Workers in Songs – That Glorious Masterpiece | Bag Nummeret\n22. december 2014\t/ Afrobeat\nDenne uge snakker vi med folk ‘n’ country bandet Workers in Songs. Hør bl.a. om hvordan bandet indspillede i en garage i Østbirk…\nInspireret af kontraster\nIdéen til ”That Glorious Masterpiece” opstod i forbindelse med vores første album For Grandpa. At udgive et album kan sommetider være en frustrerende og langsommelig proces, hvor man må gå på kompromis med både sig selv og de andre bandmedlemmer i sin stræben efter at skabe det perfekte album. Inspirationen til sangen har derfor i høj grad været besættelsen af at skabe det perfekte og storslåede mesterværk, hvilket sætningen ”My mission is to rewrite all that is not true” vidner om.\nSamtidigt er der en stor tvivl om, hvorvidt dette overhovedet kan lade sig gøre. Dog tror jeg mere eller mindre, at vi alle sammen løber rundt og prøver at skabe noget, som vi vil blive husket for, når vi dør, eller når vi ikke lige er i lokalet for at sige det mindre dramatisk. I det hele taget er sangen skrevet meget ud fra billeder, såsom knust glas på fortovet, en uendelig jernbanestrækning eller døde dyr i vejkanten. Sidstnævnte spiller en meget central rolle, da det varsler om, at man må lade noget smukt må dø, før man kan stræbe efter det perfekte. Sådanne kontrastfyldte elementer har været en stor inspirationskilde, ikke blot på dette nummer, men på pladen generelt.\nMødt med positiv undren\nTitlen på nummeret og albummet i det hele taget har gjort, at vi bliver mødt med en vis skepsis. Mener de virkelig seriøst, at de har skabt ”That Glorious Masterpiece”? Men hvis man lytter til nummeret og til teksten og stadig tænker, at vi mener, at vi har skabt ”That Glorious Masterpiece”, så er man sgu ikke det hurtigste dyr i skoven. Når dette er sagt, så har vi oplevet, at langt de fleste mennesker går til nummeret med en positiv undren, og vi har fået meget positiv respons.\nLive bliver nummeret godt modtaget, og i en anmeldelse af GF Rock blev nummeret kaldt for en af de bedste sange som anmelderen havde hørt i år, hvilket vi var utrolig glade for. Vores egen kære Cisser (korsanger, violin) havde selv en temmelig kraftig reaktion på nummeret, de først par gange vi spillede det live. Hun begyndte simpelthen at græde. Selvom vores numre er vores hjerteblod, så er det sjældent at vi selv reagerer så kraftigt, men jeg synes sgu, at det er cool, for det er et tegn på, hvor følelsesmæssigt involveret, hun er. Jeg må indrømme, at jeg også tog det som en stor kompliment. Hun havde jo spillet nummeret utallige gange med os andre i øvelokalet, men alligevel kunne nummeret bringe nogle følelser op i hende, som hun ikke kunne kontrollere.\nIndspilning i en garage i Østbirk\n”That Glorious Masterpiece” har været utrolig sjov at arbejde med i forhold til lyden. Vi har for eksempel to strygere på nummeret, hvilket vi aldrig har haft før. De lange flydende toner skaber en kontrast til guitaren og banjoens mere frekvente rolle, hvilket resulterer i en leg mellem dem, som jeg synes er en væsentlig del af den musikalske dynamik i nummeret. Dette har givet nummeret en helt anden stemning end mange af de andre numre, som vi har lavet i tidens løb, men alligevel mener vi, at man stadig kan høre, at det er os. For at nå frem til denne stemning er kontrabassen både optaget i studiet og inde i en nærliggende garage. Det har givet en speciel rumklang, som vi rigtig godt kan lide. Dog måtte vi tage et par optagelser om, når der kom en larmende knallert kørende forbi, og dem er der en del af i Østbirk, hvor hele pladen er indspillet.\nDobbelthed i teksten\nTekstmæssigt er noget af det interessante ved ”That Glorious Masterpiece”, at teksten umiddelbart kan få nummeret til at virke som en kærlighedssang. ”All the letters I’ve send you/ they are now burned/ they weren’t meant for you anyhow/ but I would have liked them returned”. Dette kan uden tvivl læses som en korrespondance mellem et par, der engang har elsket hinanden, men jeg har dog aldrig tænkt dette nummer som en kærlighedssang. At der så alligevel er kommet en dobbelthed frem i nummeret, der gør, at teksten kan forstås på flere måder, ser jeg kun som en fordel.\nDet er relativt atypisk for os at arbejde med riffs, men i dette nummer er riffet en rimelig væsentlig del af udtrykket, idet riffet på en måde pakker de to vers og omkvæd ind. Riffet virker også temmelig forløsende for nummeret, især efter andet omkvæd, hvor det afløser den klagende sang om tingenes tilstand. Hvad angår versene, så har vi forsøgt at gøre dem nøgne og lade teksten stå klart i forgrunden. Dette har vi gjort ved kun at lade kontrabas og guitar stå tilbage i lydbilledet i første vers og banjo og fingerspilsguitar stå tilbage i andet vers. I begge omkvæd bygger vi nummeret op ved at bringe flere instrumenter, og ikke mindst Cissers korsang på banen, hvilket kulminerer når riffet kommer ind.\nJeg kørte på cykel, da jeg fik nogle idéer til teksten, så jeg skyndte mig hjem og satte mig med min guitar for at skrive sangen. Når jeg skriver sange, så kommer melodi, tekst og akkorder altid på samme tid. Det er kun i meget få tilfælde, at jeg holder denne proces adskilt, og af samme grund har jeg altid umådeligt svært ved ikke at skrive en sang færdig, når jeg først er begyndt på den. Jeg er ikke særlig god til at lade det ligge, for så ved jeg, at jeg aldrig får gjort lortet færdigt.\nDen gode gamle Hank Williams Sr. sagde engang: ”If a song can’t be written in 20 minutes, it ain’t worth writing”. Selvom jeg aldrig bliver bare en brøkdel så god en sangskriver som Hr. Williams, så kan jeg alligevel identificere mig med ham i denne sammenhæng. Jeg kender andre sangskrivere, der er i stand til at arbejde med en langt større tålmodighed, og det beundrer jeg dem i høj grad. Mit problem i min sangskrivning er nok, at hvis sangen ikke gider makke ret, ja, så gider jeg heller ikke. Dette skal dog ikke forstås som en skriveblokade, da jeg generelt ikke tror på skriveblokader. For mit vedkommende så kommer sangene i perioder og i andre perioder, så kommer de bare ikke, og det har jeg det sådan set fint med. Når de kommer, så handler det om at tage sig sammen og sætte sig ned og skrive dem. Jeg har tidligere forsøgt mig med at tvinge mig ned foran det blanke papir med en guitar i den ene hånd og en kuglepind i den anden, men det fungerer ikke for mig. Jeg er simpelthen for lystbetonet.\nI vores fælles arbejde med sangene er vi langt mere tålmodige og sørger for at prøve mange forskellige ting. Selvom alle i bandet har været gode venner i mange år, så er vi alligevel meget forskellige i vores tilgang til musikken, hvilket gør, at vi kan ryste lidt op i hinandens opfattelse af, hvordan det hele skal lyde. Dette kan medføre en proces fyldt med usikkerhed, hvor man på den ene side er spændt på at arbejde med noget nyt, og på den anden side er usikker omkring, hvor vi er på vej hen, hvor lang tid det vil tage, og om vi overhovedet når frem. Men glæden, når vi kan kigge på hinanden og være klar over, at ”Nu er den der sgu!”, er til gengæld uvurderlig. Det er blandt andet dette forhold som sætningen ”I don’t know where I’m heading/ but I wish that I was already there” henviser til.\nRent praktisk så starter arbejdsprocessen altid med, at en fra bandet præsenterer en sang, der både har tekst, melodi og akkorder, og derefter forsøger vi sammen at skabe et arrangement. Jeg plejer at sammenligne det med, at man præsenterer et skelet, som vi i fællesskab skal sætte kød på.\nGammel optagelse af nummeret\nForleden fandt vi en gammel optagelse af nummeret, hvor vi spiller det så hurtigt, at man skulle tro, at vi skulle nå en bus, men sådan syntes vi åbenbart, at det skulle lyde dengang. Det har været lige i starten af nummerets levetid, sikkert en af de første gennemspilninger, og der er kun guitar, sang og kontrabas på. Det er altid sjovt at finde sådan nogle optagelser, for så kan man virkelig høre, hvordan nummeret har udviklet sig på de år, der er gået, fra da vi spillede det første gang og til nu. Der går tit lang tid imellem, at et nummer bliver præsenteret, til det kommer på en udgivelse, da vi er så heldige at have meget materiale at vælge imellem. Der står altid mange numre i kø, som venter på, at vi tager dem op, og ser hvad de har at byde på. Derfor vil vi også indenfor den nærmest fremtid gå til den i øvelokalet og forsøge at banke en håndfuld sange sammen, som vi forhåbentligt kan præsentere for offentligheden i den første halvdel af 2015.\nDet er utroligt vigtigt for os som band at holde os aktive ved konstant at have et projekt i støbeskeen. Det er sommetider hårdt, men også utroligt spændende. Vi forsøger at leve op til vores navn Workers in Songs, og heldigvis så nyder vi de eventyr, som musikken bringer os ud på sammen. Vi er meget privilegerede, fordi vi kan rejse rundt med vores musik og opleve forskellige danske byer og møde en masse spændende mennesker. Vi er også begyndt, at kigge syd for grænsen og skal på vores anden Tysklandsturné i slutningen af oktober, og vi er allerede i gang med at booke endnu en turné i Tyskland, Holland og Belgien til næste år.\nDerudover har vi for nyligt været på et hæsblæsende værtshusmaraton i Roskilde by, hvilket blev filmet af de talentfulde fyre fra video- og filmproduktionsselskabet Filmskuret. Disse optagelser skal blive til musikvideoen til ”Sorry Marie”, der også er at finde på That Glorious Masterpiece. I denne musikvideo kommer kontraster endnu engang til at spille en stor rolle, idet den vilde druktur sættes sammen med en sang om et forlist forhold og nyfunden frihed. Filmskuret har ligeledes lavet musikvideoen til ”Why Did I?” fra vores første album, så vi er ganske trygge ved at være i deres hænder og er sikre på, at de nok at skal få lavet en fed video.\nTagsWorkers in Songs\nVil du vide mere om Workers in Songs? Besøg hjemmesideTjek på Facebook\nForrige indlæg Katinka – Asker Du Her\nNæste indlæg Oceanic – Nocturnal


Vi blev tidligere på året prækvalificeret til moderniseringen af Åby Skole, og i samarbejde med CEBRA og Tri-Consult Rådgivende Ingeniører A/S fremviste vi vores visioner for Åby Skole. Nu kan vi med stolthed fortælle, at vi har vundet totalentreprisekonkurrencen, og i første omgang indgået en projekteringsaftale med Aarhus Kommune Børn og Unge.\nÅby Skole udvider med en moderne udskolingsbygning, hvor de kreative og naturvidenskabelig fag samt fritidsmiljøer kommer i fokus. Ideen er at skabe rum med plads til faglighed og fritid, så børn og unge i lokalområdet også får glæde af Åby Skole uden for skoletid.\nProjektet rummer derfor alt fra klasselokaler, auditorium og fagtorve til en udendørs boldbane på øverste etage. Kreativ udfoldelse, fritid og faglighed møder hinanden i det trippelhøje rum; No Gravity Space. Her bliver traditionelle etagedæk og indre vægge skiftet ud med et net. Det skaber et transparent fællesrum med en særlig atomsfære og unikke brugsmuligheder, hvor du kan stå i stueplan og se videre op igennem de to etager ovenfor.\nVi ser frem til at give en god oplevelse for børn og unge i Aarhus Kommune i samarbejde med CEBRA og Tri-Consult A/S Rådgivende Ingeniører.


Løkke: Selvstændigt Grønland skal klare sig selv økonomisk | Berlingske Business\nEt selvstændigt Grønland må også være uafhængigt af danske penge, siger statsminister Lars Løkke Rasmussen. Foto: Mads Claus Rasmussen\nGrønland må gøre det klart over for sig selv og den danske regering, om landet ønsker at forblive som en del af Rigsfællesskabet eller være selvstændigt.\nSådan lyder det fra statsminister Lars Løkke Rasmussen (V) ved en forespørgselsdebat i Folketingssalen fredag.\nHer havde Dansk Folkepartis grønlandsordfører, Søren Espersen, bedt statsministeren redegøre for den grønlandske selvstændighedsproces og landets økonomi.\nSamtidig gjorde statsministeren det klart, at den økonomiske hjælp fra Danmark til Grønland ikke kan fortsætte, i tilfælde af at landet bliver selvstændigt.\n- Jeg kan ikke se en situation for mig, hvor statens tilskud eller opgaveløsning fortsætter i en længere periode efter Grønlands selvstændighed.\n- Det er min linje, og det var der også bred politisk enighed om i Folketinget ved en debat sidste år, siger Lars Løkke Rasmussen ved fredagens debat.\nHan påpeger, at Grønlands økonomiske konjunkturer er gode på grund af øget vækst og beskæftigelse, men at landet står over for flere udfordringer.\n- Der er brug for reformer og nye indtægter. Ifølge Grønlands økonomiske råd er der behov for budgetforbedringer på cirka en milliard kroner, hvis velfærden skal sikres.\n- De beregninger er lavet ud fra, at landet er en del af Rigsfællesskabet, og at Danmark støtter landet økonomisk, siger Lars Løkke Rasmussen.\nHan gør desuden opmærksom på, at Grønlands økonomiske råd har vurderet, at Grønlands planlagte investeringer i en ny og bedre infrastruktur - heriblandt tre nye lufthavne - ikke er rentable og kan udgøre en risiko for landets økonomi.\n- Der er samlet set en situation, hvor man i Grønland står med en meget stor økonomisk udfordring, hvis Grønland skal være selvstændige, siger Lars Løkke Rasmussen.


Odenses telefonregler underkendt: Ingen privat snak fra udlandet\nAnker Boyes telefonregning på en kvart mio. kr. var årsag til henvendelsen, som nu har fået Ankestyrelsen til at indskærpe reglerne.\nFoto: Trondur Dalsgaard, Ritzau Foto\nFolkevalgte skal selv betale for privat brug af mobilen i udlandet, fastslår Ankestyrelsen nu i en udløber af sagen om Anker Boyes store telefonregning fra Tyrkiet\n3. MAJ 2017 11.29\nODENSE: De regler, som byrådet i Odense vedtog i januar 2015 efter sagen om daværende borgmester Anker Boyes mobilregning på en kvart mio. kr. fra Tyrkiet, er ulovlige. Det fastslår Ankestyrelsen i en ny udtalelse, som dknyt har fået aktindsigt i. Udtalelsen kan også få konsekvenser i andre kommuner og regioner.\nReglerne i Odense siger, at alle byrådsmedlemmer får en smartphone og en iPad eller bærbar pc stillet til rådighed, og at kommunen udover abonnement dækker udgifter op til 2.400 kr. pr. kvartal for brug af smartphone (borgmester og rådmænd dog 4.000 kr.) og op til 750 kr. pr. kvartal for mobilt bredbånd, begge dele plus moms. Bruger man mobilen i udlandet, skal politikeren 'godkende' forbruget for hver 360 kr.\nMen de regler er ikke i orden, konkluderer Ankestyrelsen.\nDet er nemlig et afgørende princip, at kommunen kun må godtgøre udgifter, som har med det politiske arbejde at gøre. Og derfor er det ikke lovligt at dække rent private udgifter til private telefonsamtaler, uanset beløbets størrelse, hvis det er ekstraudgifter for kommunen.\nMå ikke give ekstra udgifter\nAnkestyrelsen erklærer sig enig med kommunen i, at telefon m.v. kan være relevante arbejdsredskaber, også under ophold i udlandet, og at det er lovligt at stille telefon m.v. til rådighed til det.\nDesuden er styrelsen enig i, at byrådsmedlemmer gerne må bruge den kommunalt betalte telefon i privat sammenhæng, så længe det ikke koster kommunen ekstra.\nOdense Kommune har oplyst, at den har et såkaldt flat rate abonnement med fri data og taletid i Danmark, og at det er valgt ud fra, hvad der bedst kan betale sig for kommunen uden hensyn til eventuelt privat brug. Derfor er Ankestyrelsen enig i, at byrådsmedlemmerne gerne må bruge telefonen privat i Danmark.\nUmuligt at administrere\nProblemet er privat brug af mobilen i udlandet. Odense har i en redegørelse erkendt, at kommunen påføres ekstra udgifter til privat brug, når politikerne bruger deres telefon i udlandet. Men kommunen forsvarer sig med, at mulige alternative løsninger vil være dyrere at administrere end de få meromkostninger, den private brug giver.\nKommunen påpeger, at både persondataloven og menneskeretskonventionen gør det umuligt at kontrollere, om en kommunal telefon bruges privat. Den forsvarer sig samtidig med, at 'såvel regionerne som Moderniseringsstyrelsen synes at anlægge en tilsvarende fortolkning af reglerne som Odense Kommune, ligesom det er Odense Kommunes indtryk, at størstedelen af landets kommuner gør det samme og har gjort det gennem en årrække - også da der alene var fastnettelefoni'.\nIfølge kommunen er eneste alternativer, at man enten skal overvåge byrådsmedlemmernes forbrug i udlandet, bede dem notere og afregne al privat udlandsbrug eller forbyde dem at bruge telefonen i udlandet. Ingen af modellerne dur i praksis, mener kommunen.\nSkal erklære sig indforståede\nSelv om Ankestyrelsen har overvejet kommunens indvendinger, står man fast: Styrelsesloven giver ikke lov til at betale udgifter til privat formål.\nTil gengæld er den manglende mulighed for at kontrollere, om politikere ulovligt bruger deres telefon privat i udlandet, ikke nogen hindring for, at kommunen fortsat stiller telefon m.v. til rådighed, også til brug i udlandet.\n'Det vil efter Ankestyrelsens opfattelse i givet fald være påkrævet, at kommunen orienterer kommunalbestyrelsesmedlemmerne om, at telefonen mv. ikke må anvendes privat under udlandsophold, og at medlemmerne erklærer sig indforståede hermed,' hedder det i udtalelsen.\nAnkestyrelsen har overvejet at bede byrådet i Odense vurdere, om der skal kræves tilbagebetaling fra medlemmer, som uretmæssigt har brugt telefonen privat, men erkender, at det vil være umuligt at dokumentere eventuelle krav. I stedet har styrelsen bedt byrådet oplyse, hvilke fremadrettede konsekvenser man vil drage af udtalelsen.\nBygger på udtalelse fra ministerium\nUdtalelsen fra Ankestyrelsen kommer efter en henvendelse om sagen tilbage i 2014 til Statsforvaltningen, som indtil 1. april havde tilsynet med kommunerne. Desuden har Økonomiministeriet i april 2016 spurgt Statsforvaltningen, om den behandlede Odenses regler for privat brug af mobiltelefon.\nPå det tidspunkt havde ministeriet netop udlagt reglerne i en udtalelse til Silkeborg Kommune, hvor man skrev, at en kommunalt betalt telefon godt må bruges privat, hvis det ikke påfører kommunen merudgifter, og abonnementet ikke er valgt med henblik på at skulle bruges privat.\nUdtalelsen fra ministeriet er sammen med kommunestyreloven og diverse vejledninger og betænkninger grundlaget for Ankestyrelsens udtalelse.\nAnker Boyes Tyrkiet-regning, som var årsag til den oprindelige henvendelse, tager Ankestyrelsen ikke stilling til. Den noterer sig, at TDC gik med til at halvere regningen, og at Boye har betalt den sidste halvdel.\nOdense Kommune oplyser i øvrigt i sagsakterne, at byrådsmedlemmerne beskattes af værdien af fri telefon.


Nabotjek som metode til fremtidssikker regulering | erhvervsstyrelsen.dk\nNabotjek som metode\nNabotjek som metode til fremtidssikker regulering\nSom myndighed kan I gennemføre tjek af regulering i nabolande for at vurdere om den danske lovgivning er tidssvarende. Læs om metoden og Erhvervsstyrelsens erfaringer med at gennemføre forskellige typer af nabotjek.\nDen hastige teknologiske udvikling kan udfordre den måde, reguleringen er indrettet på. Eksempelvis kan reguleringen unødigt begrænse virksomheders mulighed for at teste, udvikle og anvende nye teknologier, digitale løsninger og forretningsmodeller inden for fx grøn omstilling og cirkulær økonomi.\nMyndigheder i vores nabolande står ofte over for lignende udfordringer. Her kan nabotjek bidrage til at svare på, om dansk regulering er tidssvarende og på forkant med nye teknologiske muligheder.\nMed et nabotjek forstås et tjek af nabolandes eller andre sammenlignelige landes regulering på relevante lovgivningsfelter for fx at identificere behovet for at justere en lov eller bekendtgørelse eller afdække mulighederne for nyfortolkning af en EU-lov. Nabotjekket kan også gennemføres for at få inspiration til vurderingen af, hvordan nye teknologier eller digitale løsninger kan passes ind i reguleringsrammen.\nErfaringer med nabotjek\nDer er overordnet to typer nabotjek:\nReaktive nabotjek på baggrund af henvendelser fra fx erhvervslivet om reguleringsmæssige barrierer for en ny type forretningsmodel eller en teknologi med stort potentiale.\nProaktive nabotjek fx når nye teknologier såsom kunstig intelligens og 3D-print finder stigende udbredelse og der opstår uklarheder om regulering.\nReguleringsmæssige barrierer for en ny type forretningsmodel eller en ny teknologi kan føre til, at en myndighed på baggrund af fx henvendelser fra erhvervslivet igangsætter et nabotjek.\nEt reaktivt nabotjek indebærer en undersøgelse af andre sammenlignelige landes håndtering og implementering af reguleringen indenfor et specifikt område. Fx kan andre landes fortolkning af EU-lovgivning give inspiration til tilpasning af dansk regulering.\nMyndigheder kan igangsætte analyser af potentialet i en specifik ny teknologi eller forretningsmodel for erhvervslivet og samfundet, samt kortlægning af reguleringen på området.\nMed et proaktivt nabotjek kan myndigheder indsamle viden om, hvordan regulering kan fremme udbredelsen af ny teknologi samtidig med, at de nødvendige beskyttelseshensyn indtænkes.\nEksempel: Et reaktivt nabotjek førte til justering af regulering\nEn virksomhed var i tvivl om reglerne på fødevareområdet for at dele overskudsmad mellem privatpersoner. Erhvervsstyrelsen og Fødevarestyrelsen gennemførte et nabotjek af, hvordan reglerne for deling af mad ser ud hos omkringliggende lande. Nabotjekket gav anledning til at ændre de danske regler.\nEksempel: Et proaktivt nabotjek fandt reguleringsmæssige barrerier for 3D-print\nErhvervsstyrelsen fik gennemført en kortlægning af reguleringsmæssige barrierer og problemstillinger forbundet med anvendelsen og udbredelsen af 3D-print i Norden. Analysen inkluderer tjek af de reguleringsmæssige rammer for 3D-print i Danmark, Norge og Sverige. Baggrunden for analysen var et ønske fra Erhvervsstyrelsen om mere viden om, hvordan og under hvilken regulering 3D-print kan indfri de teknologiske og økonomiske potentialer i Danmark og de nordiske lande.\nAnalysens resultater viste bl.a. at der mangler klarhed i lovgivningen for 3D-print.\nOvervejelser forud for igangsættelse af nabotjek\nVed tilrettelæggelse af et nabotjek kan der tages stilling til:\nSimpelt eller komplekst nabotjek\nSnitflader til andre myndigheders regulering\nOmfanget af nabotjekket og ressourcetræk kan variere, afhængigt af kompleksiteten af et givent reguleringsområde og nabotjekkets formål.\nI nogle tilfælde vil det være relativt simpelt at foretage et nabotjek. Det gælder fx hvis data og information om det, der skal undersøges, er let tilgængeligt på diverse hjemmesider og nabotjekket kun dækker ét land.\nI andre tilfælde kan det være vanskeligere, fx hvis der er behov for at afdække love og regler på et konkret område i flere lande - eller teknologien er så ny, at få eller ingen lande har lovgivningen på plads. I disse tilfælde kan der være behov for at tage ’en tur i felten’ for at indhente data og information fra forskellige kilder (’En tur i felten’ dækker over fx møder og interview, der kan foretages ved at besøge de enkelte lande fysisk eller ved hjælp af fx onlinemøde, telefon og e-mail).\nNye forretningsmodeller og teknologier kan opstå inden for mange forskellige brancher og påvirkes regulering på tværs af ressortområder. Som udgangspunkt bør de deltagende myndigheder selv have de rette faglige og juridiske kompetencer til at foretage et nabotjek. I særlige tilfælde kan det være en fordel at inddrage ekstern ekspertise.\nVed tilrettelæggelsen af nabotjekket bør der klarlægges snitflader til andre myndigheders regulering og tages stilling til, om nabotjekket med fordel kan gennemføres i samarbejde med disse myndigheder.\nOmfanget af nabotjekket og ressourcetræk kan variere, afhængigt af kompleksiteten af et givent reguleringsområde, nabotjekkets formål og de kompetencer, der er til rådighed internt i de deltagende myndigheder.\nInden gennemførelse af et nabotjek kan det med fordel undersøges, om der er gennemført tilsvarende undersøgelser i andre myndigheder, som der kan bygges videre på.\nOutput af nabotjek og modtagere\nEt nabotjek afrapporteres typisk i en rapport eller notat, der kan indeholde følgende kapitler:\nBaggrund og formål med nabotjekket.\nDeskriptiv gennemgang af resultater fra nabotjekket i de enkelte lande.\nSammenligning med dansk lovgivning, regulering og praksis.\nPerspektiver fx i forhold til hvordan konkret regulering i Danmark evt. kan tilpasses for at fremme en ny forretningsmodel og samtidig sikre diverse beskyttelseshensyn.\nMetoder og data.\nSpørgsmål om samarbejde og nabotjek


##### Hvor længe skal du tale med en fyr før han daterer – Hvordan ved jeg om han er den rigtige? 3 spørgsmål, du bør stille.\nBlog Home » Hvor længe skal du tale med en fyr før han daterer\nDer gik kun et par måneder, før jeg begyndte at møde løgne og en. Og hvordan forholder jeg mig i tilfælde af at han henvender sig igen? Hvor Længe Skal Du Tale Med En Pige, Før Du Starter Dating. Vi har her samlet Katrine Berlings tips til, hvordan du kan finde ud af, om han blot er nan fuckboy. Jesus kommer til Galilæa, hvor han prædiker Guds rige og helbreder.\nSådan genkender du en Trey-type: Her er der tale om en mand, der. Pia Torp fortæller, at du og din kæreste skal tale om de øjeblikke. De er dog en. Og manden må gerne tage initiativ, og vise han er selvsikker”. Dating. 9 grunde til, at du er virkelig heldig, hvis du dater en sjov fyr. Du har sikkert før hørt noget om, hvordan det er bedst at kommunikere i et parforhold. Zac Efron er blevet spottet i Lyngby – og dater angiveligt svømmeren Sarah Bro.\nAladdin - 2D - Dk Tale. 14:00. Mysteriet om Hr. Han skal ikke udleveres i gruppen, mener de. Lænbe Spørgsmål: Kan ordet fyr betyde ka. Det er efterhånden ved at være 10 år siden, cbbc dating show danskerne for første gang stiftede bekendtskab med Gustav Salinas, da han som 18-årig. Kys og nærhed er fundamentalt vigtigt, når vi skal finde en potentiel partner.\nHej piger. Lige nu. Hvor jeg skriver dette, så ligger jeg i hans seng.\nLink. 14:15. Kongernes Fald Aladdin - 2D - Dk Tale. Men det var Valdemar ikke ked af, for med sig i studiet havde han sin. Han taler ikke engelsk,“ sagde hun.\nMarkusevangeliet lover ovenikøbet, at Jesu genkomst skal ske meget snart. Pressen havde dømt Christian længe før, han kom i retten. Efter en uge sendte hun ham en besked om, at hun havde brug for at mødes og tale. Kan han lide mig, eller bare ønsker at tilslutte op quiz at være fedt og dating skal jeg gøre speed dating. Eller måske en fyr, der signalerer til sin uønskede biografiskribent om at holde afstand.\nInden længe skal du på din første speed dating kettering northamptonshire med en person, du næsten lige har. Hvor gamle er børnene = hvor længe vil de dagerer en del i hans liv? Du skal især være opmærksom, hvis din kæreste pludselig ændrer opførsel til det værre. Før du sender en fræk besked, så husk at dobbelttjekke, at du sender den til den rigtige!\nLæg mærke til, hvor meget han investerer i forholdet. Lad ham passe sine projekter og giv ham plads til at ånde, så han Det tager ofte lidt tid før at tiøren falder.\nDu kan håbe på, at han vil høre på dig, og hvis der ikke er noget at gøre, skal du. Det er hans sag alene, hvor meget han flirter og går i byen, hvem han. Efter opfindelsen af partikelacceleratorer og fissionsreaktorer før og under 2.\nBestem tiden, der går, før der er 10%, 60% og 80% af de ustabile kerner tilbage. S: – Hvis du dater én, der ikke er så god til at skrive beskeder, kan du. Det var dateret dagen før og genereret af et specialiseret regneark til. De blå øjne er kommet før den lyse hud. Han har været savnet siden i går formiddags, hvor han skulle til optikeren, og så er han ikke vendt hjem igen. Du skal lige kortlægge hans baggrund og hans interesser, før du kan.\nFoto: DR “Der er altid en grund til, at han ikke skriver. Hwn et klart billede lnæge hvad det er for en mand du heller skal gå efter - i forhold til de du hurtig dating rygter gået. Hvor Længe Skal Du Tale Med En Fyr Før Ham Dating. Artiklen fortsætter under videoen, hvor du kan høre dronning Margrethe fortælle.\nHvordan skriver jeg den rigtige sms som får ham til at ville have mig ? Hvis han har meget kontakt til andre kvinder, kan du også læse, hvordan du tackler den situation her.\nHan. Han kan charmere trussen af dig, før du når at fortælle ham, hvad du. Der er sket rigtig meget siden 2011, hvor Noah som 15-årig vandt X Factor.\nDater du mig for at chokere dine forældre? At opbygge tillid til online dating dating er den samme som forholdet. Nej, den anden skal først føle sig tryg og forelsket. Men hvad skal I egentlig lave – hvis I ikke bare vil på cafe og drikke en kop kaffe eller en øl sammen? Et venskab bliver ikke bygget på en uge, så vær tålmodig – det kan sagtens tage år, før I bliver rigtigt gode venner. Så jeg skal undersøges igen næste år, og så kan der gå op til 10 måneder før selve operationen, siger Noah og smiler igen.\nForslag til, hvordan man kan forholde sig til et langdistanceforhold - find. En fyr med en hue trukket godt ned over ansigtet, så han var umulig at.…\nOg den er. Undersøgelse afslører, hvilke 5 samtaleemner vi ikke vil tale om på første date. Men nu har vi en skøn base her. Michael og Anja - fandt. Han kritiserede de danske forfattere for, at deres udgivelser ikke forholdt sig til den. Nåh, nu ved jeg, hvad du mener. Tjah, hvis jeg skal være fuldstændig ærlig, så er mor nok lidt chokeret.…\nEn af de ting man kan opleve, når man dater en ny fyr eller pige, er at. Måske kan Tinder blive stedet, du finder en sød fyr at skrive med – måske endda din nye kæreste?…\nprevious post: Kim kardashian app dating niveauer\nHan har ALTID en rygsæk med sig, uanset hvor han skal hen. Læs her, hvordan du ændrer din kæreste. Jeg ved ikke hvordan, men han fik mig til at svare ham. Nu skal han spille Shakespeare selv i teaterversionen af den romantiske. I var, før du fik en kæreste. Spørg dig selv: Er der tale om lavvande eller tørken? Tværtimod er han glad, og kan han lide hende, kommer han tilbage.\nHan vil elske dig for det, for mange elsker at tale om sig selv, og så lærer du en hel.\nDater I, eller er I kærester, som ser hinanden ekslusivt, eller er forholdet mere åbent?\nDer er desuden bred enighed om, at Markusevangeliet er skrevet før Lukas- og. Hvor dybt jeg beklager, at jeg ikke fik tale med Dem før min Afrejse!


Et magisk hjemmekontor - Boligcious\nHvis der er noge Ferm Living kan, så er det at skabe de skønneste miljøer, fulde af stemning, farver, kunst og masser af kreativitet. Jeg bukker mig atter i støvet for Ferm Living og deres helt nye AW18 katalog. Jeg var så heldig i sidste uge at få et lille sneak peek i deres showroom, som faktisk er en hel lejlighed midt på Amagertorv i København. Lejligheden er selvfølgelig indrettet som et komplet hjem og det kalder de ‘The Home’. Jeg faldt pladask for Ferm Livings nye skrivebord og særligt for de omgivelser der var skabt omkring det.\nEt magisk hjemmekontor midt i stuen, foran en ufattelig smukt sammensat billedvæg. Savner helt min egen store billedvæg fra mit gamle hus, for hold nu op hvor jeg elsker, når man går all in på kunst, og ikke tænker på hvad der passer sammen, men mikser alt man kan lide i et stort herligt værk fra loft til gulv, eller høje paneler skulle man være så heldig.\nFerm Living kan efterhånden prale med at de designer hver en lille lækker ting til hjemmet. Du kan faktisk indrette et helt hjem komplet med design fra Ferm, bortset lige fra en seng, men mon ikke den også snart er på trapperne? Herover er der et fint eksempel på en flot organizer til væggen. Her kan al kontornips dekorativt opbevares lige til at tage fat i, når der er brug for det.\nDen populære Plant Box bliver her brugt til opbevaring af tapetruller og gavepapir.\nEt kig ind i et skab der er stopfyldt. Der er styr på rodet, og det der er altså rigtig pænt, super inspirerende\nTjek det nye katalog her og få et overblik over alle de skønne nyheder vi kan skrive på ønskesedlen allerede nu!\nJeg er helt enig, sikke et skønt miljø og bare en lækker stil!:)


OL-hest død i trafikuheld - Ridehesten.com\nTo Olympiske Lege, to WEG og to EM - hoppen Gazelle de la Brasserie er en succeshistorie i militarysporten, hvor hun med sin belgiske rytter Karin Donckers gennem flere år, har været en fast bestanddel af den internationale militarytop.\nI mellemtiden er hoppen blevet 22 år, og hendes ejer Michel Pellaux ville selv køre hoppen hjem til Schweiz, hvor hun skulle tilbringe sine sidste år. Sådan skulle det ikke gå. En tragisk trafikulykke i Luxemburg kostede hoppen livet.\nSidste gang Gazelle de la Brasserie var i konkurrence var ved OL i London, dengang sluttede hoppen på en individuel 15. plads. Herefter blev hun i Belgien hos sin rytter Karin Donckers i stalden hos Joris de Brabander. Via embryotransfer blev hun mor til fem føl.\nHer ses et lille klip af hoppen ved WEG i Kentucky, hvor Karin Donckers og Gazelle de la Brasserie sluttede på en individuel fjerdeplads.


Norsk damper på 463 brt. bygget i 1883 hos Short Brothers i Sunderland, hvor skibet fra stabelafløb også var hjemmehørende, under navnet Pione. Skibet blev solgt og var fra 1896 hjemmehørende i forskellige havne i Norge, under skiftende navne. Endelig kom det i september 1904 til at hedde Snorre og var fra da af hjemmehørende i Bergen, ejet af partsrederiet G. Smitt.\nSnorre var på rejse fra Odda i Norge til Stettin med en last cyanamid, da det den 10. maj 1912, cirka 5 sømil vest for Kullens fyr eksploderede og øjeblikkelig sank, hvorved kaptajn og 7 mand af besætningen forsvandt. Den danske damper Adolf Andersen af Randers, befandt sig heldigvis tæt ved Snorre i det øjeblik eksplosionen indtraf og kunne derfor redde de resterende 5 besætningsmedlemmer, som ved redningen opholdt sig i vandet. Selvom der var installeret ventilatorer i skibet, som var indrettet til at transportere brand og eksplosionsfarligt gods, tilskrev man manglende udluftning af lastrummet som årsag til ulykken, da cyanamid afgiver brandfarlig gas. Den udløsende faktor var angivelig den, at styrmanden som var blandt de overlevende, havde antændt en tændstik nær et rottehul i kahytsgangen. Et rottehul som øjensynligt havde forbindelse til skibets lastrum.\nI dag er vraget et udmærket dykkemål, skroghelt og cirka 50 meter langt, for og agter lodder omkring 3-4 meter op, imens vraget ved lastrummet midtskibs er meget nedbrudt. Bunddybden er 30 meter og udenfor vraget ligger en del jernplader og andre vragdele, om disse ødelæggelser skyldes eksplosionen i 1912, eller om der siden er sprængt i vraget ved jeg ikke, men mange steder er vraget vredet og ødelagt på en måde, som ikke ligner aldersrelateret nedbrydning. I lastrummet ligger sækkene med cyanamid stadig stablet, sækkene er selvfølgelig for længst gået i opløsning, men indholdet holder faconen endnu, selvom mange er brækket i stykker og er i dag porøse klumper, af noget blåsort stads.\nDet er et godt vrag at skyde sig en fisk, der er altid masser af torsk og ofte havkatte. Er man ikke hurtig på fingrene kan man samle sig nogle taskekrabber, som her om sommeren er masser af.


Husk det nu: Man giver ikke dyr i gave - Lokalavisen Aarhus\nGismo, i forgrunden, har fuld fart frem, mens lille Dixie til højre lige ser tingene lidt an. Sidstnævnte har været i pleje hos dyreværnsassistent Rune Albertsen, som her har sin egen hund Agnes (til venstre) med.\nHusk det nu: Man giver ikke dyr i gave\nDet rigtige match er helt essentielt, når det gælder at anskaffe sig et dyr\nKnap er døren lukket bag os, før en overstrømmende, firbenet bunke kærlighed med en våd tunge hilser på - i hele undertegnedes ansigt. Det er ikke svært at blive fortryllet af den lille, franske bulldog Gismo og måske tænke: “Du skal da med mig hjem”. Men så nemt er det ikke hos Dansk Dyreværn Aarhus - og slet ikke, hvis man får den idé, at ville give et dyr i julegave. Man gør nemlig meget ud af at finde det rette match, fortæller Karina Hindborg, som arbejder på dyreinternatet og er uddannet hundeadfærdsrådgiver- og instruktør.\nLÆS OGSÅ: 2 papkasser på 14 dage: Killinger efterladt ved Dansk Dyreværn\n“Det hænder, at folk gerne vil give et dyr i gave. Men det er en rigtig dårlig idé, og det kommer ikke til at ske herfra. Vi sikrer os altid, at der er den rette kemi mellem dyret og den nye ejer. Man får altså ikke et dyr med sig, uden at modtageren selv er med - og det gælder, uanset om det er en hamster eller en granddanois. Man skal jo også være sikker på, at den, der modtager dyret, er med på idéen. Køb hellere et gavekort til personen og brug så tid på at finde det rigtige dyr,” siger hun og fortsætter:\n“Det er en sød nok tanke, at man gerne vil give sin gamle mor en kat, men er hun reelt interesseret i den, og kan hun magte opgaven?”\nNetop det dårlige match mellem ejer og i særdeleshed hunde ser de ofte på dyreinternatet i Tranbjerg. Mange af de hunde, som ender på stedet, kommer ofte ind, fordi ejerne ikke magter dem.\n“Mange er enormt understimulerede, hvilket fører til stress og hyperaktivitet. Det er vigtigt, at man sætter sig ind i, hvilke forventninger man har til dyret, og hvad man selv kan tilbyde dyret,” siger Karina Hindborg.\nLÆS OGSÅ: Gode råd: Kom trygt gennem nytåret med hunden\nDet gælder ikke kun for hundenes vedkommende, men derimod for alle slags dyr.\n“Katte har også mega forskellige personligheder - vi siger ofte, at kattene selv får lov at vælge deres nye familier. Vi kan se med det samme, om kemien er der. De er lige så forskellige som os mennesker,” siger Karina Hindborg.\nHun forklarer også, at man for eksempel skal se på indretningen i hjemmet, om der er mindre børn, og om man ønsker en inde- eller udekat.\n“Mange vil gerne have en indekat, men så skal man være opmærksom på, om den trives. Man skal huske på, at den så skal stimuleres - omkring 30-40 jagtsekvenser på en dag,” forklarer Karina Hindborg, som tilføjer, at eksempelvis kaniner ikke nødvendigvis er gode til børn.\n“Hvis ikke en kanin bliver neutraliseret, bliver den meget territorial, og man kan hurtigt overskride dens grænser,” siger hun.\nDesuden skal man selvfølgelig gøre sig det klart, om det dyr, man har udset sig, er et kæledyr eller et “kigge på dyr.”\nEn kanin er ikke bare en kanin. Også de har forskellige personligheder.\nDenne lille spirrevip blev efterladt i en kasse.\nPubliceret: 14. December 2017 12:30\nHunde-enker søger nyt hjem


avivir aloe vera, se pris og butik | Page 4 | Helsepris.dk\nAloe Vera Lotion fra Avivir indeholder hele 90% ren og økologisk Aloe Vera samt E-vitamin og økologisk rapsolie. Den plejende lotion fungerer optimalt som både ansigts- og kropslotion til daglig pleje. Den virker særdeles plejende og beskyttende på din hud og giver din hud omgående fugt, som genopbygger din huds naturlige funktion. Det høje indhold af aktiv Aloe Vera (90 %) styrker din huds forsvar, intensiverer fugttilførslen samt beskytter og genopbygger. Den aktive Aloe Vera udvindes af...\nSkånsom ansigtsrens til alle hudtyper Avivir Aloe Vera Cleansing Foam er en ansigtsrens, som passer til alle hudtyper. Ansigtsrensen er en lækker blød skum, som fjerner make-up rester, snavs og renser huden skånsomt. Ansigtsrensen indeholder fugtgivende ingredienser som modvirker og forhindre udtørring. Ansigtsrensen er desuden basseret på 70% økologisk Bio Activ Aloe Vera og milde, plantebasserede dybderensende ingredienser. Anvendelse af AVIVIR Aloe Vera Cleansing foam Pump en enkelt...\nPlejende og opstrammende øjengel Avivir Aloe Vera Eye Gel er en øjengel, som virker genopbyggende og opstrammende og som hurtigt får huden omkring øjnene til at se friskere og glattere ud. Øjengelen er uparfumeret og meget plejende og indeholder 91% økologisk BIo Activ Aloe Vera samt 3 højvirksomme aktiver - betagluca samt hyadesin og anaktisin, som er udvundet af havalger. Øjengelen er særdeles velegenet til sensitiv hud. Anvendelse af Avivir Aloe Vera Eye Gel Det anbefales at starte med...\nNatcremen fra Avivir er både regenererende og nærende. Plejer og styrker huden samt gør den smidig - dun hud vil føles yngre. Det er de virksomme stoffer fra den bioaktive Aloe Vera cremen indeholder 70% af den bioaktive Aloe Vera, samt suppleres af omega 6, omega 9, andre essentielle fedtsyrer og E-vitamin. Sidst men ikke mindst hjælper natcremen med at gennemfugte huden, berolige og genopbygger efter påvirkning fra vejret. Ingredienser: Aloe Barbadensis (Aloe Vera) Leaf Extract*,...\nAloe Vera Face Creme fra Avivir indeholder hele 70 % Aloe Vera, men hverken parfume, parabener eller farvestoffer. Den parfumefrie creme er specielt udviklet til ansigtet og giver din hud lige hvad den behøver for at kunne genopbygge og reparere sig selv. Det høje indhold af aktiv Aloe Vera styrker din huds naturlige forsvar, intensiverer fugttilførslen samt beskytter og genopbygger. Den plejende hudcreme til ansigtet er velegnet til alle hudtyper og indeholder E-vitamin og bivoks som...


Politi om brand i spejderhytte: For tidligt at sige noget om årsagen | Odense | fyens.dk\nPoliti om brand i spejderhytte: For tidligt at sige noget om årsagen\nAF: METTE PØRTNER JENSEN\nPubliceret 19. september 2015 kl. 09:01\nFyns Politi har afspærret området omkring Sortebrødrenes spejderhytte i Fruens Bøge, der brændte natten til lørdag. Nu skal de i gang med brandtekniske undersøgelser for at finde årsagen til branden. Foto: Robert Wengler.\nNatten til lørdag slukkede Odense Brandvæsen en større brand i en spejderhytte i Fruens Bøge. Hytten ligger kun få meter fra den restaurant Carlslund, der brændte ned i en påsat brand i juni. I følge Fyns Politi er det for tidligt at sige noget om årsagen til branden i spejderhytten.\nSammen med Odense Brandvæsen rykkede Fyns Politi også ud, da de lidt i fem natten til lørdag fik meldingen om en større brand i en spejderhytte i Fruens Bøge. Hytten stod i flammer, men brandvæsenet har branden under kontrol og er lørdag formiddag i færd med efterslukningsarbejde. Fyns Politi har opsat en afspærring omkring området.\nI følge vagtchef ved Fyns Politi, Steen Nylund, går politiet i gang med brandtekniske undersøgelser i begyndelsen af næste uge for at fastslå årsagen til branden.\n- Lige nu har vi ingen ledetråde, og det er alt for tidligt at kunne sige, om branden er påsat, fortæller han.\nTæt på restaurant Carlslund\nRestaurant Carlslund nedbrændte i juni måned i en påsat brand, der ikke er blevet opklaret. Spejderhytten, der brændte i nat, ligger ikke mere end et par meter derfra.\n- Det er for tidligt at sige, om der er nogen kobling til den nedbrændte restaurant Carlslund, fortæller vagtchef Steen Nylund.\nFyns Politi hører gerne fra vidner, der har befundet sig i skoven omkring Fruens Bøge natten til lørdag.


Nørdalarm: Kunstig intelligens og store varme maskiner | Science Stories\nNørdalarm: Kunstig intelligens og store varme maskiner\nAf Anders Kjærulff , 28.02.20\nKunstig Intelligens er ikke særlig intelligent i menneskelig forstand. Den har for eksempel meget svært ved at lære at se forskel på hunde og katte, meget sværere end et lille menneskebarn, der bare skal se én af hver, før det kan se forskel, hvorimod en computer skal se flere tusinde af hver art, og alligevel kan tage fejl.\nMen det gør det egentlig noget, så længe computeren kan hjælpe og supplere os mennesker med det, vi ikke selv er så gode til ikke gider, siger professor Anders Kofoed-Petersen, vicedirektør og chef for Data Science and Engineering Lab Management, Alexandra Instituttet og professor i kunstig intelligens ved Norges Teknisk-Naturvidenskabelige Universitet (NTNU) i Trondheim. Ifølge ham, er vi allerede omgivet af kunstig intelligens hver eneste dag, på computernetværkerne, i vores telefoner og mange andre steder og fremtiden byder på endnu mere AI.\nAnders Kofoed-Petersens vej til at blive professor i kunstig intelligens startede egentlig med en ryglidelse, der betød, at han ikke kunne blive kok, som han ellers havde planlagt. Til gengæld har hele hans liv været fyldt med computere, lige fra den første ’brødkasse’, en Commodore 64 til den skal af supercomputeren CRAY, der står på hans gamle institut i Trondheim, i dag uden indmad og udelukkende som et dekorativt møbel.\nAnders Kofoed-Petersen og Anders Kjærulff tager en lang snak om computere og intelligens mens de lader sig akkompagnere af diverse reklamer for de maskiner, vi i dag har vænnet os til er overalt, men som engang repræsenterede drømmen om det magiske: En elektronisk hjerne.\nRettelse: Professor Anders Kofoed-Petersen sammenligner på et tidspunkt den menneskelige hjerne med en 3,5 kilos fedtklump. Denne vægt er lidt i overkanten i forhold til menneskehjernens vægt som ligger på 1200-1500 gram for de fleste mennesker.\nMere indhold here om:\nAnders Kofoed-Petersens profil på Alexandra Instituttet\nOg på NTNU (Norges Teknisk-Naturvidenskabelige Universitet)\nCRAY 2 i 1986\nSteve Jobs præsenterer den første Macintosh i 1984:


Overenskomstforhandlinger: Det bliver svært at finde kompromisser - BUPL\nOverenskomstforhandlingerne er lige gået i gang, efter de offentligt ansattes fagforeninger tålmodigt har ventet på at underviserne kunne få gang i forhandlinger om en arbejdstidsaftale. Og samtidig er de snart overstået.\nLæs her om, hvordan fagbevægelsen har stået sammen om undervisernes kamp for en arbejdstidsaftale.\nEfter det første møde fredag den 26. januar mellem arbejdsgiverne fra Kommunernes Landsforening, KL, og Forhandlingsfællesskabet, som forhandler de generelle krav, herunder løn og pension, for blandt andet pædagoger og lærere, er der nemlig kun en eneste politisk forhandling tilbage til at blive enige om nye overenskomster. Det finder sted den 14. februar.\nEfter mødet er det svært at se, hvor man skal finde de gode kompromisser, konstaterer BUPL’s formand Elisa Bergmann:\n»Der er så stor forskel på de krav, som KL stiller, og de krav, vi stiller,« siger hun.\nKL mener, pædagogerne har fået for meget\nForhandlingsfællesskabet og BUPL kræver reallønsforbedringer til alle offentligt ansatte. KL kræver løntilbageholdenhed, fordi man mener, at de offentligt ansatte har fået mere i løn end de private.\n»Det er stadig totalt taltrylleri. Det kommer an på, hvor man regner lønudviklingen fra,« siger Elisa Bergmann, der understreger, at de offentligt ansatte vil kæmpe hårdt for mere i løn.\nLæs her, hvordan KL tryller med tallene.\nMere løn til sosu-assistenterne\nKL har også et krav om at tilgodese særlige grupper af offentligt ansatte. I en video, som KL har offentliggjort før fredagens forhandlinger, siger Michael Ziegler, chefforhandler i KL og borgmester (K) i Høje-Taastrup:\n»Et af de emner som er rigtig vigtigt for KL er rekrutteringsudfordringer, især på social og sundhedsområdet, hvor vi tænker, at vi er nødt til at målrette nogle af lønmidlerne, sådan så vi kan gøre det mere attraktivt.«\nFormanden for FOA, Dennis Kristensen, skriver det mere konkret på Facebook: ‘Der skal afsættes en pulje på mere end 500 millioner kroner til forbedringer for især SOSU’er, men også sygeplejersker.’\nProblemet (for alle andre end SOSU’er og sygeplejersker) er, at hvis der skal flere penge til en gruppe medarbejdere, så betyder det i praksis, at andre skal have mindre. Og for god ordens skyld: Pædagogerne er ikke omfattet af de grupper, som KL vil give ekstraordinært mere i løn.\nTværtimod har BUPL’s kamp for at fremme ligelønnen fået en kølig modtagelse.\n»De mener ikke, man kan tale om ligelønsproblemer indenfor det kommunale område, hvor der er 75 procent kvinder. Det har de svært ved at forstå,« siger Elisa Bergmann.\nSamtidig er der også uenighed om seniorfridagene, som KL vil have reguleret, så de først kan gives fem år før pensionsalderen\nVi må være solidariske\nDet massive pres fra arbejdsgiverne stiller store krav til fagbevægelsen, mener Elisa Bergmann.\n»Den her overenskomst kalder om noget på solidaritet i fagbevægelsen. Hvis vi ikke står skulder ved skulder, så bliver det endnu sværere.«\nImens venter alle parter på den vigtigste oplysning i forhandlingerne: Hvor mange penge er der? Det er traditionelt aftalerne på statens område, der dikterer, hvor stor lønstigning pædagogerne (og de øvrige kommunalt ansatte) kan se frem til. Det forventes, at rammen for statens område bliver forhandlet på plads den 8. februar, og så skal den ‘oversættes’ til de kommunale overenskomster.\nFør overenskomstforhandlingerne gik i gang, lød buddet på omkring syv procents lønstigning fordelt over tre år.\nDen 14. februar mødes KL og Forhandlingsfællesskabet til den anden og sidste forhandling.\n»Den forhandling er uden bagkant, så den kan vare et stykke tid. Vi må tage soveposen under armen. Vi skriver ikke under på en aftale, før vi er klar,« siger Elisa Bergmann.\n»Der er så stor forskel på de krav, som KL stiller, og de krav, vi stiller,« siger Elisa Bergmann.


Pas på din skraldemand i trafikken - Odense Renovation\nVejen er skraldemandens arbejdsplads, så vær tålmodig i trafikken og pas på ham, når han arbejder på gader og veje.\nSus i sidespejlet\nDet sker desværre ofte, at biler har så travlt med at komme forbi en holdende skraldebil, at sidespejle er blevet kørt af i farten! Vi opfordrer derfor ALLE til at have en smule tålmodighed og vente, til det er sikkert at passere skraldebilen uden at være til fare eller gene for sine med-trafikanter.\nDyt eller godmorgen?\nAt køre med en stor skraldebil på befærdede veje har en tendens til at skabe en smule kø - det er helt okay, for mens pladsen er begrænset, er det i alles bedste interesse, at skraldet bliver fjernet. Det tager ganske kort tid, og I kan være sikre på, at vores skraldemænd skynder sig alt, hvad de kan, så vær sød ikke at dytte. Hvis det virkelig haster, så kan man lade skraldemanden vide, at der er kø ved at sige venligt godmorgen.\nVær tålmodig i trafikken\nI øjeblikket ændres byen med højhuse, underjordiske parkeringskældre og letbane. Vi undskylder, at skraldebilerne bliver nødt til at holde på vejene flere steder, hvor der er vejarbejde. De mange vejarbejder tvinger os til at holde stille i længere tid end normalt.\nHjælp os ved at holde afstand, og vent tålmodigt, når vi holder stille i trafikken. Det kan også ske, at vi tømmer beholderen senere end normal, fordi vi sidder fast i trafikken.\nVi glæder os også til forvandlingen fra stor by til storby er færdig, så det igen bliver let at komme hurtigt videre i trafikken.\nNy "Cirkulær i Odense"-partner


Skyggebilleder med snubletråde\nDukketeatret Svantevit: Noahs Ark\nDer optræder flotte og udtryksfulde dukker i 'Noahs Ark'. Foto: Svantevit\nDukketeatret Svantevit: Noahs Ark -\nTekst, iscenesættelse og dukker: Christina Meisl. Scenografi: Svantevit. Medvirkende: Sven Haarder og Christina Meisl. Aldersgruppe: fra 4 år. Set på Festival 2011 i april i Randers. Turneforestilling. www.svantevit.dk\nI forestillingen ’Noahs Ark’ har Dukketeatret Svantevit koblet den bibelske myte om Noahs Ark til nutidens klimaændringer.\nDet giver umiddelbart god mening. For uanset om man mener, at det er menneskeskabt eller ej, så er klimaet og dermed kloden under kraftig forandring. Isen ved polerne smelter i rekordfart, tsunamier og oversvømmelser hærger, og biodiversiteten er truet.\nDet ved de fleste børn i Danmark godt. Så selv om vi måske ikke ligefrem forventer syndfloder, så kan udsigten til stormfloder af næsten gammeltestamentligt format godt gøre Bibelens beretning relevant i dag.\nDen øvelse lykkes kun halvt for Svantevit i forhold til et børnepublikum. Mange børn har før hørt, hvordan Vorherre pålagde Noah at bygge en ark og sørge for arternes overlevelse - ikke mindst den menneskelige. Men der går syv lange og syv brede, før forestillingen når så langt, at i også mindre børn kan genkende historien.\nFor mærkeligt nok foregår den tildigtede rammehistorie ikke i nutiden, men i 1800-tallet. Hvis man skal dømme efter dukkernes kostumer. Noah råber også ’ohøj!’ som en anden sømand fra sejlskibenes tid.\nDen gammeldags tøjstil falder dog fint i hak med fortællerens stivbenede diktion og sære sprogbrug. Til gengæld udgør begge dele unødige, forståelsesmæssige snubletråde for små tilskuere.\nDe kunne ellers nemt have identificeret sig med barnebarnet, der insisterer på, at der skal handles nu, hvis kloden skal reddes. Hvilket hans avislæsende bedstefar er med på.\nDet manglede også bare, for det er ham selv, der har fortalt historien om Noahs Ark. Noah og hans folk var helte,mener bedstefar. Det skal han og hans barnebarn også være. Om, det skal foregå lige som i myten, er ikke til at vide.\nMen visueltsætter Svantevit trumf på med sine svimlende smukke scenebilleder på det lille dukketeater. Vidunderligt udtryksfulde dukker, der føres med sikker hånd og store armbevægelser, blandes med mageløse skyggebilleder af alverdens dyr. Nogle af dem er også skønne og skægge dukker.\nDet gælder for eksempel den enorme edderkop, hvis lange, lodne ben giver tilskuerne herligt gysende myrekryb. Sådan føles det også for de allerede frelste om bord i Arken. De synes, at edderkoppen er ækel og prøver at skubbe den udenbords igen. Men den går ikke. Noah - og Vorherre – forlanger, at alle dyr, planter og mennesker skal med.\nDet kommer de så. For der er plads nok i den store ark, der som et gevaldigt chok pludselig folder sin enorme stævn ud lige i hovedet på publikum. Der ligger den så og gynger så heftigt op og ned, at man kan blive helt søsyg.\nOg børnene, dem kommer der liv i, så snart det første dyr omsider viser sig på scenen.\nKommentar til anmeldelse - Noahs Ark


Crime Scene spilleautomat - Få 1.000 kr. + 50 spins i Casino.dk bonus\nCrime Scene slot er for rigtige detektiver.\nDu kan påbegynde din efterforskning efter forbrydere og store gevinster allerede i dag hos Casino.dk.\nBrug vores Casino.dk bonuskode og få en 100% velkomstbonus op til 1.000 kroner plus 50 gratis spins.\nSpil Crime Scene online ved Casino.dk – Klik HER\nFå en stor Casino.dk bonus op til 1.000 kroner\nHvis du er klar til at prøve kræfter med Crime Scene online, kan du prøve lykken hos Casino.dk.\nCasino.dk giver alle nye spillere en 100% velkomstbonus op til 1.000 kroner.\nMen udover den normale velkomstbonus får du også 50 ekstra spins til Twin Spin.\nDet kræver kun, at du skriver vores Casino.dk bonuskode i bonuskodefeltet under din oprettelse.\nBemærk, at dit indskud og din bonus skal omsættes 35 gange, før du kan udbetale bonussen.\nIkke alle spil tæller for lige meget, når det gælder frispilningen af din bonus.\nFor et fuldt overblik over Casino.dk’s bonusser, anbefaler vi, at du besøger deres hjemmeside.\nRegler i Crime Scene spilleautomat\nDen underholdende Crime Scene spilleautomat er en klassisk slot med 15 fastlagte betalingslinjer, der er fordelt på fem hjul og tre rækker.\nDu kan spille Crime Scene slot med 1-10 mønter, som hver kan have en værdi fra 0,1 til 10.\nDu kan således spille for så lidt som 1,5 kroner eller så meget som 150 kroner per spin.\nMax indsats og autoplay muligheder er ved hånden for både erfarne spillere og nybegyndere.\nDu kan selvfølgelig spille med ”matadorpenge” i en gratis prøveversion, til du føler dig helt hjemme i Crime Scene online hos Casino.dk. Vælger du at spille Crime Scene slot for rigtige penge, har den en flot tilbagebetaling på 96,7 %.\nEn unik og anderledes slot\nCrime Scene slot er et produkt af Net Entertainment, som er baseret på et tema omhandlende kriminalefterforskning.\nI spilleautomaten kan du komme til at udleve din fantasi om at finde spor og undersøge bevismateriale.\nDer er endda gode muligheder for at vinde nogle ekstra penge i den underholdende bonusrunde.\nDet er naturligvis ikke helt som den ægte vare, men Crime Scene slot er absolut en sjov måde at tjene nogle penge på, medens du på samme tid foregiver at løse en forbrydelse.\nStore gevinster i udsigt\nDu får både et Sticky Wild og et bonus-symbol i den både spændende og gevinstgivende Crime Scene spilleautomat.\nForuden disse symboler fremkommer de sædvanlige gevinstsymboler naturligvis som alt det, der hører sig med til et gerningssted.\nSticky Wild-symbolet i Crime Scene slot er politiskilt, og den har hele to funktioner. Symbolet fungerer som en joker, der kan erstatte alle symboler, på nær bonus-symbolet. Derudover fryser Sticky Wild-symbolet også fast på sin plads i op til fem spins, når den vises på hjulene. For at det ikke skulle være nok, bliver alle Sticky Wild-gevinster ganget med tre.\nBonus-symbolet kommer i form af et fingeraftryk med påskriften BONUS, og tre af disse symboler udløser Crime Scene bonusspillet. I bonusspillet tages du med til et laboratorium, hvor du kan se 30 bevismapper. Disse bevismapper indeholder enten en tilfældig gevinst, en nitte, der afslutter bonusspillet og et ekstrachancesymbol, der forhindrer bonusspillet i at stoppe.\nDu fortsætter bonusspillet indtil du rammer en nitte, der er repræsenteret med et rødt ”X”. Rammer du denne føres du videre til en skærm, hvor du skal vælge mellem fire bevismapper. Mapperne kan enten indeholde en x2 multiplikator for de samlede gevinster vundet i bonusspillet, en gevinst, de kan returnere dig til bonusspillet eller sende dig tilbage til hovedspillet.\nGå til Casino.dk HER


De Radikale og Frie Grønne: Lad os få et stærkt borgerting i Danmark | Information\nVi tror på, at politik i langt højere grad skal bedrives sammen med dem, det handler om: borgerne, skriver Sofie Carsen Nielsen og Uffe Elbæk i denne kommentar.\n»Demokratiet er jo en ganske fin institution, når dem, man selv holder med, vinder.«\nSådan skrev Børsens livsstilsredaktør for nylig. Oven på 20 års blokpolitik, 20 års uafbrudt kamp mellem rød og blå, oven på regeringens minksag, Støjbergs dom i rigsretten og en coronakrise, som har gjort skellene i vores samfund tydeligere, så er vi helt med på, at det er sådan, politik opleves af langt de fleste.\nMen er det sådan, vores demokrati bør være? Er det sådan, politik skal fungere?\nIkke hvis det står til os. For vi står over for nogle meget store kriser som land. Den væsentligste er selvfølgelig klimakrisen. Polerne smelter. Naturen dør. Vejret går amok. Og vi har meget kort tid til at handle, hvis vi vil efterlade en klode til vores børn, som de kan leve liv, der giver mening, på.\nMen det er langtfra den eneste krise, vi må overkomme. Putins krig i Ukraine fylder lige nu – og med god grund – det hele. For første gang i årtier har vi krig i Europa. Men også herhjemme er der rigeligt med kriser at se til. Den dårlige trivsel blandt vores unge. Den grimme racisme, som alt for ofte viser sig i vores samfund. Den udbredte mangel på medarbejdere til både virksomheder og velfærdsinstitutioner. Og den fortsatte mangel på ligestilling mellem kvinder og mænd. De er også kriser, som kræver handling.\nMen kan vi løse dem, hvis politik bliver et spil, der alene handler om, hvorvidt rødt eller blåt hold vinder?\nDet tror vi ikke på. Vi drømmer om politik, der løser problemer. Sætter mennesker fri. Et demokrati, hvor vi mødes med forskellige interesser, men skilles med fælles kompromiser, der bevæger Danmark fremad. Et samfund, hvor vi kort sagt skaber fremtiden sammen.\nDanmark er det dårligste demokrati i Norden\nMen også her er vi udfordrede. Blokpolitikken har siden 2001 gjort sit, men der er også andet på spil: de senere års étpartiregeringer. En eklatant mangel på åbenhed i måden, politik bliver til og bedrives på. Et behov for at skære politikken til, så det kan sælges i et mediedemokrati, som ruller hurtigere og hurtigere. Det medvirker alt sammen til, at løsningerne laves i mindre og mindre rum. Nuancerne forsvinder. Det brede ejerskab visner. Christiansborgs partier tilfredsstiller hver deres niche.\nVores demokrati er på mange måder godt. Men langtfra perfekt. Det fik vi senest bevis for, da den britiske tænketank Economist Intelligence Unit offentliggjorde sin årlige temperaturmåling på verdens demokratier. I deres demokratiindeks ligger det danske demokrati i top-10 – men er dårligst af de nordiske lande. Danmark scorer lavere end de andre nordiske lande på borgerrettigheder, politisk kultur, samt hvor åbent og transparent, regeringen bedriver sit virke.\nVi har altså stadig meget at forbedre i vores demokrati og i måden, vi bedriver politik på. Særligt hvis vi vil løse de store kriser, vi står over for som land, og som bliver afgørende for, hvor godt et samfund vi giver videre til kommende generationer.\nVi tror på, at politik i langt højere grad skal bedrives sammen med dem, det handler om: borgerne. Derfor har vi besluttet os for at prøve på at skabe noget demokratisk nytænkning. Vi kommer ikke til at revolutionere det danske demokrati. Men vi tror på, at vi kan være med til at tilføre det ny, tiltrængt ilt.\nBorgerting og center for demokratiudvikling i Folketinget\nFor det første vil vi oprette et borgerting i Danmark. Vi vil samle 100 tilfældigt udvalgte borgere og give dem mulighed for at diskutere emner, nedsætte borgersamlinger om aktuelle spørgsmål, de finder interessante, og forpligte Folketinget på at drøfte de anbefalinger, som borgersamlinger og borgerting på den baggrund kommer frem til.\nAndre lande har haft stor succes med at involvere borgerne mere i den politiske proces. Det tror vi også, at Danmark kan have gavn af. Så lad os prøve det af og bede eksperter og borgere, som allerede har prøvet at være med i den slags arbejde om at hjælpe os politikere med at udforme borgertinget.\nVi har allerede haft et klimaborgerting herhjemme, nedsat af den nuværende regering. Men fagfolk kritiserede det, helt berettiget, for ikke at leve op til de internationale standarder for reel borgerinddragelse. Den fejl må vi ikke begå igen. Hvis borgertinget bliver en pseudoproces, vokser mistilliden, og kløften mellem borgere og politikere bliver kun større. Et nyt borgerting skal følge gældende internationale standarder.\nFor det andet vil vi oprette et center for demokratiudvikling og borgerinddragelse. Vi vil kort sagt lave et udviklingskontor i Folketinget, som skal hjælpe os politikere med at kigge ud i verden og finde de steder, hvor man bedriver demokrati og borgerinddragelse bedre, end vi gør herhjemme. Så vi kan lære. Og gøre de bedste ting, vi finder ude, til en del af vores eget demokrati herhjemme.\nDemokrati er bøvlet, forvirrende og til tider langsommeligt. Men det er den bedste måde at løse de store problemer, vi har på. Derfor skal vi ikke bare passe på vores demokrati – vi har en pligt til at udvikle det.\nSofie Carsten Nielsen er politisk leder af De Radikale\nUffe Elbæk er medlem af Folketinget for Frie Grønne\n03. april, 2022 - 00:03\nMåske man skulle oprette borgerting og center for demokratiudvikling og borgerinddaraglse udenfor københavnerboblen. Det er københavnerboblen der har styret styret tingene hidtil.


Hjørring Kommune ansætter ny kommunaldirektør | Hjørring Kommune\n22.6.2022 20:19:23 CEST | Hjørring Kommune\n”Vi har haft en god ansættelsesproces, og vi er specielt glade for, at der var flere kvalificerede ansøgere. Det er godt for en kommune som vores, at der også blandt topledere er interesse for at være her. Det kan vi være stolte af. Så når vi i den konkurrence vælger Leif, er det fordi, han har de helt rette kompetencer kombineret med et stærkt strategisk overblik og et indgående kendskab til Hjørring Kommunes organisation. Det gør ham i stand til at varetage vores kommunale og erhvervsmæssige interesser i både national og international sammenhæng.\nOg så ved vi, at vi med Leif får en kommunaldirektør, der har Hjørring i hjertet sammen med evnen og engagementet til at bringe os godt videre.”\n”Hjørring Kommune er en spændende arbejdsplads. Jeg ser frem til det fortsatte samarbejde med byrådet, ledere og medarbejdere om at gøre kommunen til et endnu bedre sted at være borger og drive virksomhed”, siger Leif Johannes Jensen.\nSiden 2011 - Økonomi- og Arbejdsmarkedsdirektør i Hjørring Kommune\nSiden 1998 - Forskellige cheffunktioner i Hjørring Kommunes Sundheds-, Ældre- og Handicapforvaltning samt Børne-, Fritids- og Undervisningsforvaltningen\n1995-1998 - Fuldmægtig, Borgmesterens Afdeling, Århus Kommune\n1995 - Uddannet i statskunskab ved Aarhus Universitet


Strammer op: Flere kommuner og regioner stiller krav om fair løn til leverandører | Fagbladet 3F\n7. oktober 2021 - 13:00\nNi ud af ti kommuner bruger nu arbejdsklausuler til at stille krav om danske løn- og arbejdsvilkår, når de køber tjenester fra eksterne leverandører, viser en ny landsdækkende undersøgelse. Til gengæld halter kommunerne med at kræve lærlingepladser.\nNår landets kommuner stiller krav til Nemlig.coms ejere om at betale en fair løn til deres chauffører, der leverer mad for kommunen, så sker det med hjælp fra klausuler. I de seneste år er kommunerne og regionerne blevet bedre til at benytte klausuler i deres kontrakter med eksterne leverandører, og det møder glæde hos 3F.\nFår chaufførerne hos Intervare den løn, de skal have, når de bringer varer ud for kommunerne?\nDet spørgsmål slås flere kommuner lige nu med firmaet om.\nMen årsagen til, at flere kommuner overhovedet kan stille krav til løn- og arbejdsforhold til deres leverandør, er på grund af klausuler i de kontrakter, som Intervare har indgået med kommunerne.\nLÆS OGSÅ: Københavns Kommune smækker kassen i for Nemlig.com-ejer\nNu viser en ny undersøgelse, som analysefirmaet Analyse & Tal har lavet for 3F, at flere af landets kommuner og regioner i de seneste år er begyndt at indføre klausuler i deres udbud til eksterne leverandører.\nKnap ni ud af ti kommuner har ifølge undersøgelsen indført arbejdsklausuler i deres udbuds- og indkøbspolitik.\nDet er en klar fremgang i forhold til seneste undersøgelse fra 2017, hvor det var lidt over hver anden kommune, der benyttede sig af arbejdsklausuler. Og det møder glæde hos 3F.\n- Det er bestemt meget positivt, at man nu i klart større omfang er opmærksom på, at vores fælles skattemidler ikke anvendes til underbetaling og tilsidesættelse af arbejdsmiljø og arbejdstidsregler, siger Henning Overgaard, forbundssekretær i 3F.\n- Kommuner og regioner skal naturligvis både sikre fair konkurrence, så de ordentlige virksomheder ikke underbydes af plattenslagere, og samtidig beskytte vilkårene for de medarbejdere, som i praksis skal udføre opgaverne for det offentlige, siger han.\nHar fundet lønsnyd for 1,7 millioner i egne kontrakter\nEn af de kommuner, der tager ansvaret for sine klausuler særligt alvorligt, er Københavns Kommune.\nHer indførte man i 2018 sin egen kontrolenhed, der skal undersøge kommunens egne udbudte kontrakter for social dumping.\nAlene i 2020 fandt gruppen underbetaling for over 1,7 millioner kroner af ansatte hos kommunens eksterne leverandører.\nLÆS OGSÅ: Strammer grebet: Nu vil Københavns Kommune uddele bøder for lønsnyd\nOg kommuner som København skal virke som inspiration for andre for at kontrollere lige så meget, mener Henning Overgaard.\nAfhængigt af området er det kun mellem 18 og 35 procent af kommunerne, der altid eller ofte kontrollerer, at arbejdsklausulerne overholdes, fremgår det af rapporten.\n- Nu skal vi have løftet overliggeren, så flere ikke blot har kravet med i udbudsmaterialet, men også i praksis kontrollerer, at betingelserne overholdes. Der er jo en bred vifte af muligheder, hvis man konstaterer svigt, siger han.\nKun hver tredje kommune bruger lærlingeklausuler\nMens det går bedre for kommuner og regioner med at indføre klausuler om arbejdsmiljø og -vilkår, så halter det fortsat med at bruge lærlingeklausuler i kommunerne.\nLærlingeklausuler er et krav om, at der skal være lærlingepladser, der svarer til en vis procentdel af de ansatte i det firma, som kommunen eller regionen har skrevet kontrakt med.\nSidste år forsøgte en polsk underentreprenør på supersygehus-byggeriet i Odense at opfylde sit krav til at hyre lærlinge ved at ansætte 46 unge mennesker på en betonfabrik i Poznań – 900 kilometer væk fra selve byggeriet i Danmark.\nHer endte regionen dog med at sætte foden ned og bede entreprenøren om at hyre sine lærlinge på selve byggepladsen i Odense, som de mente, det fremgik af deres lærlingeklausul i kontakten.\nAlligevel viser undersøgelsen, at det kun er hver tredje kommune, der anvender muligheden for at bruge lærlingeklausuler, mens alle fem regioner dog har klausulen med inden for bygge- og anlægsbranchen.\n- Nærmest hver eneste dag kan man høre arbejdsgivere klage over mangel på kvalificeret arbejdskraft, samtidig med at flere end 17.000 unge søger en praktikplads. Her bør kommuner og regioner stramme gevaldigt op og langt oftere også anvende krav om elev- og praktikpladser i deres udbud, så man belønner de virksomheder, der varetager deres uddannelsesansvar, siger Søren Heisel, forbundssekretær med ansvar for uddannelsespolitik fra 3F.\nUndersøgelsen fra Analyse & Tal er gennemført i sommeren 2021. Alle fem regioner samt 78 ud af 98 kommuner har svaret.\nSe et danmarkskort over, hvordan kommuner og regioner klarer sig med at bruge klausuler, og læs hele rapporten her.\nSociale klausuler i udbud kan bruges til at sikre, at leverandøren løfter nogle sociale hensyn som eksempelvis at sikre praktikpladser eller gøre en indsats for andre grupper, der har svært ved at finde eller bevare fodfæste på arbejdsmarkedet.\nEn social klausul indebærer en nærmere angivet social forpligtelse for den, der vinder opgaven.\nEn social klausul kan for eksempel sigte mod at ansætte et bestemt antal medarbejdere på særlige vilkår, ansættelse af lærlinge/elever eller at formulere en etnisk ligestillingspolitik.