre teknologiske løsninger. Men nej, et ordentlig visitkort er aldrig malplaceret. – Tværtimod. Et lækkert visitkort viser også et overskud, og hvem ønsker ikke at udstråle overskud? – Altså, jeg vil gerne. Konklusionen er sådan set ret let at tolke. Drop dit billige hjemmelavet visitkort, og få fat i nogen seriøse visitkort, hos nogen som ved hvad de foretager sig. Der er ingen grund til at gøre sig umage med alt andet, og så slække på visitkortet. Det hele falder til jorden, hvis dit lille stykke papir fremstår som dårlig kvalitet. For dårlig kvalitet er vel næppe det du ønsker at blive associeret med.\nDankort på loppemarkedet.\nPosted on March 27, 2013 by phong\nDer står man så på loppemarkedet, og har en køber som er interesseret i at købe det gamle askebæger, med den sjove kat. ”Hvad skal du have for den?” – ”Den koster 75 kroner” – ”Jeg har kun 35” – ”Det er alt for lidt!” – ”Jamen, så må jeg lige hæve nogen penge” – ”Det er ingen problem, jeg tager også imod kreditkort!” – Et øjeblik senere var den handel gennemført.\nSvenske iZettle gør det muligt, for selv den mindste forretning, at tage imod betalingskort. Det koster et gebyr hver gang der bliver taget imod en betaling, men hvis det skal holdes op imod et tabt salg, kan det vise sig alligevel at være en ret god forretning.\nTeknologien tager udgangspunkt i iPhones og iPods, hvor man sætter en kortlæser til, så downloader man en app, og så er forretningen i gang.\niZettle har haft problemer med Visa, hvilket i en periode gjorde det mindre attraktivt for det danske marked, da Visa kort er et af de mest udbredte betalingskort her i landet. Problemet er løst, og derfor vil iZettle igen være en oplagt løsning for de som driver en mindre forretning.\nErfaringer med hjemmearbede\nMin bil har fået en bule\nForebygge og stoppe uheld\nUd i efterårsvejret\nEr et skilt som en fodbolddommer?


Vila Bucura 19 i Venus til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 30 ejendomme i Venus.\nStr Nicolae Iorga, Nr 9, Venus, Venus, Rumænien, 905500 - Fantastisk placering - Se på kort\nMere om Vila Bucura 19\nMed en praktisk beliggenhed i Mamaia er Vila Bucura 19 et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Vila Bucura 19 sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. Dette hotels bedste faciliteter omfatter familieværelse, grillfaciliteter, delt stue-/tv-område.\nHotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde aircondition, altan/terrasse, fjernsyn, satellit-/kabel-tv, køleskab. Hotellet tilbyder fantastiske faciliteter inklusive have, der vil hjælpe dig med at slappe af efter en begivenhedsrig dag i byen. Fremragende faciliteter og en utrolig beliggenhed gør Vila Bucura 19 til den perfekte base, hvor du kan nyde dit ophold i Mamaia.


Rejser til Palm Springs 2021 | Book din fly & hotel pakkerejse på Expedia.dk\nRejseguide til Palm SpringsHoteller i Palm SpringsFerieboliger i Palm SpringsFlyrejser til Palm SpringsBiludlejning i Palm Springs\nRejser til Palm Springs 2021\nPlanlæg din ferie til Palm Springs med Expedia\nVi har udvalgt nogle fantastiske tilbud til dig på skønne hoteller i Palm Springs. Kig nærmere på dem ved at bruge søgefeltet ovenfor.\nSøg efter de bedste steder og områder i Palm Springs, så du kan finde de oplevelser, du ser mest frem til. Læs mere om Palm Springs\nFind hoteller i Downtown Palm Springs\nFind hoteller i La Quinta Cove\nHvis du tilbringer noget tid i The Mesa, er San Jacinto-bjerget og Moorten Botanical Garden and Cactarium et par populære seværdigheder, der er værd at besøge.\nFind hoteller i The Mesa\nPrisen er DKK 927 pr. nat fra 16. maj til 16. majDKK 927\nPrisen er DKK 1.665 pr. nat fra 1. jun. til 1. jun.DKK 1.665\nGem Hyatt Regency Indian Wells Resort & Spa på dine lister\nPrisen er DKK 1.969 pr. nat fra 1. jun. til 1. jun.DKK 1.969\n"Beautiful hotel in Indian Wells, approx 20 mins. from down town Palm Springs. Helpful staff. Clean and spacious rooms. Breakfast at the restaurant is not buffet but a la cart, and may be a little bit too fancy for kids to enjoy. Wifi works throughout the property. Free bike rental at the pool area. ..."\nSe alle 7241 overnatningssteder i Palm Springs\nHvor skal jeg overnatte i Palm Springs (og omegn)?Hvor skal jeg overnatte i Palm Springs (og omegn)?\nMange rejsende kan godt lide at tilbringe et par nætter i Palm Desert. Denne kendte bydel har rigtig mange ting at se, herunder Living Desert Zoo & Gardens. Indian Wells er også et populært valg, og det er med god grund. Hvis du sikrer dig et overnatningssted her, har du Indian Wells Tennis Garden lige uden for døren.\nHvilke overnatningssteder er mest populære i Palm Springs (og omegn)?Hvilke overnatningssteder er mest populære i Palm Springs (og omegn)?\nRejsende, der lægger vejen forbi Palm Springs (og omegn), booker ofte et værelse hos Santa Rosa Resort Vacation Rentals eller THE Desert Experience. Disse steder ligger i La Quinta. Et andet interessant kvarter er Palm Desert. Large House w/ Pool in Quiret Neighborhooh - the Heart of Palm Desert og Hotel Paseo, Autograph Collection by Marriott er populære bud i dette område.\nHvilken årstid er den bedste at besøge Palm Springs (og omegn) på?Hvilken årstid er den bedste at besøge Palm Springs (og omegn) på?\nHvis du anser den bedste årstid som den, hvor du får de bedste tilbud, så pak kufferten, og drag mod Palm Springs (og omegn) i Juli måned. Til gengæld er April den dyreste måned til en ferie. Højsæsonen ligger i April, Marts, Maj og er et spændende tidspunkt at komme på besøg, hvis du ikke har noget imod mange mennesker. I månederne december, November, Oktober er der oftest mere roligt.\nHvor lang tid i forvejen bør jeg booke min ferie i Palm Springs (og omegn)?Hvor lang tid i forvejen bør jeg booke min ferie i Palm Springs (og omegn)?\nSøg på Expedia for at sammenligne internationale flyrejser så hurtigt som muligt. I de fleste tilfælde kan du købe billet op til et år i forvejen. Hvis du ikke har held med at finde dit foretrukne flyselskab, eller du er ude i sidste øjeblik, kan du tage det roligt. De laveste priser til Palm Springs (og omegn) kan dukke op få uger inden afrejsedatoen.\nHvad skal jeg vide, inden jeg booker en pakkerejse til Palm Springs (og omegn)?Hvad skal jeg vide, inden jeg booker en pakkerejse til Palm Springs (og omegn)?\nDu kan opnå fremragende besparelser, når du kombinerer hoteller, flyrejser og billeje i en samlet pakke. Og når du booker alt på én gang, er det hele også bare nemmere. Så hvorfor spilde tid og penge? Hvad enten du er ved at arrangere et lækkert weekendophold med din bedre halvdel eller en budgetvenlig tur med familien, kan du kaste et blik på vores pakkerejser.\nDestinationer tæt på Palm Springs


Europas længste træbro | Spanien i Dag\nSkrevet af Kathrine Hesner, tir, 15/10/2019 - 11:39\nOPLEVELSE: Endelig er man begyndt at samle det, der bliver kontinentets længste træbro. Den bliver en del af Solkystens populære kyststi og kaldes for en milepæl.\nFodgængerbroen over Guadalhorce-floden i Málaga er nu endelig i gang med at blive samlet efter mange måneders forsinkelse. Senest i juli skrev vi også, at "nu er det nu", men af fare for at lave en 'Peter og ulven' vil vi nu driste os til at skrive:\nI hvert fald har byrådet udsendt billeder af brosamlingsarbejdet sammen med en pressemeddelelse om, at den 270 meter lange træstruktur forventes at blive monteret over vandløbet i Málaga fra den sidste uge af november.\nBroen er bygget i Asturien af firmaet Media Madera Ingenieros Consultores.\nBroen er en del af Senda Litoral-stien og løber op i næsten 1,6 millioner euro, og regningen splittes 50/50 mellem provinsrådet og byrådet i Málaga.\nProvinsrådsformand, Francisco Salado, understreger, at broen er et unikt projekt både for Spanien og hele Europa, og den vil blive et vartegn for hele kyststien. Han kalder broen for en decideret milepæl for projektet.\n’La Senda Litoral’ - kyststien – på Solkysten bliver hele tiden udvidet, og målet er at kunne gå de 180 kilometer langs havet fra Nerja til Manilva allerede fra næste år.\nTag med på noget af turen her:\nGangbroen og adgangsstien dertil kommer samlet til at måle 575 meter.\nSelve fodgængerbroen over Guadalhorce-floden får en passagebredde på 4,3 meter og med de 270 meter bliver den til en af verdens største af sin slags.\nBroens har et let buet format med træpæle og rækværk, der får regnvand til hurtigt at forsvinde og dermed beskytter de nederste bjælker.\nByggematerialerne er som resten af kyststien udvalgt i stor respekt for det omkringliggende miljø.\nKontinentets længste træbro\nGangbroen over Guadalhorce-floden ved udmundingen i Guadalmar bliver altså den længste træbro i Europa.\nStien gennem fuglereservatet og så over floden\nBroen skal fortsætte helt til Guadalmar. Når den står færdig, er der virkelig mulighed for en fed gåtur.\nTræbroen skal bugte sig af sted ind gennem naturområdet - du kan lige skimte motorvejen MA-20 i baggrunden\nTransporten af broen fra Asturien vil finde sted i forskellige faser, og første del forventes som nævnt at blive installeret fra den sidste uge i november, hvis alt går efter planen.\nIndtil videre er de to første faser planlagt, som vil starte på flodens højre bred. Her placeres to sektioner af broen på henholdsvis 31,3 meter og 15,2 meter. I den anden fase installeres to andre sektioner på 27,7 meter og en anden på 10,4 meter.\nOg i de efterfølgende faser vil resten af broens moduler blive koblet på. Med lidt held i sprøjte kan broen stå færdig i starten af januar, står det i pressemeddelelsen fra Málaga Byråd.\nSkal vi oversætte det til dansk betyder det nok engang til sommer... Vi holder øje med sagen.\nKlik her for at læse om en lille advarsel fra kyststien samt se et kort over, hvor langt man er kommet lige nu


VARMEPLAN Hovedstaden - PDF\nDownload "VARMEPLAN Hovedstaden"\n1 VARMEPLAN Hovedstaden Bæredygtighed for biomasse til energiformål Baggrundsrapport til Varmeplan Hovedstaden 3 Oktober 2014\n2 2 Bæredygtighed for biomasse til energiformål, Varmeplan Hovedstaden 3 oktober 2014\n3 Indhold 1 Resumé og konklusioner Biomasseressourcer og bæredygtighed CO 2-regnskab Kriterier for bæredygtighed Referencer Bilag 1 Debatten om CO 2 neutralitet Bilag 2 Initiativer fra producenter Bilag 3 Klassiske certificeringsordninger Bilag 4 Vigtige begreber Bæredygtighed for biomasse til energiformål, Varmeplan Hovedstaden 3 oktober 2014\n4 1 Resumé og konklusioner Biomasse er en fornybar ressource og dermed i princippet CO 2-neutral, idet der ved forbrænding frigives præcis den samme CO 2-mængde, som der er optaget fra atmosfæren gennem planternes vækst. Alligevel er der i de seneste år fra flere sider sat spørgsmålstegn ved biomassens CO 2 neutralitet, når biomasse anvendes i energisektoren. Især dette spørgsmål er blevet drøftet i en arbejdsgruppe under Varmeplan Hovedstaden og afrapporteres i denne rapport. Varmeselskaberne lægger vægt på, at biomassen er bæredygtig Produktion af fjernvarme i hovedstadsområdet baseres i stigende grad på biomasse frem for kul. Dette sker som led i regeringens vision om udfasning af fossile brændsler, samt for at opfylde energi- og varmeselskabernes målsætning om CO 2-neutralitet. Varmeselskaberne lægger stor vægt på, at den biomasse, der anvendes, er bæredygtig. Traditionelt har debatten om bæredygtig skovdrift fokuseret på lokale forhold som biodiversitet, tab af oprindelig skov, lokalmiljø mv., hvilket også præger de klassiske certificeringsordninger. Med øget anvendelse af biomasse til energi er der nu også fokus på de langsigtede biomasseressourcer samt på spørgsmålet om biomassens CO 2-neutralitet. Rapporten fokuserer på CO 2 I denne rapport gennemgås de generelle bæredygtighedskriterier kun på et overordnet niveau, mens ressource- og CO 2 spørgsmålene bliver behandlet mere i detaljen. Dette må dog ikke tages som udtryk for, at de traditionelle bæredygtighedsbegreber og certificeringsordninger kan nedprioriteres. Betydelige globale ressourcer En række studier peger på, at der er et betydeligt potentiale for at trække væsentligt mere biomasse ud af biosfæren end de ca. 50 EJ, der ifølge IEA anvendes globalt til energiformål i dag. Den bæredygtige biomasseressource til energi vurderes af flere kilder at ligge i størrelsesordenen 100 EJ -300 EJ i 2050, imens der ifølge det ambitiøse 450 ppm scenarie i World Energy Outlook kun anvendes ca. 75 EJ i 2035 til alle energiformål, herunder transport. Det er på den baggrund arbejdsgruppens vurdering, at den efterspørgsel, som vil fremkomme som konsekvens af de planlagte og ventede omstillinger fra kul til biomasse, vil kunne dækkes af bæredygtige biomasse-ressourcer i flere årtier frem i tiden. 4 Bæredygtighed for biomasse til energiformål, Varmeplan Hovedstaden 3 oktober 2014\n5 Biomasseafbrænding betragtes som CO2-neutral jf. FN s klimapanel Den direkte CO 2-emission ved forbrænding af tørt træ kan opgøres som 97 kg/gj, hvilket er sammenligneligt med elværkskul (95 kg/gj). Såfremt forbrænding af træflis med et vandindhold på 35% og kondenserende drift sammenlignes med kulforbrænding uden kondensering, udleder træflis 3%-4% mindre CO 2 per produceret energienhed (el + varme). CO 2 har en meget lang opholdstid i atmosfæren. Såfremt den biomasse, der afbrændes, indgår i et dyrkningskredsløb, betragtes biomasseafbrænding i henhold til FN s klimapanel som CO 2 neutral. Det skyldes, at træer og andre planter indenfor overskuelig tid optager præcis samme mængde CO 2, som frigøres ved forbrændingen. Dette forhold gælder ikke fossile brændsler, idet kulstofkredsløbet her varer flere millioner år. Skovens kulstoflager kan opretholdes eller øges fx ved genplantning Afbrænding af træ, som i en reference f.eks. ville ligge i skovbunden som hugstrester, flytter det kulstof, der er bundet i træet, op i atmosfæren. Dermed ændres skovens kulstoflager. Først når der har indstillet sig en ny balance i de relevante skovarealer, kan biomassen, der udtages derfra til energiformål, i princippet siges at være CO 2 neutral. Mérudtag af biomasse til energi vil dog ikke altid mindske arealets kulstoflager. I særlige tilfælde, hvor der anlægges ny energiskov på marginaljorde, eller hvis der på grund af biobrændslet plantes flere træer, herunder de såkaldte ammetræer, kan biobrændslet ligefrem øge arealets kulstoflager og derved have en negativ CO 2 emission svarende til, at der hives CO 2 ud af atmosfæren. Biomassens kulstofgæld skal minimeres Skal biomassen fra bestemte arealer kunne defineres som CO 2 neutral inden for en rimelig tidshorisont, er der endvidere det forbehold, at der ikke opstår betydelige indirekte effekter. Indirekte effekter kan opstå, hvis udtag af træ til biobrændsel reducerer (eller øger) mængden af gavntræ, der udtages fra samme areal. Dette gavntræ vil herefter skulle erstattes af træ dyrket på andre arealereller erstattes af andre materialer end træ. Hvis skovens lager af kulstof reduceres og flyttes til atmosfæren tales i litteraturen om kulstofgæld 2. Såfremt denne lagerændring overskrider den mængde fossilt kulstof, der årligt spares i referencen, skal gælden tilbagebetales over en årrække. Den tid der går hermed kaldes tilbagebetalingstid. 2 Der er i litteraturen ikke fuld enighed om definitionen. 5 Bæredygtighed for biomasse til energiformål, Varmeplan Hovedstaden 3 oktober 2014\n6 Stor variation af definition og vurderinger af kulstofgæld og tilbagebetalingstider Der er i litteraturen ikke enighed om definitionen af CO 2-neutralitet, tilbagebetalingstid samt kulstofgæld. En række studier har beregnet tilbagebetalingstider fra nul til flere hundrede år for anvendelse af biomasse til energi. Størrelsen afhænger af mange forhold og komplekse vurderinger fx i stort omfang af, om man inkluderer direkte eller indirekte effekter. De direkte effekter ser på skovens kulstof-balance. De indirekte effekter kan inkludere alternativ arealanvendelse eller fx en samlet påvirkning af CO 2-emissionen i energisystemet. Lange tilbagebetalingstider opstår især, når der er tale om indirekte effekter, herunder når biomassen ikke anvendes effektivt eller når mindre CO 2-tunge fossile brændsler fortrænges. Endvidere er det uklart, om der i alle studier anvendes den samme definition af begrebet tilbagebetalingstid. Endelig kan der være betydelig forskel på hvilken referenceudvikling, der indgår i beregningerne af tilbagebetalingstiden i disse studier. CO 2 neutralitet hvordan og hvornår? To vigtige elementer i CO 2-neutralitet er genopretning af skovens kulstofbalance samt anvendelsen af biomassen i energisystemet. Såfremt man i et skovområde begynder årligt at udtage en vis mængde træ til energiformål, vil skoven efter en indsvingnings-periode igen komme i stabil CO 2 balance. Blot med et lavere kulstoflager. Genplantning er en selvfølgelig forudsætning, som sikrer opretholdelse af skovens kulstoflager. Biomassens fortrængning af fossile brændsler vil medføre en kontinuerlig årlig besparelse i det fossile kulstoflager. Fortrængning opnås i højere grad ved effektiv anvendelse af biomasse i kraftvarme og når CO 2-tunge brændsler som kul erstattes. Endnu ikke konsensus om bæredygtighedskriterier På baggrund af bl.a. CO 2-spørgsmålet, er der opstået en række ordninger, initiativer og kriterier til dokumentation af bæredygtighed. Det har endnu ikke været muligt at skabe konsensus om fælles EU-kriterier for fast biomasse, og det forventes heller ikke før efter I stedet er der udviklet initiativer fra både nationalstater og industrielle aktører. Kriterierne implementeret i Storbritannien er ofte fremhævet, og vil fra 2015 skulle opfyldes der, for at kvalificere til de nationale VE støtteordninger. De engelske bæredygtighedskriterier er længst fremme Et hovedelement i de engelske kriterier er, at der i lighed med EU kriterierne for flydende biobrændsler skal opnås mindst 60 % CO 2 reduktion ved anvendelse af biomasse (75% fra 2025) - sammenlignet med referencen. Referencen er beregnet på basis af en EU-middelværdi for CO 2-emission ved elproduktion. Af administrative årsager er den engelske målsætning udmøntet som en specifik emissionsgrænse på 200 kg CO 2 per MWh (180 kg fra 2025). Endvidere skal alt træ være fra certificerbare kilder. Det er udmeldt, at disse kriterier vil være gældende i Storbritannien frem til Den engelske regulator OFGEM 6 Bæredygtighed for biomasse til energiformål, Varmeplan Hovedstaden 3 oktober 2014\n7 har udviklet og fremlagt et beregningsværktøj til beregning af CO 2 emission fra biomasse. DONG Energy og HOFOR deltager i arbejdet med SBP bæredygtighedskriterier Lignende kriterier anvendes af producent sammenslutningen Sustainable Biomass Partnership (SBP) som bl.a. DONG Energy er medlem af, og som HOFOR Energiproduktion efter overtagelsen af Amagerværket 1. januar 2014 også er indtrådt i. Dansk brancheaftale På bl.a. Energiministerens opfordring er der i Danmark en brancheaftale på vej for bæredygtig biomasse til energiproduktion. Denne samt bæredygtighedskriterierne fra SBP, forventes at være toneangivende for varmeselskabernes arbejde med at sikre fremtidig brug af bæredygtig biomasse på kort sigt. Der skal fortsat arbejdes for at få bæredygtighedskriterier i EU På længere sigt er det arbejdsgruppens vurdering, at varmeselskaberne vil have fordel af, at der implementeres bindende bæredygtighedskriterier i EU og derfor bør tilslutte sig det brede felt af danske og internationale interesseorganisationer, som efterspørger sådanne krav. EU kommissionen har i juli 2014 meddelt, at der tidligst vil blive indført fælles bæredygtighedskriterier efter Der er behov for videre arbejde med CO 2-netralitet, og varmeselskaberne deltager Samlet set er det vurderingen, at der i dag ikke en dansk, europæisk eller global metode til at opgøre biomassens bæredygtighed, når det kommer til de mere komplicerede begreber kulstofgæld og indirekte effekter. Resultater af det foreløbige arbejde afrapporteres derfor heller ikke i denne rapport. Varmeselskaberne er i gang med vurderinger og analyser af, hvordan den mindst mulige tidsforsinkelse kan sikres i opnåelsen af CO 2-neutralitet, med særlig fokus på kulstofgæld. Her inddrages erfaring, resultater mv. i SBP-samarbejdet, den frivillige brancheaftale og løbende arbejde med eventuelle supplerende krav Arbejdsgruppen vurderer, at usikkerhed i forbindelse med indirekte effekter kan betyde, at uanset hvilke kriterier, man vælger at arbejde med, vil der ikke nødvendigvis være konsensus om biomassens CO 2 effekt. Dette kan blive en udfordring, som varmeselskaberne skal forholde sig til løbende. 7 Bæredygtighed for biomasse til energiformål, Varmeplan Hovedstaden 3 oktober 2014\n8 2 Biomasseressourcer og bæredygtighed Både i Europa og globalt forventes anvendelsen af biomasse til energiformål at stige, og derfor er det vigtigt, at biomassen produceres og anvendes optimalt og på en bæredygtig måde. Dette kapitel giver en kort indledning til omfanget af de globale biomasseressourcer samt de overordnede emner i bæredygtighedsdebatten. Globale biomasseressourcer Den årlige globale produktion af biomasse på landjorden (Net Primary Production) er i en række kilder anslået til at udgøre knap EJ/år (ITO, 2004). Til sammenligning udgør det samlede globale energiforbrug omkring 500 EJ, hvoraf Danmark tegner sig for ca. 0,8 EJ. Det globale menneskerelaterede forbrug af biomasse kan anslås til at udgøre ca. 300 EJ/år. Dette forbrug omfatter fødevarer til mennesker og dyr, materialer til byggeri og industri samt biomasse til direkte energiformål. Biomasse til energiformål er af IEA opgjort til ca. 50 EJ/år. Således indgår i dag ca. 15 % af den globale biomasseproduktion på landjorden i det menneskeskabte produktionssystem. I de europæiske lande er dette tal væsentligt højere, og i landbrugslandet Danmark er tallet måske over 75 %. Et større hollandsk studie fra 2008 pegede ved en bottom up analyse på, at der på langt sigt er et potentiale for at anvende EJ bæredygtig biomasse i energisektoren, fordelt på følgende hovedgrupper: Restprodukter landbrug, skov, affald ca. 100 EJ/år Øget anvendelse af skov EJ/år Energiafgrøder: o Landbrugsland mm. 120 EJ/år o Marginaljorde 70 EJ/år o Bedre dyrkningsteknologi 140 EJ/år (Dornburg, et al., 2008). Forskellen mellem den nedre værdi på 200 EJ og den øvre værdi på 500 EJ hidrører især fra omfanget af energiafgrøder, der indregnes. I november 2011 udgav UK Energy Research Center (UKERC) rapporten Energy from biomass: The size of the global resource. Rapporten indeholder en grundig gennemgang af alle nyere studier af globale biomasseressourcer, der potentielt kan anvendes til energiformål. Rapporten bekræfter i store træk det hollandske studie fra 2008 og forsøger samtidig at systematisere forskellene mellem studiernes meget forskellige resultater. 8 Bæredygtighed for biomasse til energiformål, Varmeplan Hovedstaden 3 oktober 2014\n9 Potentiale til energi EJ/år EJ/år EJ/år EJ/år Forudsætninger Global udbyttestigning i landbruget vokser hurtigere end efterspørgsel. > 2,5 Gha energiafgrøder. Verdens befolkning under 9 mia. mennesker. Lavere kødforbrug eller omfattende inddragelse af uberørt skov. Udstrakt brug af restprodukter. Global udbyttestigning vokser hurtigere end efterspørgsel. >1.5 Gha energiafgrøder. Lav befolkningsvækst eller lavere kødforbrug eller inddragelse af uberørt skov. Udstrakt brug af restprodukter. Global udbyttestigning holder trit med efterspørgsel. < 0.5Gha land til energiafgrøder, som hovedregel marginaljorde. Lav befolkningsvækst eller lavt kødforbrug eller inddragelse af oprindelig skov. Mindre brug af restprodukter. Ingen eller lav inddragelse af energiafgrøder. Stigende kødforbrug eller ekstensivt landbrug. Ingen vækst i landbrugsareal. Lavere inddragelse af restprodukter (<30EJ). Tabel 1: Opsummering af resultater og forudsætninger fra en række potentialestudier (UKERC, 2011). Omfanget af efterspørgslen på biomasse ved en storskala global omstilling fra fossile brændsler til vedvarende energi er fortsat usikkert, men som vist i tabel 1 ovenfor, peger forskellige betragtninger på, at der er et betydeligt globalt potentiale for at trække væsentligt mere biomasse ud til energiformål end de ca. 50 EJ, der ifølge IEA anvendes i dag. Hovedspørgsmål i denne sammenhæng er, hvilke udbyttestigninger der kan regnes med, inddragelse af landbrugsjord til energiformål, konkurrencen med fødevarer, samt hvilket CO 2 aftryk øget biomasseanvendelse giver anledning til. Spørgsmålet om bæredygtigheden af en øget udnyttelse af skovressourcen er komplekst, fordi det er koblet til fødevareforsyning, skovens driftsform, effektivitet og nuværende brændsel i de anlæg, biomasse kan bruges i, bevarelse af naturværdier, miljøparametre som f.eks. udvaskning af næringsstoffer fra jordbunden, til ændringer af arealanvendelse på lokalt og globalt plan samt til mulige tidsforskydninger i skovens CO 2-balance. Bæredygtighedsdebatten bevæger sig i hovedtræk på to niveauer: A. Specifikke ofte lokale emner, der handler om, hvordan skoven drives. Herunder, biodiversitet, tab af oprindelig skov, negative effekter for lokalmiljø, menneskerettigheder og rettigheder for oprindelige folk. 9 Bæredygtighed for biomasse til energiformål, Varmeplan Hovedstaden 3 oktober 2014\n10 B. Generelle emner, der handler om ressourcer og klima globalt. Herunder CO 2-emission knyttet til procesenergi til f.eks. tørring, neddeling og transport af brændsler, konkurrence med fødevarer, fødevarepriser, Indirect Land Use Change (ILUC) og kulstofgæld. Traditionelt har debatten om udnyttelse af skovressourcen fokuseret på lokal skovdrift (A), hvilket også præger de klassiske certificeringsordninger, som bl.a. omhandler biodiversitet, tab af oprindelig skov, lokalmiljø etc. Inden for de senere år har bæredygtighedsdebatten fokuseret mere på de globale ressourcer og klimapåvirkning (B), herunder spørgsmålet om CO 2-emissioner og indirekte effekter. Det diskuteres ligeledes, hvad der er tilstrækkelige krav til biomassen og størrelsen af det reelle biomassepotentiale, som vil kunne finde anvendelse uden at gå på kompromis med bæredygtigheden. Varmeselskaberne i Hovedstadsområdet har en målsætning om at blive CO 2- neutrale. Således er klimaeffekterne helt centrale for vurderingen af biomasses bæredygtighed. Dette er behandlet i kapitel 3. På baggrund af debatten om bæredygtig brug af biomasse er der opstået en række ordninger, initiativer og kriterier til dokumentation af definerede bæredygtighedsmæssige forhold. Et udvalg af disse er beskrevet i kapitel Bæredygtighed for biomasse til energiformål, Varmeplan Hovedstaden 3 oktober 2014\n11 3 CO 2 -regnskab Interessen for biomasse og bæredygtighed er øget i de seneste år både internationalt og i Danmark. Debatten har haft stor fokus på at kvantificere klimaeffekterne af en øge biomasseproduktionen til energiproduktion og opgøre påvirkningen på CO 2-regnskabet. Biomassens kulstofindhold Biomasse er en fornybar ressource og dermed i princippet CO 2 neutral, idet der ved forbrænding frigives præcis den samme CO 2 mængde, som der er optaget fra atmosfæren gennem planternes vækst. Den kulstofmængde, der optages og frigøres igen ved forbrændingen, udgør godt 50% målt som vægt% (K. W. Ragland, 1991). Ud over kulstof indeholder biomasse ca. 43% ilt og 6% brint. Lettere træarter som poppel, birk og nåletræ har en øvre brændværdi for tørt træ på ca. 21 GJ/ton (19,3 GJ/ton nedre brændværdi), mens tungere træarter har en lidt lavere brændværdi. I nedenstående tabel ses beregnede direkte CO 2 emissioner ved forbrænding af træ sammenlignet med kul, olie og naturgas. Tabel 1: CO 2 udledning ved direkte forbrænding, kg/gj nedre brændværdi. Kilde: Energistatistikken og egne beregninger. Brændsel Tørt træ 97 CO2 faktor kg/gj Træ 35% vand 106 Kul 95 Fuelolie 78 Naturgas 57 Det ses i tabellen, at tørt træ har en emissionsfaktor direkte knyttet til forbrændingen, der er sammenlignelig med elværkskul (95 kg/gj). Såfremt der brændes træflis med et vandindhold på 35%, øges emissionsfaktoren eftersom en større del af forbrændingsvarmen går til at fordampe vand. Til gengæld giver forbrænding af træflis bedre mulighed for at udnytte kondenseringsvarmen i røggassen. Sammenlignes emissionsfaktoren for et træflisfyret kraftvarmeværk med røggaskondensering med kulforbrænding uden røggaskondensering, udleder træflisen 3-4% mindre CO 2 per GJ el+varme produceret end kul. 11 Bæredygtighed for biomasse til energiformål, Varmeplan Hovedstaden 3 oktober 2014\n12 Regnskabsprincip Ifølge vejledningen til nationale emissionsopgørelser fra UNFCCC (United Nations Framework Convention on Climate Change) skal de enkelte lande i to forskellige regnskaber opgøre emissionerne fra henholdsvis energisektoren og de såkaldte LULUCF 4 -sektorer, dvs. udledninger fra arealanvendelse og ændringer i arealanvendelse. Herunder rydning af skov, skovdrift og landbrugsdrift mm. CO 2 fra skovning af biomasse bliver der hermed gjort rede for i dyrkningslandet. Regnskabsprincippet betyder, at biobrændsler opgøres som CO 2- neutrale i afbrændingslandet, selv om det er her, frigørelsen af kulstof til atmosfæren finder sted. Direkte effekter ved afbrænding Afbrænding af træ, som i en reference f.eks. ville ligge i skovbunden som hugstrester, flytter det kulstof, der er bundet i træet, op i atmosfæren. Såfremt skovens kulstoflager herved mere eller mindre permanent ændres, bør denne lagerændring indregnes i biomassens samlede CO 2 effekt. Det flyttede kulstoflager er ikke nødvendigvis blot hugstrester, men kan også skyldes, at der på grund af efterspørgsel fra energiindustrien anvendes træsorter med kortere omdrift og mindre stående biomasse. Eksempelvis fremskyndes udledningen af CO 2 ved, at grene, toppe og stammer, der ellers ville rådne op i løbet af 5-20 år, samles ind og anvendes til energiproduktion med det samme. Hvis biomasse fortrænger olie eller naturgas, vil den direkte udledning til atmosfæren ved, at kulstoflageret reduceres typisk være større, end hvad der ville blive udledt i olie- eller gas-referencen, da CO 2-faktoren for olie og gas er mindre end den direkte CO 2-faktor for biomasse (uden indregning af kulstofoptaget). Denne mérudledning fortsætter indtil der igen er balance i skovens kulstoflager (på et lavere niveau), og skoven derfor igen hvert år optager lige så meget CO 2 fra atmosfæren ved vækst som udledes ved forbrænding. I nogle tilfælde kan øget efterspørgsel efter træflis øge det årlige udbytte i skoven, f.eks. ved at fremme brug af såkaldte ammetræer. Herved kan det samlede kulstoflager i skoven faktisk stige frem for at falde. I sådanne situationer øges udbyttet, samtidig med at kulstofpuljen forøges. 4 LULUCF: Land Use, Land Use Change and Forestry 12 Bæredygtighed for biomasse til energiformål, Varmeplan Hovedstaden 3 oktober 2014\n13 Indirekte effekter ved afbrænding Ud over de direkte effekter kan en stigende efterspørgsel efter biomasse også have indirekte effekter. I det følgende er et udvalg af disse kort beskrevet. Ændret slutanvendelse af træprodukter: Produkter fra skovene (herunder restprodukter fra træindustri og skovene) finder allerede anvendelse, hvilket betyder, at de vil skulle erstattes af andre ressourcer, hvis biomassen i stedet anvendes til energi. En omdirigering af træprodukter til bioenergi vil enten resultere i anvendelsen af mere CO 2-intensive materialer (beton, metaller osv.) eller i arealanvendelsesforskydninger, fordi træet skal produceres et andet sted. En øget anvendelse af biomasse uden ændret driftsform vil derfor umiddelbart øge kulstofpuljen i atmosfæren i de førstkommende år. Kun i tilfælde af, at restprodukter fra skovene afbrændes ved skovene (f.eks. som en del af forebyggelse af skovbrande), vil anvendelsen af disse til energiproduktion ikke give en umiddelbar fremskyndet emission til atmosfæren. Nye arealer inddrages til bioenergiproduktion: Dette kaldes også Indirekte arealforskydningseffekter (ILUC: Indirect Land Use Changes). ILUC er et begreb, som har fyldt meget i debatten om inddragelse af fødevare- eller foderarealer til produktion af afgrøder til flydende biobrændstoffer. Med den stigende efterspørgsel på træ til el og varme har debatten imidlertid bredt sig til den faste biomasse. Kort fortalt handler ILUC om, at en eventuel omlægning af fødevareproducerende landbrugsjord til skovbrug eller anden fast biomasse ét sted har konsekvenser for arealanvendelsen andre steder, fordi denne fødevareproduktion så skal foregå et andet sted. Således forskubber arealanvendelsen sig og kan ende med at føre til afskovning af f.eks. tropiske skovområder i lande med mindre fokus på bæredygtig skovdrift. Effekten er indirekte, fordi den opstår på en anden geografisk lokalitet end der, hvor biomassen dyrkes, og derfor også er vanskelig at opgøre. Dette er f.eks. set i Brasilien, hvor udvidelsen af dyrkningsarealer til afgrøder til anvendelse i biobrændselsindustrien har ført til en omfattende afskovning af tropisk regnskov. De dyrkningsmæssige forhold og de afledte faktorer af dyrkningen af biomasse er således ganske komplicerede. Det betyder også, at det er forenklet at anskue biomasse som én type brændsel, der altid medfører den samme effekt på CO 2-balancen. Risikoen for indirekte effekter betyder, at der fra flere side er stillet spørgsmålstegn ved, i hvilket omfang biomasse i energiproduktion kan anses som 13 Bæredygtighed for biomasse til energiformål, Varmeplan Hovedstaden 3 oktober 2014\n14 Ton kulstof CO 2-neutralt. Indlæg til debatten om biomassens CO 2-neutralitet fra det Europæiske Miljøagentur (EEA), Concito, Københavns Universitet, industriorganisationen AEBIOM mfl. samt EU-kommissionens Joint Research Centre er beskrevet i bilag 1. Der er ligeledes en stigende erkendelse på det politiske niveau af, at biomasse ikke pr. automatik kan betragtes som CO 2-neutral, men bør være genstand for en nøjere vurdering af forskellige biomassekilder og -projekter. Dertil kommer en erkendelse af behovet for at stille krav og kriterier op til vurderingen af bæredygtigheden af biomasse. Kulstofgæld Begreb kulstofgæld henviser til, at der som tidligere nævnt - ved øget inddragelse af biomasseproduktion til energiformål, sker en fremskyndet flytning af kulstof (CO 2), der er bundet i træet, op i atmosfæren. Hvis mængden af CO 2, der således frigives, er større end den mængde, der årligt spares ved at fortrænge fossile brændsler, så vil det tage nogle år at betale gælden tilbage. Begrebet er illustreret i figuren neden for, som udarbejdet med udgangspunkt i Mitchell (2012), refereret i rapporten Carbon accounting of forest bioenergy (Agostini, Giuntoli, & Boulamanti, 2013). Kulstofgæld Kulstofgæld tilbagebetalt År Biogen kulstofpulje Skovens oprindelige kulstofpulje Nettoeffekt Fossil kulstofpulje Figur 1: Illustration af kulstofgæld og tilbagebetalingstid udarbejdet med udgangspunkt i Mitchell (2012), refereret i Agostini, Giuntoli, & Boulamanti (2013). Den sorte linje i figuren repræsenterer den oprindelige biogene kulstofpulje i et driftssystem, hvor der er ligevægt mellem produceret og udnyttet biomasse. Den røde linje viser den reducerede kulstofpulje, når driften ændres, 14 Bæredygtighed for biomasse til energiformål, Varmeplan Hovedstaden 3 oktober 2014\n15 og der tages mere biomasse ud af skoven f.eks. ved at udnytte toppe og grene, der tidligere blev efterladt, eller ved at ændre driftsform, så der høstes yngre træer end tidligere. Efter en periode (det kan tage mange år), vil kulstofpuljen stabiliseres, og der vil opstå en ny ligevægtssituation (kurven flader ud). Forskellen mellem den sorte og den røde linje kaldes brutto kulstofgælden. Den grå linje viser tabet i den fossile kulstofpulje, når der anvendes kul til produktion af el- og varme. Når den grå linje fratrækkes den røde linje fås nettoeffekten ved at erstatte kul med biomasse, i figuren vist ved den blå linje. At den blå linje i en periode bliver negativ, skyldes at skovens kulstofpulje daler hurtigere end den årlige besparelse i den fossile pulje (f.eks. hvis det fossile brændsel er naturgas, eller hvis biomassen udnyttes ineffektivt). Når den blå linje krydser den sorte linje er kulstofgælden tilbagebetalt. Først herefter giver biomasse, der udtrækkes fra det pågældende areal, anledning til en egentlig CO 2 besparelse. Når CO 2 indholdet i det fortrængte fossile brændsel er det samme som eller overstiger CO 2 indholdet i det træ, som afbrændes fra skovens Lagerændring, så vil den blå kurve på intet tidspunkt blive negativ, og vil derfor heller ikke krydse X-aksen. Der oparbejdes derfor ikke en netto kulstofgæld, og tilbagebetalingstiden vil kunne defineres som nul år. Fortrængning opnås i højere grad ved at anvende biomasse effektiv i kraftvarme samt erstatning af CO2-tunge brændsler. En retningslinje for at vise CO2-neutralitet er fx, at når der er gået et tidsrum svarende til den maksimale bruttokulstofgæld (ton kulstof)/ha. divideret med den årlige besparelse i fossilt kulstof (ton kulstof/ha/år), så kan biomassen fra det pågældende areal defineres som CO 2-neutralt i princippet for al fremtid. Denne simple regneregel kan også benyttes i de tilfælde, hvor der er tale om indirekte effekter. I disse tilfælde skal de indirekte effekter indregnes i den årlige besparelse i fossilt kulstof. Atmospheric Carbon Parity Point I litteraturen beskrives i øvrigt flere andre punkter, herunder Carbon offset parity point og Atmospheric Carbon Parity Point, hvor tilbagebetalingstidspunktet defineres ud fra et scenarie, hvor skoven lades være uberørt (dvs. en ændring af den nuværende drift i lang de fleste tilfælde). Argumentationen for at disse punkter viser tidspunktet for CO 2 neutralitet er uklar. 15 Bæredygtighed for biomasse til energiformål, Varmeplan Hovedstaden 3 oktober 2014\n16 At sammenligne med uberørt skov betyder, at tidspunktet, hvor de fortrængte CO 2-emissioner opvejer kulstofgælden, forskydes væsentligt til højre dvs. længere ude i fremtiden. Betragtningsmåden ignorerer altså muligheden for at få et udbytte i form af energi og produkter af skovens tilvækst og efterlader denne i en uproduktiv tilstand, hvor tilvæksten i skoven går lige op med naturlige forrådnelsesprocesser med tilhørende CO 2-emission. Betragtningsmåden ignorerer også de arealforskydningseffekter (ILUC), der vil være ved at lade en tidligere produktionsskov stå urørt (tømmer m.m. skal i stedet produceres et andet sted), hvilket efter arbejdsgruppens vurdering er en alvorlig fejl. Tilbagebetalingstider i litteraturen Nedenfor er opstillet tre principielt forskellige scenarier for øget udtag af biomasse fra skov til energiformål: A. Restprodukter: Biomasse, der udtages til energiproduktion, har ingen direkte eller indirekte indflydelse på udbytte fra det berørte skovareal i øvrigt. Det betyder, at det kun er det lokale kulstoflager i form af død vedmasse og/eller stående træer, der påvirkes. Kulstoflageret kan enten reduceres (træerne fældes yngre end tidligere, øget udtag af hugstrester eller øget udtynding) eller øges (øget brug af ammetræer). B. Gavntræ: Biomasse, der udtages til energiproduktion, påvirker øvrige udbytter fra det berørte areal. De ekstreme situationer i dette tilfælde er f.eks. såkaldt clearcut (renafdrift) til energi af et skovareal, der ellers ville have leveret gavntræ, eller inddragelse af produktiv landbrugsjord til f.eks. energiafgrøder. C. Oprindelig skov: Fældning af oprindelig skov med det formål at udtage træ til energiformål. Fældning af oprindelig skov til energiformål (scenarie C) regnes dog ikke som bæredygtigt i henhold til de bæredygtighedskriterier, som findes og er under udarbejdelse, og behandles ikke videre her. Når biomasse afbrændes, frigives alt det i biomassen lagrede kulstof som CO 2 på kort tid. Dertil kan komme indirekte klimaeffekter: Som beskrevet tidligere kan der forventes CO 2-udledning andre steder, hvis biomassen, der udtages til energiformål, påvirker andre udbytter fra det berørte areal (scenarie B). Dette gælder særligt, når gavntræ bruges til energiformål. I et CO 2-neutalitets perspektiv er det således sandsynligvis ikke hensigtsmæssigt, at biomasse til 16 Bæredygtighed for biomasse til energiformål, Varmeplan Hovedstaden 3 oktober 2014\n17 energiformål stammer fra decideret gavntræ, eller at driften ændres så sortimentsfordelingen mellem gavntræ og energitræ forskydes i væsentligt omfang. I rapporten Carbon accounting of forest bioenergy fra JRC, gennemgås resultater fra en lang række studier af tilbagebetalingstid for kulstofgælden. I nedenstående tabel er der vist udvalgte resultater opstillet efter ovenstående opdeling i scenarie A og scenarie B. Tabel 2: Eksempler på tilbagebetalingstider (år) Skovareal Scenarie A. Restprodukter Scenarie B. Gavntræ Sydøstlige USA (Colnes, et al., 2012); USA, tempereret år (Mitchell, Harmon, & O Connell, 2009) Finland/Norge, boreal 5 år osv., grene (Repo, et al., 2012) 12, udtynding (Repo, et al., 2012) 190, øget stammehugst (Holtsmark, 2012) 22, stød/rødder (Repo, et al., 2012) USA, tempereret 2-6 (Jonker, Junginger, & Faaij, 2013) Ontario 16 (McKechnie, Colombo, J. Chen, Mabee, & MacLean, 2011) 38 (McKechnie, Colombo, J. Chen, Mabee, & MacLean, 2011) Østrig 0, kul reference (Zanchi, Pena, & Bird, 2011) 16, naturgas reference (Zanchi, Pena, & Bird, 2011) 7, olie reference (Zanchi, Pena, & Bird, 2011) 75, stammer og hugstaffald (Zanchi, Pena, & Bird, 2011) 175, kun stammer (Zanchi, Pena, & Bird, 2011) Tilbagebetalingstider er søgt vist under forudsætning af, at biomassen fortrænger kul. Det er dog ikke i alle tilfælde tydeligt, hvordan der er regnet. Og der er ikke i litteraturen enighed om hverken definition eller beregningsmetoder. Det ses, at der i tabellen indgår tilbagebetalingstider fra nul til 190 år. Ved gennemgang af tabelmaterialet er det fundet, at forudsætninger og resultater er uklare. Eksempelvis er det uklart, hvordan de enkelte referencer tolker det centrale begreb tilbagebetalingstid. Tabellen viser imidlertid tydeligt, at tilbagebetalingstiden for scenarie A (Restprodukter) er betydeligt lavere end for scenarie B (gavntræ). Som tidligere nævnt er tilbagebetalingstider i høj grad afhængig af typen af fossilt brændsel, der fortrænges. Jo mere CO 2 intensive de fossile brændstoffer, som fortrænges, er, jo kortere er tilbagebetalingstiden. Eksempelvis kan tilbagebetalingstiden ved effektiv kulfortrængning være nul år. 17 Bæredygtighed for biomasse til energiformål, Varmeplan Hovedstaden 3 oktober 2014\n18 Sammenhængen mellem tilbagebetalingstider og det fortrængte fossile brændsel kan også ses i Figur 2 nedenfor. Det ses, at tilbagebetalingstiden for biomasse, der fortrænger kul i figuren, er nul år. Figuren viser desuden forskellen mellem at bruge forskellige typer af resttræ til energiformål. F.eks. vises der stor forskel i tilbagebetalingstiden mellem at anvende grene og træstubbe, hvilket sandsynligvis skyldes, at træstubbe er betydeligt længere tid om at rådne, end grene der ligger i skovbunden. Figur 2: Samlet drivhusgasudledning pr energiindhold fra produktionen af energi fra høst rester i det nordlige Finland (stiplet linje) og det sydlige Finland (fuldt optrukket linje) i løbet af en 100- årig periode og totale emissioner af udvalgte fossile brændstoffer. Tilbagebetalingstiden af kulsstofgælden findes, hvor linjerne for de respektive biobrændsler krydser linjerne for de fossile brændsler [Repo 2012]. (Agostini, Giuntoli, & Boulamanti, 2013) Usikkerheder ved beregning af tilbagebetalingstider Generelt spænder litteraturens konklusioner om tilbagebetalingstider vidt, fra tallet nul til flere hundrede år. Resultaterne er stærkt afhængige af de underliggende antagelser og definitioner: Dyrkningssystem: Tilbagebetalingstider hænger nøje sammen med, om der tages udgangspunkt i produktionsskov, landbrugsanvendelse eller i det ekstreme tilfælde hidtil urørte skovarealer. Derudover er der stor forskel på, om det antages, at skovene forvaltes med bioenergi som hovedeller biprodukt. Undersøgelser, som finder lange kulstofgæld tilbagebetalingstider, antager som oftest, at skovene forvaltes og høstes udelukkende til bioenergi, hvilket meget sjældent er tilfældet i praksis. Kort kulstofgæld tilbagebetalingstid konstateres, når skoven forvaltes, så hovedproduktet fortsat er gavntræ, mens driften tilrettelægges, så en øget mængde hugstrester kan udtages fra grene, toppe, stubbe, stød, rødder, udtyndingstræ m.m. 18 Bæredygtighed for biomasse til energiformål, Varmeplan Hovedstaden 3 oktober 2014\n19 Den forudsatte reference udvikling: Mange undersøgelser antager en fortsat vækst" som reference for, hvordan skoven ville blive forvaltet, hvis den ikke var påvirket af en stigende efterspørgsel på energitræ. Dette er f.eks. ikke realistisk, når der vurderes biomasse source et fra eksisterende produktionsskove, der er blevet forvaltet med udgangspunkt i produktion af gavntræ og papirmasse. Skovejeren kan antages at agere økonomisk rationelt, hvilket indebærer, at han vil tilsikre at skovene producerer værdi og ikke bare står urørt. Typen af fossilt brændsel, der fortrænges: Biomasse til fortrængning af kul på f.eks. et kraftvarmeværk har kortere tilbagebetalingstid end biomasse, som fortrænger olie eller naturgas Træernes væksthastighed: Jo hurtigere træerne vokser, jo kortere tilbagebetalingstid. Dermed falder skov i subtropiske områder bedre ud end tempererede eller boreale skove. Effektivitet: Effektivitet i udnyttelsen af biomassen og i den fossile reference. Definitionen af tilbagebetalingstid: Dette begreb defineres forskelligt, og er dermed i sig selv en væsentlig kilde til usikkerhed. Transport og forarbejdning af biomasse Grundet den begrænsede størrelse af skovene i Danmark er en væsentlig del af især træpiller, der anvendes på de danske kraftvarmeværker, ikke er af dansk oprindelse. Også træflis sejles ind fra andre lande. Skibstransport af flis er mere energikrævende end skibstransport af træpiller. Til gengæld bruges der energi til at producere træpillerne, som skal forarbejdes ved tørring, neddeling og presning. For træflis er der kun et meget lille energitab ved produktionen, og træflis tilskynder til mere regional udnyttelse af biomasse på grund af dyrere og mere energiforbrugende transport. Et regneeksempel for træpiller og træflis, som ankommer til hovedstadsområdet, viser, at der typisk anvendes mindre end 5 % af træflisens energiindhold til produktion og transport. Det tilsvarende tal for træpiller er ca. 20 % for træpiller fra Nordamerika og ca. 10 % for træpiller fra Europa. Der er tale om en gennemsnitsbetragtning, idet tallene afhænger af transportafstand fra bevoksning til udskibningshavn, afstand for skibstransport og hvilke energiformer der anvendes til tørring og anden forarbejdning lokalt. 19 Bæredygtighed for biomasse til energiformål, Varmeplan Hovedstaden 3 oktober 2014\n20 En stor og stigende andel af den globale produktion af biomasse fremstilles af træråvarer, som skal tørres, før der kan produceres piller. De fleste træpillefabrikker bruger biomasse som brændsel til denne tørring, hvorfor tørringen tæller med i energiregnskabet. I forhold til CO 2-beregningen vil biomasse, der anvendes til tørring forringe effektiviteten, og dermed udskyde det tidspunkt, hvorfra biomasse fra det pågældende areal kan regnes som CO 2-neutralt. Der findes også eksempler på træpillefabrikker, som anvender f.eks. naturgas til tørringen - disse tilfælde skal naturgasforbruget indregnes i det samlede CO 2- regnskab. I det nuværende CO 2-kvotesystem tæller udledninger fra energiforbrug til transport og forarbejdning ikke med for hverken biomasse eller for fossile brændsler, medmindre de fossile brændsler produceres på en kvotebelagt produktionsenhed såsom visse offshore anlæg. Energiforbrug til transport og forarbejdning af træpiller er en af grundene til at anfægte en betragtning af biomasse til energiformål som CO 2-neutralt. En sammenligning mellem biomasse og fossile brændsler med hensyn til energiforbrug og tilhørende CO 2- udledning ved transport og forarbejdning vil ofte falde ud til biomassens fordel. Der er et betydeligt energiforbrug og CO 2-udledning ved minedrift, transport og forarbejdning af især kul, men også naturgas, bl.a. fordi der kan være en markant metan-emission fra kulminer og lækager fra gasledninger m.m. En vurdering af effekten på CO 2-regnskabet ved biomasseanvendelse sammenlignet med brugen af fossile brændsler er vigtig.. Et retvisende CO 2-regnskab vil ud over udledning af CO 2 ved proces/bearbejdning, transport og afbrænding også indebære vurdering af diverse direkte og indirekte miljøeffekter ved selve dyrkningen af biomassen. Sammenlignes med fossile brændsler bør tilsvarende elementer medtages for de fossile brændsler, hvilket oftest er udeladt. 20 Bæredygtighed for biomasse til energiformål, Varmeplan Hovedstaden 3 oktober 2014\nBrancheaftale om sikring af bæredygtig biomasse (træpiller og træflis) 1\nBrancheaftale om sikring af bæredygtig biomasse (træpiller og træflis) 1 En af de store udfordringer for den danske energiforsyning i dag er at reducere den permanente udledning af CO 2 til atmosfæren,\nBÆREDYGTIGHED I PRAKSIS VED FORSYNING AF FLIS TIL KØBENHAVN. Hotel Niels Juel, Køge Onsdag 25. mar Anders Evald, HOFOR planlægning fjernvarme\nBÆREDYGTIGHED I PRAKSIS VED FORSYNING AF FLIS TIL KØBENHAVN Hotel Niels Juel, Køge Onsdag 25. mar. 2015 Anders Evald, HOFOR planlægning fjernvarme HOFOR KORT FORTALT 960 medarbejdere Over 5,2 milliarder\nHOFOR OG BRANCHEAFTALEN\nHOFOR OG BRANCHEAFTALEN Temadag hos Dansk Fjernvarme 20-01-2016 Anders Evald HOFOR, PLAN Fjernvarme, Bygas og Kraftvarme HOFORS ARBEJDE MED BÆREDYGTIGHED HOFOR skal forholde sig til brancheaftalen i to\n(DPSB) Træpiller og træflis. Version 1.0. december 2014\nD O N G E ne r g y P r og r a m m e f o r S u s ta i n a b l e B i o m a ss S o u r c i ng (DPSB) Træpiller og træflis Version 1.0. december 2014 Indhold Sammenfatning...3 NYT OG GRØNNERE LIV TIL DONG


Som leverandør af kundespecificerede elektronikprodukter er det vores opgave at sætte kundens behov i centrum for de aktiviteter, der skal føre til en tilfredsstillende løsning af hver enkelt opgave. Det er vores mål, at man skal opleve samarbejdet med vores organisation lige så engageret og kvalificeret, som var vi en del af kundens egen virksomhed.\nVi arbejder i fælles interesse på at styrke kundens konkurrenceevne.\n96 86 87 89\nNecas er repræsenteret inden for følgende brancher:\nCoating af print\nVask af print\nNIBE Elektronik Center er, trods navnet, beliggende i Støvring kun 1 km. fra motorvejen. Navnet stammer fra virksomhedens start i Nibe i 1983; men vi har siden 1988 haft til huse i Støvring, hvor vi er en del af det Nordjyske elektronikmiliø med et etableret samarbejde med nogle af Danmarks stærkeste uddannelsessteder indenfor elektronikproduktion.\nNIBE Elektronik Center er en full-service leverandør og leverer både testede halvfabrikata og komplette detailpakkede produkter til et bredt udsnit af brancher. Én af vore tre SMD linier er primært forbeholdt fremstilling af prototyper, og vi kan således med meget kort varsel servicere vore kunder i udviklingsfasen, hvor vi også har ressourcer til teknologisk sparring og produktmodning.


Filmen om Slettestrand-maleren Sven E Jørgensen\nSå blev lyden til filmen med kunstmaleren Sven Erik Jørgensen endelig fundet!\nSven E Jørgensen boede i "Oles hus", der ligger Kystvejen 30 i Slettestrand, og malede mange billeder fra egnen.\nBåde på banken ca. 1989-90\nBilledet her er taget af min kære fætter Ib, der på det tidspunkt var spilmand i Slet. En pålidelig kilde beretter, at fiskerne var samlede på pladsen for at vurdere, om vinden tog til, og om bådene skulle trækkes op ved siden af spilhuset for at være sikre. Som det ses har Sletteå og havet fyldt lavningen foran spilhuset.\nDet er nok de færreste, der savner lugten af "skidtfisk" (småsild, brisling og tobis), men det var et rigtigt sommerfiskeri, hvor bådene sejlede tæt på stranden i jagt på fiskestimerne. Billedet er fra 1981, der blev et rigtigt godt skidtfiske-år, og traktoren måtte suppleres med en gummiged til at køre fangsterne op til skidtfiskesiloen, hvor de blev afhentet af lastbiler. En vis "gæring" af fiskene kunne ikke undgås!\nFra venstre ses Ivan Petersen, manden i røde oliebukser er Eivin (husker ikke efternavn), Poul Erik Madsen (ikke Mogens Kragh - der er andre end ham, der har krøllet hår), Johnny Petersen og skipper Marius Petersen. En eller to er i lasten og skubber fiskemassen hen til transportøren.\nTidligere på året 1981 var der redningsøvelse, og fra venstre er det Ivan Petersen, Leif Nielsen og Ingolf Svendsen. Manden i den grønne jakke kender jeg ikke. Bemærk at man i højre side af billedet kan se læmolen, der skulle sikre dybere vand til bådene. En nytårsstorm slog i januar 1981 molens "betonsnude" skæv, og der blev stadig lagt sand til kysten, så der blev lavet en "mole-snude-forlængning" med fyldte betonrør. Det hjalp som bekendt ikke, og nu ligger molen dybt under sandet.\nHummerfiskere reddet! (fra skraldespanden)\nLassen og endnu en person, der kunne være Ole Peter Andersen. Til venstre i billedet ses en hummerkasse.\nSommeraften i Slettestrand 1967\nFra Badepension Slettestrand for over 100 år siden\nTyske krigsflygtninge 1945 - og hvad der videre hændte!\nFriedrich Klammer var vognmager i det daværende Danzig (nu Gdansk), og flygtede i den sidste del af krigen med sin familie vestpå for den fremrykkende røde hær. Han blev skilt fra familien undervejs, og mens han kom til Svinkløv, kom resten af familien først til Hanstholm og siden til Dragsbæklejren ved Thisted (CF-kasernen i dag). Der foregik et stort arbejde med at føre familierne sammen, og Friedrich blev "fundet", og familien ført sammen i Svinkløv.\nBåde og folk\nKunstmalere ved Slettestrand\nSlettestrand fra luften - ca 1968\nBåde på stranden - 80'erne?\nKlitrosen 100 år i 2016\nKaroline - en ægte "power woman"\nBrænding og skumsprøjt!\nMartin Konopackis - Albert Kongsbaks hus\nArt Deco - fandtes også engang i Slettestrand!\nEfterskrift: Sølyst blev ikke reddet, og Slettestrand undgik dermed at blive et nyt Miami!?!\nSkarpe (foto) skud!\nHelikopter - Havørn - Fiskere\n"Det mystiske hus"\nMange gange Madsen - Een gang Richter