VA 4 SYD NR.1 FEBRUAR 2005 DET NYE BEBOERHUS I AFD 4 SYD SVANENS KVT 22 - PDF\nDownload "VA 4 SYD NR.1 FEBRUAR 2005 DET NYE BEBOERHUS I AFD 4 SYD SVANENS KVT 22"\n1 VA 4 SYD NR.1 FEBRUAR 2005 DET NYE BEBOERHUS I AFD 4 SYD SVANENS KVT 22 Betonhjertet Februar\n2 INDHOLD LEDER side 3 INDLÆG I BETONHJERTET 3 DEN NYE AFDELINGSLEDER 4 KLOAKRENOVERING I 4 SYD 4 NOGET OM COMPUTER OG INTERNET 5 DET NYE BEBOERHUS 6 LYSFESTEN PÅ BROGÅRDS PLADS 7 NÆVNETS FORRETNINGSORDEN 8-9 NYT FRA NÆVNET ANSØGNINGER TIL 2020 PULJEN 12 GÆTTEKONKURRENCE " 12 NUVÆRENDE ANTENNE " 13 AFFALD " 14 ADVARSEL 14 ADRESSER 15 KALENDER 16 Betonhjertet er beboerblad for afd. 4 Syd. Redaktionen består af: Jan Halle, Allan Vangsøe, Erik Vang Nielsen, Henny Eilersen Og Dorthe Larsen Indlæg og lign. til næste blad skal være indleveret inden 1. Marts og mærket BETONHJERTET eller sendes som til: Bladet er trykt på 80 g. miljøpapir og bliver omdelt af Josephine Betonhjertet forventes, at udkomme ca. 15. Marts 2 Betonhjertet Februar 2005\n3 LEDER Hvad skal jeg vælge Afdelingen viser sig ikke fra sin pæneste side for tiden, årstiden bærer sin del af skylden, grave arbejdet med deraf følgende bunker af jord og fliser er med til at understrege det lidt smattede indtryk. Det eneste sted der er farverigt er på genbrugspladsen sidst på weekenden, her flyder det med alskens ting i mange farver, så selv en garvet gårdmand må blegne lidt når han møder mandag morgen. Det er ikke svært at være sortseer i denne tid. Det store gravearbejde er snart overstået og gevinsten kan indfries i form af gode billige signaler. Genbrugspladsen signalerer en afdeling, hvor beboerne har mulighed for at deltage i forbrugsfesten, måske delvis på grund af den rimelige husleje. Med en fuldtidsansat afdelingsleder og udsigt til et nyt beboerhus er det en lys tid vi går i møde. Livet i en boligafdeling er afhængig af den indsats den enkelte gør, om det er et smil til naboen eller at feje for egen dør, det bestemmer du selv.bare du gør noget. Redaktionen INDLÆG I BETONHJERTET Betonhjertet er beboerblad for VA 4 syd, bladet bliver redigeret og trykt af redaktionsudvalget, som består af nævnsmedlemmer og beboere. Indlæg fra nævn og andre udvalg/grupper, som bliver underskrevet med nævn/udvalg og gruppenavne, er indlæg hvor der er enighed om indholdet. Nævnet Betonhjertet Februar\n4 DEN NYE AFDELINGSLEDER Goddag! Mit navn er Michael Willumsen, og jeg er afdelingsleder i afdeling 4 syd. Jeg har været DSO i afdelingerne; 4 syd, 4 nord og 6 vest siden sep. 2002, men er pr. 1. januar 2005 overgået til 100% i afdeling 4 syd. Som DSO var jeg placeret i VA-huset, men pr. 1. januar 2005 er jeg flytte til nye ejendomskontor i beboerhuset, Svanens Kvarter 22. Jeg glæder mig til at få mere tid til alle de opgaver som forestår her i afdelingen; IT/bolignet, Plante-plejeplan, køkkenudskiftning, kloakrenovering, masterplan, forskønnelse af afdelingen, beboerpleje, m.v. Jeg håber vi alle sammen får et godt og konstruktivt samarbejde, så vi kan bevare og videreudvikle afdelingen langt ind i dette nye år tusinde. Med venlig hilsen Afdelingsleder Michael Willumsen KLOAKRENOVERING I AFDELING 4 SYD Vi er nu startet op på renovering af hovedkloakledningerne i afdelingen. Det er Albertslund Kommune som forestår renoveringen, da det er deres kloakledninger. De starter d. 31. jan. i Uglens kvt. og efterfølgende i Ravnens kvt. Arbejdet vil foregå på følgende måde: Først spules og TV inspiceres ledningerne, og herefter renoveres de ledninger som der er fejl på. Arbejdet er opdelt i kvarterer, således at Uglen/Ravnen udføres i uge 5 15, Svanen uge 11 21, Ørnen uge 33-43, og til slut Duen/Hanen/ Spætten i uge Der arbejdes ikke i sommerperioden i uge De enkelte beboere vil blive varslet løbende, efterhånden som vi kommer til dem. Med venlig hilsen Afdelingsleder Michael Willumsen 4 Betonhjertet Februar 2005\n5 VIL DU VIDE NOGET OM COMPUTER OG INTERNET Hvis du går med tanker om at købe computer for første gang, eller har en gammel computer som du gerne vil på Internettet med tilbyder vi råd og vejledning. Du behøver ingen forudsætninger for at komme. Vi vil fortælle om: Hvordan fungerer en computer Hvad er en harddisk, usb, cd-rom, og alt det andet du ikke ved noget om. Hvad kan Internettet bruges til Spar penge i dagligdagen ved at bruge Internettet Hvad er en Mail og hvordan kan du bruge et Mailsystem Hvad er bredbånd og hvad skal du vælge, når vores nye system er klar hvad kan de programmer der kan købes til en computer hvad koster en ny / brugt computer hvilke aktiviteter med computer har beboerbutikken i Kanalen Udover en gennemgang af ovenstående vil der være mulighed for at stille spørgsmål. Hvem er vi: Vi er to beboere i afdelingen som gennem mange år har brugt computer og har lært venner og bekendte at bruge den, det er den erfaring vi vil videregive, vi repræsenterer ingen forretning og vil ikke forsøge at sælge noget. Vi mødes første gang tirsdag 15. Februar kl. 19. I Beboerhuset Svanens kvt. 22 Jan & Jørgen Betonhjertet Februar\n6 DET NYE BEBOERHUS I SVANEN Mandag den 17. januar blev det andet møde i beboerhusudvalget afholdt. Tove Meyling orienterede om, at det rent juridisk kan lade sig gøre med et fælles aktivitetshus for VA RÆKKE, AB GÅRD-RÆKKEHUSE og VA 4 SYD. Der skulle ikke være noget til hinder for, at huset både kan fungere som et beboerhus og et aktivitetshus. Vi beså lokalerne, som kommunen er i gang med at istandsætte (male) og driften er ved at etablere sig. Vi havde en brainstorm om hvilke aktiviteter, der kunne foregå i huset: IT-klub Billard Netcafè Petanqueklub Stavgang Vinklub Udendørsaktiviteter så som rygeovn højbål Morgen gymnastik Avislæseklub O.lign Cykelklub Fotoklub Avis læseklub Frysehus i haven,overskudsvarme til huset.. Festlokaler i kælder, som udgraves, med vinduer til haven. Vi talte om festlokaler og om hæk rundt om legepladsen i stedet for plankeværk. Kommissoriet for beboerudvalget blev vedtaget på baggrund af to udkast. Vores formål er at udarbejde et endeligt forslag til et beboerbudgetmøde samtidigt med forslaget fra projektgruppen formentlig deadline sep Vores forslag vil indeholde: Aktivitetsmuligheder Lokalernes indretning og evt. De økonomiske konsekvenser. 6 Betonhjertet Februar 2005\n7 Vi følger projektgruppens arbejde via de to 4-SYD repræsentanter (Tove M. og Pia P.) Vi vil løbende orientere om vores arbejde på beboermøder samt i Betonhjertet. Udvalget er ansvarlig overfor beboermødet! Næste møde i beboerudvalget er: Mandag d. 28. februar kl i det nye beboerhus i SVANENS KVT. 22 Forslag og interesserede er velkomne. Anette fra beboerhusudvalget. LYSFESTEN PÅ BROGÅRDS PLADS Bål, saft, gløgg, æbleskiver, børnesang og samvær med andre beboere, er blevet en tradition den sidste fredag før jul. Det giver en god stemning når børnehusets børn kommer og synger til skæret fra bålet og kulden er let at holde væk med den varme gløgg og æbleskiverne. Den afslappede stemning giver gode muligheder for at møde andre beboere. Det store antal spiste æbleskiver bekræfter succesen. Miljøgruppen. Betonhjertet Februar\n8 8 Betonhjertet Februar 2005 Nævnets forre Nyrevid\n9 tningsorden eret Betonhjertet Februar\n10 NYT FRA NÆVNET Nævnet har behandlet en række større og mindre sager. Her er lidt orientering om de største. Vil du have yderligere oplysninger, er du velkommen til at ringe til et nævnsmedlem. Ørnens parkeringsplads Den vestlige ende af Ørnens parkeringsplads er nu omlagt og der mangler nu at bunddækningen vokser op og træerne forhåbentlig vokser sig større. Ravnens og Uglens parkeringspladser Arbejdet forventes, at begynde lige efter Påske Antenne og IT Projektet Gravearbejdet skrider godt frem. I Uglens og Ravnens kvarter er ledningerne nu ført ind i husene og selve installation af stikkene er startet i begyndelsen af januar. Husk at markere på de udsendte tegninger, hvis du ikke ønsker standardplaceringen. Har du mistet det udsendte materiale kan du kontakte et nævnsmedlem. Edvard og Erik fra Nævnet går fortsat ture i området for at checke om arbejdet gennemføres på en acceptabel måde for beboerne. Det er selvfølgelig generende og besværligt med gravearbejdet, men der har kun været ganske få tilfælde, hvor vi har måttet bede om at få ting rettet op om aftenen. De opstillede containere er kun til jord og andet affald fra gravearbejdet. Vi må derfor ikke smide andet affald i containerne. De fliser, der graves op midlertidigt må heller ikke fjernes. De skal selvfølgelig bruges igen og det fordyrer projektet, hvis der skal købes nye fliser. Synes du, der er unødvendige gener ved arbejdet kan du kontakte driften eller Edvard Carlsen for Uglen/Ravnens vedkommende og Erik Vang Nielsen for de øvrige kvarterer. 10 Betonhjertet Februar 2005\n11 Vores nye beboerhus Driften og Nævnet er nu flyttet til vores nye beboerhus. Driften har lokaler i den nordlige ende af bygningen, hvor indgangen også er og nævnslokalerne findes i den sydlige ende. En beboer har ansøgt om at få et lokale til opbevaring i vores nye hus. Det har nævnet med beklagelse måttet afslå. Der er godt nok et stort kælderrum, men bygningen skal bruges til fælles gavn for alle og vi kan derfor ikke leje lokaler ud til enkelte beboere. Forarealerne mod Kongsholmsparken Kommunen, VA og AB har nu nedsat en administrativ gruppe til at gennemføre den nye beplantning af områderne ved den lukkede del af Vridsløsevej. For vores del er det ud for Spættens kvarter og det lille hjørne ved Ørnens kvarter. Styringsgruppen har nedsat en projektgruppe bestående af driftsledere og en beboerrepræsentant fra VA og AB samt kommunens landskabsarkitekt. Gruppen skal på to møder i løbet af Januar og Februar komme med forslag til beplantning og aktiviteter på områderne. Fra VA deltager vores driftsleder Michael Willumsen og Kaj-Erik Pedersen (Nævnet) som beboerrepræsentant. Nævnet Betonhjertet Februar\n12 ANSØGNINGER til 2020 PULJEN skal afleveres inden 1. marts. Du kan læse om ansøgnings kriterier på kommunens hjemmeside, miljøgruppen er behjælpelig med at udfylde ansøgningen hvis du vil have hjælp. Vi søger 2020 midler til plads og trappe, Uglens Kvarter mellem 4e 12a Pladsen bliver blandt andet brugt til afholdelse af loppemarked af både børn og voksne og er samtidigt et knudepunkt for gående trafik mellem Kanalen og flere kvarterer i bebyggelsen. Der har været afholdt møde blandt de omkring boende, her blev der fremsat ønske om forskønnelse: Pladsen rettes op med ny belægning i forskellige materialer, træerne bevares og der laves bed omkring træerne, De grimme udluftninger skjules eller fjernes, der placeres 2-3 bænke som dem på Brogaardsplads, murene ryddes for beplantning og renoveres og murefladerne mod kanalen dekoreres f.eks. med mosaik. Der laves ny lyssætning som både skal være funktionel og give en anderledes oplevelse af området gennem skyggevirkninger. Du kan henvende dig til miljøgruppen, hvis du vil have den detaljeret ansøgning, eller hvis du har ideer eller indvendinger. Miljøgruppen GÆTTEKONKURRENCE Søndag 3. Januar var der i Genbrugshallen gættekonkurrence om, hvor mange juletræer der blev afleveret på pladsen, det var også muligt, at få stillet tørsten og sulten, idet der blev serveret kaffe, gløgg, sodavand, Øl og æbleskiver. Konkurrencen blev vundet af Vivi Høgstedt Duens kvt. Vivi havde gættet på tallet 36, det var det der kom nærmest det rigtige tal, som var 37. Vivi har modtaget et gavekort til Bog og ide på kr HE 12 Betonhjertet Februar 2005\n13 NUVÆRENDE ANTENNE Albertslund Syd antenneforening har sin egen hjemmeside på Internettet. Adressen er: På denne side kan du finde en oversigt over de TV og radio kanaler, der findes på fællesantennen. Hvis der er problemer med en TV kanal, bør man i første omgang forhøre sig hos naboen, om der evt. skulle være samme problem. Gør dette sig gældende, skal man kontakte afdelingens antennerepræsentant for at gøre opmærksom på problemet. Man skal ikke selv begynde at ringe til STOFA eller vagtordningen, men overlade det til antennerepræsentanten, idet denne ved, hvad der skal foretages. Dermed er det kun EN der ringer til STO- FA. Problemer med Tv-signalerne i dagtimerne, kontakt venligst Ejendomskontoret på tlf Fra kl til senest kl til Erik Vang Nielsen på: tlf Med venlig hilsen Erik Vang Nielsen Betonhjertet Februar\n14 AFFALD Husk at sortere dit affald i glas, papir og pap. Storaffald kan afleveres på genbrugspladsen og skal her sorteres i glas, papir, pap, haveaffald, brændbart og jern mv. Kom ikke haveaffald og ikke brændbart i den brændbare container. Vi kommer til at betale mere for afhentning, hvis der er for megen fejlsortering. Storaffald som senge, skabe, madrasser, vaskemaskiner osv. kan du også aflevere på den kommunale genbrugsstation Gadagervej 23. Du skal blot vise dit sygesikringsbevis. Afdelingen sparer så udgiften til afhentningen. Den kommunale genbrugsstationen har åbent Lørdag - Onsdag kl Torsdag og fredag er der lukket. Nævnet Advarsel!! Uglen og Ravnen er i øjeblikket alvorligt hjemsøgt af tyveknægte og hærværksmænd. Indbrud i huse, skure og biler florerer voldsomt i øjeblikket. Adskillige biler har fået knuste ruder. Så pas på alle sammen, så godt I kan. Hold øje med jeres skure, efterlad ikke noget synligt i bilerne, og luk vinduer og døre, når I ikke er hjemme. 7 feb M.v.h. Edvard Carlsen 14 Betonhjertet Februar 2005\n15 BEBOERNÆVNET VA AFDELING 4 SYD POSTADRESSE: ØRNENS KVT. 1 B 2620, ALBERTSLUND BEBOERNÆVN: Henny Eilersen = HE Ørnen 26 A Ove Hansen Ørnen 4 A Tove Meyling Ørnen 17 A Kaj-Erik Pedersen Ravnen 3 B Allan Vangsøe Uglen 11 A Dorthe Larsen Ørnen 13 E Tonny Lilja Ørnen 2 B SUPPLEANTER: Erik Vang Nielsen Hanen 1 D Edvard Carlsen Uglen 3 A REVISOR: Willy Andersen Duen 9A EJENDOMSKONTOR SVANENS KVT. 22 Afdelingsleder: Michael Willumsen Tlf Ledende ejendomsfunktionær: Arne Larsen Tlf Telefontid Man.Ti.Ons.Fre: kl Tors. (kun) Fremmøde: Man.Ti.Ons.Fre: kl Tors. (kun) Betonhjertet Februar\n16 FEBRUAR KALENDEREN Genbrugshallen er åben: Søndag Kl Torsdag lukket Nævnsmøder: Onsdag i ulige uger KL Andre møder Tirsdag 15. Møde om computer & IT. KL. 19 Mandag 28. Møde i beboerhusudvalget KL. 19 MARTS KALENDEREN Genbrugshallen er åben: Søndag Kl Torsdag kl Nævnsmøder: Onsdag i ulige uger KL Betonhjertet Februar 2005


Mange e-handelsprojekter er karakteriseret ved, at man hælder en dosis digitalt støv ud over de eksisterende processer i stedet for at tænke digital transformation. For at kunne levere fremragende brugeroplevelser online skal du forstå og visualisere, hvordan det sker i den fysiske verden. Hvorfor? Jo, simpelthen fordi kravene til onlineforbrugeren er baseret på gode fysiske shoppingoplevelser.\n"Vores kunder befinder sig i stigende grad i grænselandet mellem den digitale og fysiske verden. Vi skal tilpasse vores aktiviteter, så de forbliver relevante." Weronica Nilsson, Åhléns pressetjeneste.\nForestil dig en kunde, der rent faktisk ønsker at købe noget hos dig, og som har en dialog med en god sælger i en fysisk butik. Denne sælger tilpasser sin dialog ud fra kundens spørgsmål og præferencer og præsenterer relevante og letforståelige løsninger som en konsekvens af dialogen. Sælgeren har også salgsværktøjer og grundig viden, der hjælper kunden frem til en købsbeslutning og introducerer den rette information på det rette tidspunkt.\nDette er også udfordringerne, når vi skal brugertilpasse en onlinebrugeroplevelse, udvikle en løsning, der kan levere på kundens præmisser og tilpasse informationen, så det udløser købsbeslutningen. Ifølge Google tjekkede en gennemsnitskunde i 2014 12 forskellige kilder for oplysninger online, før hun købte noget. I 2010 var dette tal kun 'fem'. Når vi designer e-handelsløsninger, er en konverteringsrate på mellem 20 og 40 procent af den fysiske butik vores benchmark.\n"En konverteringsrate på mellom 20 og 40 prosent er benchmark af den fysiske butik, når vi skal designe noget tilsvarende online."\nHvordan ser en fremragende onlinebrugeroplevelse ud?\nFor at få succes skal du se hele løsningen fra kundens synsvinkel og basere den på en-til-en-interaktion. Når kunden ønsker at købe noget af dig, skal hun gennem fire faser, og disse skal e-handelsløsningen kunne levere på.\nHun søger efter relevante oplysninger om det, hun har på hjerte, et produkt eller en tjenesteydelse, og hun bruger en 'enhed', som hun foretrækker i situationen.\nHun vil sandsynligvis ikke gå videre med det samme, fordi hun spiser frokost, får et telefonopkald eller bliver optaget på anden måde.\nUanset om hun senere tager tråden op, ikke på mobilen denne gang, men på iPad'en i sofaen om aftenen, eller på pc'en efter frokost, skal du være klar, der hvor du var lidt tidligere, og sørge for at have en skarp dialog. Her leverer chatbots godt.\nHun vil kun handle, hvis hun føler, at hun har opnået, hvad hun kom efter; hvis du har leveret på hendes behov eller har løst et problem. Pointen er, at dette 'problem' opstår hele tiden og kan være selve købet, en bestilling eller en forespørgsel, behov for relevant indhold eller et ønske om at finde en fysisk butik.\nPå grund af disse fire punkter er det afgørende, at du er synlig på de rette steder, er nem at kommunikere med, taler et sprog, hun forstår, og skaber en oplevet værdi; gerne i form af information, der udløser købsbeslutningen.\nKort sagt: kravene til hele tiden at blive oplevet som relevant er skyhøje. For at kunne levere sådanne brugeroplevelser online skal du facilitere og levere en onlinedialog, der svarer til den måde, din kunde ønsker at handle på. Vi kalder det brugertilpasning.\n"We don’t make money when we sell things. We make money when we help customers make purchase decisions." Jeff Bezos, Amazon\nVi oplever nu en meget vigtig ændring hvad angår forbrugerens forventninger til det at handle online. Hun tager det for givet, at hun hele tiden har gode forudsætninger og tilstrækkelige oplysninger til at træffe hurtige og gode beslutninger undervejs på kunderejsen. Hvis ikke forlader hun din butik og shopper videre hos en, der understøtter hendes præferencer og engagement i forhold til det indhold, hun får præsenteret.\nDet hele starter med mikroøjeblikket\nKunden har identificeret et behov – en såkaldt "eyeliner" – og har fundet frem til din onlinebutik. Fra hendes perspektiv er rejsen allerede begyndt, og den startede, da mikroøjeblikket blev stærkt nok til at bruge tid på at søge relevant indhold. I denne fase involveres en lang række kilder (søgemaskiner, en forhandlerhjemmeside, e-mail, markedspladser eller en anbefaling fra hendes netværk). Hendes gode oplevelse begynder, når hun lander på en side med relevant indhold, fortrinsvist din hjemmeside. Hvis du kan tilfredsstille forbrugeren, når hun lander på dine sider, har du en betydelig konkurrencemæssig fordel.\n"Vi satser på at blive Sveriges førende omni-kanalhandel. Det betyder, at vi vil lægge mere vægt på at integrere vores fysiske varehus med vores e-handel. Monica Hultgren, informationskonsulent Åhléns\nBrug dit 'brand' til at opbygge fremragende onlineoplevelser\nDin kunde er ude på en rejse; en beslutningsrejse. På denne rejse skal du sørge for, at hun virkelig oplever dig, jer, din butik. Det kalder vi Brand Experience. Det er lige så vigtigt som det produkt eller den tjenesteydelse, du sælger. Brand-værdien er din vigtigste strategiske ressource og differentieringsfaktor.


“Vi opfører os anderledes og har andre behov” | Magisterbladet\nAktuel side: “Vi opfører os anderledes og har andre behov”\nUddannelse og forskning Studerende Sprog Universiteter Undervisning Uddannelse\nUndervisningsformen på IT-Universitetet (ITU) er radikalt anderledes end på Københavns Universitet (KU). Det stod hurtigt klart for Lærke Jürs, da hun for to semestre siden tog hul på at læse til cand.it.\n“En af mine forelæsninger startede kl. 8.00 om morgenen. Den tog udgangspunkt i Beyoncés “Formation”, som var udgivet samme nat. Min underviser blæste den for fuldt skrald ud på en storskærm som en del af sin forelæsning om, hvad der sker, når budskaber går viralt. Bum! Så var vi i gang. Og ud fra et omdrejningspunkt, vi forstod!”\nLærke Jürs kom til ITU med en bachelorgrad fra litteraturvidenskab på KU.\n“På mit gamle studium er det den klassiske akademiske dannelse, der står i centrum. Jeg begyndte på KU i 2011, og muligvis har formen ændret sig siden da. På mit hold sad vi med bøgerne og tekstanalysen det meste af tiden”, siger hun.\n“Jeg elsker at læse og var glad for min tid på litteraturfaget, men jeg kunne også mærke, at jeg havde brug for at supplere den tørre teori med noget mere hands-on og erhvervsrettet. Jeg skal ikke være forsker”, pointerer den nu 27-årige studerende.\nFeedback og kollektivt arbejde\nAllerede når man træder ind på ITU, mærker man, at det er et digitalt innovativt sted.\n“Der er skærme med Instagram-billeder, som de studerende løbende lægger ud under hashtagget #lifeatITU. Huset er ét stort åbent rum, og vi har tæt kontakt i hverdagen med hinanden og med underviserne. Det betyder, at vi får løbende feedback, når vi er i gang med projekter. Det er utroligt vigtigt, fordi et projekt kan starte et sted og løbe i 1.000 forskellige retninger. Det er også kendetegnende for undervisningen på ITU, at vi arbejder meget kollektivt, nøjagtig som vi kommer til senere, når vi skal arbejde sammen med både folk, der koder, og folk, der skriver”, siger hun.\nHun har været målrettet for at stå stærkt på arbejdsmarkedet og har både frivilligt arbejde og et seks måneders udvekslingsophold på et universitet i Hamborg på sit cv. Alligevel er Lærke Jürs ikke i tvivl om, at det gav allermest resonans hos arbejdsgiverne, da hun kunne tilføje, at hendes bachelor i litteraturvidenskab bliver toppet op med en cand.it.\nKombinationen, mener hun, har ført til et attraktivt studenterjob på forlaget Gyldendal, hvor hun arbejder med digitalisering.\n“Meget handler om branding. På litteraturvidenskab får vi tudet ørerne fulde om kandidater, der går arbejdsløse rundt i årevis. På IT-Universitetet skyder man i stedet den gode fortælling ud over rampen, fx om eftertragtede kandidater, der hurtigt får job. Så sent som i går linkede de til en artikel om en nyuddannet, der var blevet ansat i Mofibo. Det får da også mig til at ranke ryggen”, indrømmer hun.\nPå arbejdspladsen Gyldendal føler Lærke Jürs, at der bliver lyttet meget til, hvad hun kan byde ind med, både på grund af hendes alder og på grund af hendes faglighed.\n“Det er klart, at de har opmærksomheden rettet imod den livserfaring, min generation har, hvorfor vi opfører os anderledes og har andre behov. Det vilde er, at verden løber så hurtigt, så selv jeg, der endnu ikke er fyldt 30, kan se, at der blandt de yngre generationer igen rører sig noget nyt. Et godt eksempel er, hvad der sker på YouTube. Blandt teenagerne er YouTube det måske største medie og nu også et sted, hvor folk er begyndt at tjene styrtende med penge”.


Træhus - Wikipedia's Trähus as translated by GramTrans\nWikipedia's Trähus as translated by GramTrans\nNedenstående er den originale artikel Træhuse fra den danske Wikipedia, hentet af GramTrans den 2015-03-23 06:03:24. Eventuelle ændringer i den danske original vil blive fanget igennem regelmæssige opdateringer.\nBulhus fra Gotland\nAnne Hvides Gård fra 1560\nVed træhuse forstår man normalt huse, hvor den bærende vægkonstruktion overvejende består af træ.\nTræhuse kan groft inddeles i:\nBjælkehuse, hvor den bærende trækonstruktion består af vandret liggende bjælker. Bjælkerne udgør væggen, og enten er der ikke yderligere isolering, eller også er isoleringen monteret på den ene side af af bjælkerne. Bjælkehuse kræver meget tømmer, og findes oftest i områder med god tilgang til træ.\nStolpe- eller skelethuse, hvor den bærende vægkonstruktion består af lodrete stolper, hvor mellemrummet oftest er beklædt med plademateriale og udfyldt med isolering.\nHuse fra oldtiden og vikingetiden er ofte træhuse af stolpekonstruktioner, hvilket hænger sammen med at Danmark historisk har haft færre skove end vores nordiske naboer hvor man finder fler træhuse af bjælker.\nBindingsværkshuse kan ses som en overgangsform mellem træhuse og murstenshuse. De tidlige bindingsværkhuse havde et bærende træskellet, og vægge af ikke-bærende, ikke-brændte lersten. De henføres til træhuse. De senere bindingsværkhuse brugte et træskellet, men væggene var af brændte mursten, der var det egentligt bærende element, derfor karakteriseres de senere bindingsværkshuse som murstenshuse.\n1 Træhusets kulturhistorie\n2 Nye materialer\n3 Stilretninger indenfor træhuse\n4 Officielt kvalitetsstempel\n1 Træhusindustrien i Sverige\n2 Træhuse i Norge\nDe danske træhuse er et overset kapitel i dansk kulturhistorie, selvom der igennem tiderne er opført mange smukke træhuse.\nPå oldnordisk findes der ikke noget ord for murer; dengang blev husene bygget i træ, og smeden arbejdede både i metal og træ. De danske træhuse kan spores helt tilbage til stenalderen, hvor man har fundet spor af træhuse med lodrete stolper på Djursland. De første træhuse var ganske primitive, men allerede i bronzealderen ses mere avancerede konstruktioner. I vikingetiden så man træhuse, de såkaldte langhuse, hvor funktion og styrke er betydeligt forbedret. Fra stenalderen er der fundet spor af bulhuse, som er træhuse hvor der er indsat vandrete planker mellem lodrete stolper. De ældste bevarede træbygninger i Danmark er klokkehuse fra middelalderen. (Søllested, Birket, Varnæs, Kliplev, Svenstrup).\nMurstensbyggeri vandt indpas i løbet af 1500-tallet idet adelen begyndte at bruge tegl til husbyggeri, og tendensen bredte sig så træhuset og bindingsværkshuset langsomt blev fortrængt af murstenshuset i løbet af 1800-tallet. Der blev dog fortsat bygget huse helt eller delvist i træ.\nDer er bevaret en del træhuse. Her nævnes nogle bygninger fra den danske kulturarv, som bruger træ som en væsentlig del af det arkitektoniske udtryk:\nDen Frie Udstillingsbygning, 2005\nKanonbådsskurene på Holmen (1745-1830)\nPantomineteatret i Tivoli (1774)\nVallekilde Højskole (1884)\nHolmens Kirkegård (1902)\nKreatursportstaldene (?) (1904)\nRutschebanen i Tivoli (1914)\nDen Frie Udstilling (1914)\nChristianshøj station (1916)\nSvinkløv Badehotel (1925)\nKloster Mølle (1930)\nArkitekt Korshagens træsommerhuse (1960)\nHedehusenes fritidscenter (1985)\nSkovskolen i Nødebo (1985)\nBananhuset i Christiania (1985)\nSankt Lukas Stiftelsen (1989)\nFuglsang Savværk (1990)\nVedbæk Havn (1991)\nBeboerhuset Egebjerggård (1991)\nKoldinghus, renovering (-1970)\nDen økologiske landsby Torup (1989-)\nHolmegård Flygtningeby (1993-)\nLyng Kirkecenter (1993-1994)\nI 1900-tallet blev der på basis af træ udviklet del materialer, som har været med til udbrede træ i byggeriet og træhuse: krydsfiner, spånplader, osb- og mdf-plader[bør uddybes], arkustikplader, limtræ, gitterspær med flere.\nEfter træhuse i mange år havde ligget på en andel af nybyggedehuse på ca 4-5 %[Kilde mangler], fik træhuse et comeback i den brede befolkning omkring 1990 og fremefter, hvor andelen steg til ca. 10-20 %.\nPresset af nye energikrav og vigende indtjening har typehusfirmaer og elementfabrikker fået mere fokus på træhusenes gode isolering og muligheder for præfabrikation, og er med til at markedsføre træhuset igen.\nStilretninger indenfor træhuse\nDer er to dominerende stilretninger indenfor træhuse. Det ene er det klassiske træhus, som er et hus med mange dekorationer, detaljer, karnapper mm. Ofte er klassiske træhuse svensk inspireret og i to plan.\nDen anden stilretning er et træhus som er mere minimalistisk i sit udtryk og minder mere om et parcelhus opført i træ. Det foretrækkes af mange typehusfabrikanter fordi det er lettere og billigere at massefremstille.\nEfter i mange år at have haft et renomme som underlødige huse og brandfælder, viser nyere forskning[Kilde mangler] at træhuse har en række fordele med hensyn til akustik, isolering og arkitektonisk formsprog. Da man også fandt ud af at bærende konstruktioner i træ på flere områder opførte sig mere forudsigeligt, og ofte var mere sikre med hensyn til brand, var det med til at åbne lovgivningen, der ellers havde været meget restriktiv overfor træhuse, og tillade træhuse i op til tre etager.\nDet Danske Træhus, en levende tradition, udgivet af Træbranchens Oplysningsråd, 1994, ISBN 8785108 68 5"\nWikimedia Commons har flere filer relateret til Træhuse\nBillede af et klassisk træhus og et moderne træhus\nNedenstående er en automatisk oversættelse af artiklen Trähus fra den svenske Wikipedia, udført af GramTrans den 2017-07-23 19:45:12. Eventuelle ændringer i den svenske original vil blive fanget igennem regelmæssige genoversættelser. Du har mulighed for at redigere oversættelsen til brug i den originale danske Wikipedia.\nAnnekser til Alexanderskolen i Tammerfors i Finland\nMed træhuse menes normalt et hus som har en grundstamme af træ . Også facaden kan også den være af træ, men også af noget andet materiale, som tegl , pist , beton , plastic , glas eller blik . Grundstammen er normalt en såkaldt træregelgrundstamme, men også træhuse med grundstammer af massivtræ eller i form af træstubhuse forekommer, eller af planker med eller uden spuns . De huse som opføres i form af træhuse er for det meste enfamiliehus i prefabrikation eller løstømmer , men også en delflerlejligheds flerbolighuse er begyndt at bygges. Flervåningshus med træskelet var forbudt at bygge i Sverige mellem 1874 og 1994, hvorpå funktionskrav blev indført. Denne periodes forbud beroede på gentagede brande i flere byer. [1 ] Undtagelsen hvor landshøvdingehuserne i Göteborg , som har første lejlighed i sten med to lejligheder af træ ovenpå.\nTræhusindustrien i Sverige\nTræhusindustrien i Sverige omsatte 11,8 milliarder kroner og havde 6000 ansatte 2008 [2 ] . Træhuse er dominerende inden for enfamiliehusproduktionen i Sverige og skønnes til at have en markedsandel på 80 procent. Branchen organiseres i træhusgruppen inden for brancheorganisationen Træ- og møbelindustriforbundet hvor cirka 70 producenter af enfamiliehuse, flerbolighuse, sommerhuse samt minihuse er medlemmer. Træ- og møbelindustriforbundet arbejder blandt andet med teknologiudvikling, kvalitetsarbejde og uddannelse .\nDet er lidt dyrere at bygge højhuse helt i træ, end med sædvanlig teknik og med beton, men lidt bedre for miljøet. [3 ] Halvdelen af Sveriges boliger bygges med en grundstamme af træ og hvad angår enfamilieshuse så er andelen 90%. Beregninger viser at det er muligt at bygge højhuse af træ med op til 30 lejligheder. Ved flere lejligheder betragtes trævare for let som byggematerialer.\n8 lejligheder højt.\nForberedelse indfører transport af et træhus.\nTårn har bygget af træ i den tyske by Magdeburg\nTræhuse i Norge\nVerdens højeste hus med udelukkende træ bygges lige nu [ nær? ] i Bergen. Det er 50 meter højt og har 14 lejligheder. Højst op lægges to betonskiver for at øge husets tyngde og modstandskraft imod rigtigt hård vind.\n^ Lars-Erik Liljebäck (Januari 2013/nr 1). "Genombrott för trä i höga hus". Naturvetare.\n^ Ny Teknik, nr. 23, 2013\nOversættelsesdato: 2017-07-23 19:45:12


Et kloster i Lissabon by Mathias Juel Christensen - issuu\nEt kloster i Lissabon Afgangsprogram 2009, Mathias Juel Christensen Kunstakademiets Arkitektskole, studieafd. 2 Vejleder, Lene Brix Suppleant, Marianne Ingvartsen\nkloster, (af lat. claustrum ‘aflukket rum’, afledt af claudere ‘lukke’),\n01_Klosterets traditionelle rolle 02_ Fremtidens kloster 03_ Fremtidens kloster - en visualisering\n11_Historie 12_Arkitekturen 13_Tiden / klokken 14_Døgnrytme 15_Den rumlige opbygning\n21_Intruduktion til byen 22_Typografi 23_Historie 24_Kortenes fortælling\n31_Beskrivelse 32_Snit 33_Foto\n41_En bevægelse – byens trapper 42_Overgangen\n51_Fokus 52_Procesplan 53_Volumeundersøgelse 54_Afleveringen 55_Format\n61_Curiculum Vitae 62_Studieforløb 63_Kilder\nStudier af arbejdsfelt i Lissabon 2008\nFotoeksperiment, der illustrerer overgangen: fra det nĂŚre til det fjerne / det tĂŚtte til det ĂĽbne / fra kontakten til gaderum, til kontakten med byen.\nLissabon 6. okt. 2008\nLissabons hektiske byliv med høj puls, støj og trafik fik mig til at søge efter et fredeligt sted, hvor jeg kunne fordøje mine indtryk. Jeg bevægede mig opad, opad byens trapper, opad højene, op i luften - indtil jeg mødte et sted, der åbnede byen for mig. Et sted, der indbød til den pause, jeg havde brug for; en pause fra byen.\n00_Introduktion Jeg vil igennem dette program forsøge at give en indsigt i den klosterarkitektur, det sted, den proces og det resultat, som jeg vil arbejde mig igennem og frem til i dette projekt: et kloster i Lissabon.\n01_Klosterets traditionelle rolle Som bygning hører klosteret til blandt den ældste bygningskunst, vi har i vores vestlige samfund, og også blandt den vigtigste og mest imponerende. Klosteret har igennem dets lange historie fungeret som vidensbank - og vidensformidler i samfundet. Munkene har tillært og udviklet mange evner, som de gennem deres enorme netværk har videregivet på tværs af grænser og kontinenter. Klostrene har været et sted, hvor uvidende har kunnet søge viden, syge har kunnet søge behandling og fortabte har kunnet søge hjælp til at finde den rette vej. Bygningerne har kunnet rumme det, fordi det er til dette formål, de er udviklet og bygget. Klosteret tilbyder en dyb forståelse for, at det af og til er nødvendigt med fred for at kunne fordybe sig, hvad enten det gælder hellige tekster eller andre studier. Klostrenes regler handler om stilhed, og en enkelthed i dagens rutiner understreger det.\nLe Thoronet - Provence\n02_fremtidens kloster Fremtidens kloster er det moderne kloster, der ligger placeret i byen og møder byen på dens præmisser. Jeg vil gentænke det klassiske kloster så det bliver moderne og derfor kan få og bære sin rolle i nutidens samfund. Jeg vil arbejde med grænsen mellem det aflukkede og det offentlige; åbne klosteret for offentligheden i en grad, der skaber grobund for en integrering i samfundet, men samtidig lade det fungere som det et kloster er, en aflukket enhed. Fra studier af det klassiske Cistercienske kloster vil jeg overføre citater til det nye og nutidige forslag. Et forslag der skal kunne fungere nu og i fremtiden, som kloster i Lissabon, som pendant til andre mere traditionelle klostre i verden; når det gælder om tilsøgning af nye munke og når det gælder funktionen som refugium. Jeg ser fremtidens kloster i Lissabon som en pause fra byen, fra hverdagen eller livet generelt. Som et sted, der både indbyder til fordybelse og til at lade tankerne flyve. Munkenes kloster: Den oprindelige klosterfilosofi lyder “ora et labora” - bed og arbejd. Den religiøse dimension vil ligge som et fundament i projektet - som et sted hvor det jordiske og det ophøjede mødes. Men troen er ikke et krav til klosteret gæster/ besøgende, blot de respekterer klosterets regler om stilhed og fordybelse. ’Fremtidens kloster’ lukker på én og samme tid af for verden og vender sig mod verden i tjeneste. For at klosterets faste beboere (brødrene) kan få overskud til verden og kan leve op til\ndisse ideer har et spirituelle, religiøse, element sit særlige rum og egen plads. Tidebønnerne, læsningerne, gudstjenesterne alt sammen en del af klostrets daglige rutine, som de besøgende selvfølgelig kan gøre brug af, men som kører og præger dagen uanset gæsternes deltagelse, også disse rutiner gør stedet til et kloster. Studiets kloster: I et samfund, hvor noget så grundlæggende som stilhed er blevet en mangelvare, vil dette kloster være et sted hvor ikke kun munke men også forfattere, digtere, komponister, studerende, og byens travle mennesker for en kort eller længere tid kan finde roen og den tid til sig selv / et projekt, der kan være svært at finde andre steder. Murene her er så tykke, at ingen unødige lyde trænger ind. En lukket dør betyder en lukket dør. Samfundets kloster: Et ophold skal ikke forstås, som den eneste måde, som man - indbyggeren i Lissabon, turisten eller forretningsmanden - kan opleve denne verden på. Muligheden vil ligge for den udefra kommende, i at udnytte flere af klosterets funktioner. Mulighederne i klosterets bibliotek, der kan forstås som en hule, som den studerende kan udnytte i læseperioderne. Kaffen, forretningsmanden nyder i klosterets lille cafe, eller haven der bruges af moderen, der er på vej hjem til de tre børn, den korte tur hun tager gennem klosterets have, vil være den pause stedet er. En pause som udviklingen af dette program og selve projektet vil forme og definere. Frans af Assisi, (1182 – 1226), er grundlæggeren af Franciskanerordenen.\n»Søgningen mod arbejdsrefugierne er en klar modtendens til altid at være online. Vi vil i stigende grad efterspørge nogle klare rum, hvor der er tid og plads til refleksion, fordybelse, de store drømme eller bare at være for en stund,« »De samme mennesker, som søger stilheden på arbejdsrefugier, har ikke lyst til, at det bliver en permanent tilstand. Til daglig er de online med resten af verden og deres kolleger. Og lige så dejligt to uger væk fra telefoner, internet og kolleger kan være, lige så afhængige er de af at kunne kommunikere og være en del af det arbejdsmæssige netværk resten af tiden.« siger Niels Bøttger-Rasmussen, fra Institut for Fremtidsforskning\nIdea store whitechapel - London\nØrslev Kloster - Limfjorden\n03_fremtidens kloster - en visualisering Diversiteten i det moderne kloster, der på foregående side er beskrevet med ord, er her forsøgt illustreret med billeder og stemninger. Forstået på den måde, at fremtidens kloster bør være et sted, hvor principper og atmosfæren fra de gamle klostre som f.eks. findes i Le Thoronet møder nye og moderne måder at fordybe sig. Arkitekturen skal være tilpasset dette, give plads, også til det skæve og eksperimenterende, som PS1 formår. PS1 - Artist in Residence, hvor kunstnere bor, arbejder og udstiller. Her formår stedet både at inspirere og forpligte kunstnere på samme tid. Idea Store Whitechapel i London formår at lægge sig midt i den dramatiske by og stadig fungere som et sted, et bibliotek, en opbevaring af ord, med ro og plads til studie, fordybelse, en pause. La Tourette viser det kan gøres på en tidslig moderne og effektiv måde, og Ørslev Kloster beviser, at stedet virkelig tilbyder noget, mange ikke kan finde andre steder.\nPS1 - New York\nLa Tourette - Lyon\n11_Et studie i cistercienserordenens historie Den kristne klosterbevægelse opstod i Egypten i 300-tallet, hvor det første kloster blev grundlagt af Pachomios. Han skrev en regel for livet i klosteret. Klostervæsenet spredte sig hurtigt i romerriget, og langt de fleste klostre er derfor en del af den romerskkatolske kirke. I det sjette århundrede udformede Sankt Benedikt regler for, hvorledes munke skulle leve afsondret fra verdslige fristelser. Det havde de svært ved at overholde. Benediktinerordenen degenererede og Cistercienserordenen blev oprettet for at få munkene tilbage på den smalle sti. De blev kendt som ’de hvide munke’ og levede en asketisk tilværelse, præget af fattigdom og afsondrethed. Denne nye orden blev populær, og der blev hurtigt grundlagt nye klostre, døtreklostre, efter moderklosteret der ligger i Citeaux i det nuværende Frankrig, og som ordenen er opkaldt efter. I gennem 1100-tallet grundlagde cistercienserordenen 343 klostre i Europa. I år 1300 var tallet vokset til ca. 700, i et område fra Sicilien til Nordnorge og fra Irland til Polen – og selvfølgelig også Portugal, hvor klosteret Alcobaca har haft stor betydning. For at sikre, at et datterkloster efterlevede ordenens regler, om at bygningerne var renset for alt, der kunne distrahere og skjule sandheden, og at medlemmerne søgte kvalitet i alt, åndeligt og materielt, rejste abbeden fra moderklostret en gang årligt på besøg i sine datterklostre. I klostrene skulle alt være formålsbestemt og arkitekturen var præget af enkelhed, økonomi og funktion. Klostrene skulle vise, hvordan begrænsning fører til styrke. Efterhånden som datterklostrene selv fik datterklostre, blev abbederne inviteret til Citeaux for at understrege den loyalitet, der skulle være mellem moderkloster og datterkloster. Anlæggets kerne var den firesidede klostergård, der lå omgivet af kirken mod nord, sakristi (hvor de hellige kirkekar blev opbevaret), bibliotek, munkenes samlingsrum og deres dormitorium (munkenes sovesal) mod øst (i hhv. under- og overetagen), køkken og refektorium (spisesal) mod syd og lægbrødrebolig mod vest. Kirken skulle formes over en plan som et latinsk kors; korpartiet var til munkene, mens skibet var reserveret de i ordenens første tid langt flere lægbrødre. Både højkoret og en række kapeller til siderne herfor skulle have en lige afslutning mod øst. Kirkerne kunne være forsynet med en smal forhal mod vest, men måtte ikke have tårne og i en lang periode ingen andre billeder end et malet krucifiks. Indenfor videnskaben, er Cisterciensernes betydning mindre, men tonekunst og landbrug står i stor gæld til dem. Deres avlsgårde var middelalderens landbrugsskoler, og alle klostre havde haver og parker tilknyttet, der forsynede beboerne med mad og urter til medicinsk behandling.\nJeg blev ramt af en stemning af fred og overskuelighed: Jeg fik følelsen af, at stemningen dette sted fortjente at blive gjort bevidst. Jeg begyndte at overveje, hvordan dette kunne gøres. Her burde ligge noget, der understregede og forstærkede det, som stedet repræsenterede. Mine tanker faldt på, at et kloster ville kunne bære det. En formålsbestemt bygning, et kloster, der med sine regler om enkelthed og harmoni med omgivelserne, ville gøre dette sted til det, som byen havde brug for; en pause fra byen. Internettet natten mellem 8. og 9. jan. 2009\nDe historiske tråde ligger filtret fuldstændig sammen foran mig, ordnerne er komplicerede og svære at definere. Jeg føler, at jeg skal få rede på dette før jeg kan komme videre. I dette kaos finder jeg cistercienserordenen, som om de selv reagerede på denne situation, prædiker enkelthed.\n_Arkitekturen Cisterciensernes arkitektur blev takket være ordenens udbredelse og systematiske opbygning så dominerende i 1100-t., at den nærmest blev synonym med begrebet klosterarkitektur. Fra første færd skabtes en bygningsmodel baseret på cisterciensernes krav om enkelhed og funktionalitet. Et typisk cisterciensisk klosterinteriør skulle udstråle en overjordisk enkelhed, der alene beroede på samspillet mellem lys og skygge; forsagelsen af farver og udsmykning havde nærmest ikonoklastisk karakter. Klostrene blev bygget efter faste retningslinier, hvilket indebar, at gæstende munke altid ville kunne finde rundt i det kloster, de besøgte.\nGrundlæggeren af ordenen skrev i forbindelse med retningslinierne omkring klosterplanlægningen; ’Hvad er gud? Der er længde, bredde, højde og dybde’. Han ville have, at klostrene skulle have proportioner, ikke dekorationer. Bygningerne blev planlagt, udlagt og bygget efter enkle regler, geometriske figurer, faste mål og målforhold. Enkelhed og harmoni skulle være rammen, der støttede munkene ’de levende sten’ i en tilværelse helliget sparsomhed, tavshed og bøn. Stilistisk set er cisterciensernes arkitektur præget af abstrakte skønhedsvirkninger som fx harmoniske forhold mellem de enkelte rumenheder. Cisterciensernes klostre fortsatte gennem det tyvende århundrede med at sprede sig, især uden for Europa. Over de sidste 60 år er antallet fordoblet til 171 klostre i 2005. Men samtidig er antallet af munke faldet med 15 %, så der i dag er omkring 2500 munke og 1800 nonner på verdensplan. I gennemsnit bor der 25 munke i hvert kloster, halvt så mange som før i tiden. Cistercienserne har i dag en plan om hellere at være repræsenteret mange steder i små klostre end at være samlet få steder i store klostre. I den forbindelse vil det være nærliggende at tro, at Cistercienserne har en plan om at vende tilbage til Portugal, hvor de ikke er repræsenteret i form af funktionelle klostre i dag. Når det en dag sker, vil de med stor sandsynlighed blive hilst velkommen, fordi klostrene har og altid har haft en stor plads i portugisernes hjerte. Den 7. juli 2007 blev resultatet af en landsdækkende afstemning offentliggjort på portugisisk TV: af de syv fornemste portugisiske attraktioner og seværdigheder udvalgt af de portugisiske fjernsynsseere var fire klostre.\n13_Tiden / Klokken Tiden har altid været en vigtig faktor for munkene, og dermed også markeringen af tiden. Dette skete og sker i form af klokker. Alle klostre benytter lyden fra klokkerne til at definere overgangen fra en periode af dagen til den næste. Fra kirketårnet, altid ydmygt bygget i træ, annonceres messer og måltider. Den anden og mindre klokke, hængende på væggen til soveafdelingerne, bliver brugt til at markere dagens start, samt gudstjenester der kun er for munkene. Den sidste klokke betjenes fra spisesalen, hvor den annoncerer bønnerne før og efter maden. Diagrammatisk plan af et klassisk Cisterciensk kloster\n1.\t2.\t3.\t4.\t5.\t6.\t7.\t8.\t9.\t10.\t11.\t12.\t13.\t14.\t15.\t16.\t17.\t18.\t19.\t20.\t21.\t22.\t23.\t24.\t25.\t26.\t27.\t28.\t29.\t30.\t31.\t32.\t33.\t34.\t35.\t36.\nHøjkor (den del af en kirke hvor alteret står) Tværskib, korsarm (den tværbygning som er indskudt mellem langskibet og koret) Sakristi (et rum til ting der hører til gudstjenesten, opbevares, og hvor præsten kan opholde sig) Aften trappe Porte des Morts Skærm Munkenes kor Bænke for syge Munkenes dør til klostergang (mod indre gård) Lægbrødrenes kor Lægbrødrenes dør til mellemgang Indgang (placeret så langt fra alteret som muligt) Brønd i klostergården Bog kammer Gang langs klostergården Kapitelhus Dags trappe førende til: Munkenes soveområde Munkenes vaskerum Munkenes møderum Munkenes passage Scriptorium (munkenes rekreationsrum) Novicernes rum, (en person som gennemgår en prøvetid forud for at blive optaget i et kloster) Fyrrummet Munkenes refektorium (spisesalen hvor munkene mødes til de 3 daglige måltider) Læserens prædikestol Lem til køkken Køkken Spisekammer Lægbrødrenes møderum Lægbrødernes refektorium (spisesal) Lægbrødernes passage Lager Lægbrødrenes trappe til: Soveområde Vaskeområde\n15_det klassiske klosters Rumprogram Københavns hovedbibliotek 10. jan. 2009\nPå de uendelige lange reoler med bøger finder jeg frem til den viden, jeg søger om munkeordner. Bøger, der afslører små forskelle, opbygninger, regler og dybder om emnet. Fra det cistercienske kloster finder jeg en række (følgende) elementer interessante og relevante. Både i deres historiske betydning for ordenen, men også i fremtidens klostre, er jeg sikker på, de fortsat er vigtige og værd at studere.\n14_Døgnrytme Et udsnit af en munks dagligdag ifølge reglerne af ST. Benedict fra 1200 tallet 02.00\t03.00-04.30\t04.30-05.00\t05.00-08.00 08.00-08.30\t08.30-11.30 11.30-12.00\t12.00 12.00-14.00 14.00-14.30 14.30\t15.00-18.00 18.00-18.30\t18.30 19.00-02.00\nMorgenbøn Læsning Bøn Arbejde Bøn Læsning Bøn Mad Hvile Bøn Mad Arbejde Bøn Mad Hvile\nDet varierer over hele året, men indeholder dog næsten altid det samme dog i forskellige rækkefølge og længde. Dette eksempel er gældende d. 21. juni:\nKirkerummet: En præst udefra holder messe hver dag. Selve kirkerummet indeholder siddepladser for tilhørerne, alter, prædikestol og skriftestol. Derudover indeholder kirken flere forskellige funktioner Cellen: Munkens eget værelse, hvor han sover, studerer og beder. Det er vigtigt, at der ikke er noget, der kan forstyrre munken i rummet. Derfor skal cellen være af en overskuelig størrelse og må kun indeholde en seng, en skammel, et skab og en lampe. Refektorium: Spisesalen hvor munkene mødes til de 3 daglige måltider. De spiser i tavshed, mens der bliver læst op af religiøse tekster. Køkken og bryggers knytter sig til refektoriet. Bibliotek: Et kloster har en bogsamling, da læsning og studier er en vigtig del af hverdagen. Klostergården: Et centralt beliggende uderum, som alle funktionerne henvender sig til. En gang langs klostergården fungerer som fordeling til hele anlægget. Haven: Haven er i så høj grad som muligt klosterets spisekammer, en have som både skal forsyne klosteret med frugt og grønsager til klosterets køkken. Gæsteafdeling: En del af klosteret, hvor besøgende/gæster kan komme og bo. Denne afdeling indeholder værelser, bad toiletter, køkken og opholdsrum.\nMontanhas Costa de Prata\n38° 43′ 0″ N, 8° 52′ 0″ W\nForte de Monsanto (230 m) i den store Monsantoskov i den vestlige del af byen. Den mest kendte bakke er Sâo Jorge, som er let at få øje på, idet det imponerende slot Castello de São Jorge ligger på toppen. De resterende 6 høje har enten en kirke eller et udsigtspunkt på toppen, dette gælder også bydelen Graça, hvor arbejdsfeltet for denne opgave har sin placering. Byen breder sig i dag langt ud over de syv høje, som den er grundlagt på. Lissabon er Portugals kulturelle, politiske og økonomiske centrum med sæde for landets præsident, parlament, centraladministration og nationalbank, universiteter, handelshøjskole, kunstakademi samt en række museer og teatre. Mod nord, øst og vest breder det moderne Lissabon sig ud med brede avenuer og forgrenede motorvejsanlæg. I den nordlige del ligger bl.a. lufthavnen, universitetet samt det gigantiske postmodernistiske forretnings-, kontorog boligkompleks Amoreiras.\nArquivo Histórico Lissabon 13. okt. 2009\nI det svale lokale på dette arkiv fordyber jeg mig i gamle kort, byggetilladelser og blueprints. Jeg opdager hvilken historie denne by har bag sig, hvordan den flere gange er blevet ramt af jordskælv, der har lagt store dele i ruiner. Som en form for gestus er toppene af er højene altid blevet markeret. Det går op for mig, at der stort set ikke er bygget noget nyt i den gamle del af byen, det er blevet skubbet ud, hele tiden til ydrekanten af byen.\n21_Intruduktion til byen Portugal havde i mange hundrede år status af europæisk stormagt på linje med England og Frankrig, det ses tydeligt i hovedstaden. Lissabon er beliggende i Midtportugal 17 km nord for Tejoflodens udløb i Atlanterhavet. Byen er ældre end Rom og alle andre hovedstæder i Vesteuropa.\nDa Lissabon blev valgt til europæisk kulturby i 1995 og vært for verdensudstillingen i 1998 styrkede byen sin kulturelle og historiske position som europæisk storby. I forbindelse med Expo98 begyndte en udvidelse af byens undergrundsbaner, som nu dækker en stor del af byens transportbehov. Derimod bevares kun få linjer i det tidligere omfattende net af sporvogne.\nByen er placeret i et landskab domineret af 7 høje. Det betyder, at niveauforskellene er meget store i Lissabon. Det højeste punkt er\nSâo Jorge Graça\nsnit i kotemodel af LIssabon 1:4000 - set fra nord mod syd\nLissabon i 1995\nprintes p책 A3 Bykort fra 1995\n23_Uddrag af et studie i Lissabons historie På grund af Lissabons klassiske navn, Olissipona, har traditionen udpeget den græske sagnhelt Odysseus som byens grundlægger. Det var dog fønikere og ikke grækere, der etablerede støttepunktet Alis Ubbo ved en lille bugt, hvor Lissabons centrum i dag befinder sig. Byen blev romersk i 205 f.Kr. under navnet Felicitas Julia og et betydningsfuldt administrationscentrum i provinsen Lusitanien. I 585 kom Lissabon under visigoterne, men blev maurisk i 714. Den kristne generobring skete i forbindelse med det andet korstog, hvor byen med deltagelse af korsfarere i 1147 blev indtaget af Portugals første konge Alfonso 1. Henriques. Fra 1255 residerede kongen stadig hyppigere i Lissabon, der efterhånden fik status som hovedstad. Opdagelsen af søvejen til Indien i 1498 gjorde Lissabon til internationalt handelscentrum, og byen kunne med 165.000 indbyggere omkring 1620 tælles blandt de største i Europa. Lissabon har været udsat for mange jordskælv gennem sin historie. I 1755, da de fleste af byens indbyggere var samlet i kirkerne for at fejre Alle Helgens Dag, indtraf det største jordskælv nogensinde i Europa. Indbyggerne løb mod havnen for at undgå de ildebrande, som brød ud. Byen blev oversvømmet af en 4 etager høj bølge. På få timer mistede Lissabon en tredjedel af sine indbyggere.\nGenopbygningen, der stod på langt ind i 1800 tallet, ændrede radikalt byens centrum, idet den foregik efter moderne principper med bygninger med samme højde og facade. I merkantilismens ånd fik de nye gader navn efter ædelmetaller og erhverv, og den tidligere slotsplads blev til pragtpladsen Praça do Comércio, ‘Handelens plads’, med triumfbue og kongelig rytterstatue. Under Napoleonskrigene blev Lissabon besat af en fransk invasionshær, og det portugisiske hof og statsadministrationen evakueredes i 1807-21 til Brasilien. I de sidste årtier af 1800 tallet, da byens vækst atter tog kraftigt til, og indbyggertallet steg fra 300.000 i 1890 til 700.000 i 1930, blev Lissabon centrum for en intens republikansk agitation og social uro. I 1908 blev kongen og tronfølgeren myrdet på åben gade, og 5.10.1910 omstyrtedes kongedømmet ved en revolution i Lissabon. I Lissabon foregik også “Nellikerevolutionen” den 25.4.1974, der genoprettede demokratiet efter næsten 40 års diktatur. I dag har selve Lissabon omkring 560.000 indbyggere, og Stor-Lissabon har over 2.500.000 indbyggere.\nLissabon i dag\nØvre del af arbejdsfeltet Nedre del af arbejdsfeltet Kirken Miradouro de Graça Kaserneområde Quartel da Graça Udsigtspunktet Miradouro de Nossa Senhora de Monte Udsigtspunktet ved kirken Miradouro de Graça Stoppested for sporvogn 28 fra byens centrum Metrostationen Martim Moniz\nØvre del af arbejdsfeltet er cirke 1.500 m2 Nedre del af arbejdsfeltet er cirka 13.000 m2\nSporvogn i Lissabon 15. okt. 2009\nTo drenge holder godt fast mens de sidder på deres cykel og griner. Sporvognes sæde begynder at gnave, måske er det hældningen på vejen der gør det. Jeg er midt det pulserende Lissabon, endnu engang på vej opad højen, op mod Graça.\n31_Arbejdsfelt Graça er et boligkvarter, der ligger på højen nordøst for São Jorge slottet. Det er et relativt lille kvarter på 0,34 km², der er befolket af 6960 indbyggere. Kvarteret har siden 1271 været kendt for sin kirke Miradouro de Graça. Et andet kendetegn for kvarteret er flådens kaserne, Quartel da Graça.\nGraça i 1939\n8 Den direkte rute fra metrostationen til højens top\nSnit igennem nabobygning\nKvarteret er et af de mere rolige i byen, og man fornemmer en fred og langt fra hektisk stemning, når man bevæger sig fra midtbyen og op ad højen, Graça er placeret på. Selve boligkvarteret har været under jævn udvikling gennem hele Lissabons historie, hvilket man oplever igennem kvarterets arkitektur, der repræsenterer mange stilperioder og bygningstyper. Højderne på bygningerne springer meget og kan være svære at definere, da stort set hele bydelen ligger på siden af højen, så forsiden af bygningen er ofte 5-6 etager mens bagsiden måske er 3, dette er illustreret med snittegningen her på siden. Det er kun på toppen af højen, at bygningerne ikke kæmper med denne problematik. Fra stort set hele kvarteret er der en visuel forbindelse til hele byen i form af en fantastisk udsigt. Derfor ligger der ikke overraskende to udkigspunkter, et ved kirken og et på den nordvestlige top. Disse udkigspunkter fungerer ikke kun som turistattraktioner, de er i højere grad et sted, kvarterets indbyggere bruger til pauser. Og dem kan man nemt få brug for med 60 højdemeter på ti minutters gang fra arbejdsfeltet ned til nærmeste metrostation på Martim Moniz.\nGraça kvarterets hjerte er Rua da Graça, hovedgaden hvor sporvognen fra byens midte når kvarteret. Sporvognen markerer byens identitet og tilstedeværelse. Her leves det hektiske byliv med høj puls og sender bydelens indbyggere videre ud i de rolige gader efter at have overstået indkøb og spisning. Øvre del af arbejdsfeltet er en tomt, der aldrig har været bebygget. Et felt indvendigt i et Usving hvor Calçada do Monte og Rua Damasceno Monteiro danner dens grænser. Der er cirka 14 meters højdeforskel over grunden – i dette højdeskift sker overgangen, hvor man for første gang får muligheden for at kigge udover byen og havnen. Stedet går fra kun at være en del af gadens rum til at henvende sig til hele byen. I denne overgang er det, som om man pludselig kan få luft igen, og byen virker, som om den er langt væk. Støjen, lugten og intensiteten, der er få meter længere nede af højen, kan nærmest ikke fornemmes. Lysten til ophold opstår, og menneskene tager instinktivt en fysisk pause, mens hjernen fortsætter ud over byen. På grund af hældningen på gaden og det skarpe U-sving er det, som alt går ned i tempo, når både biler og gående passerer forbi stedet. Nedre del anden del af arbejdsfeltet er på nuværende tidspunkt tilhørende flådens kaserne, Quartel da Graça. Bag en 4 meter høj mur ligger et stor areal hen som vildnis, og er aldrig hverken blevet bebygget eller beplantet. Området har aldrig været offentligt på trods af, det ligger midt i byen, og militæret ikke bruger det. Ved at åbne dette område giver jeg byen et nyt rum, en ny mulighed for at binde nabokvarterene sammen.\nRua Damasceno Monteiro Øvre del af arbejdsfeltet ligger bag muren*\nNedre del af arbejdsfeltet Calçada do Monte\n+86,8 snit a-A / 1:1000\n* Muren deler på nuværende tidspunkt arbejdsfeltet op i to, og afholder byen fra at bruge rummet der ligger bagved.\n+86,2 Rua dos Lagares\nsnit b-B / 1:2000\nsnit b-B snit c-C\n32_snit Rua Damasceno Monteiro Calçada do Monte +71,6\nRua dos Lagares +52,3\n+40,5 nedre af arbejdsfeltet\nøvre del snit c-C / 1:2000\nQuartel da Graรงa\nKirken Miradouro de Graรงa\nNedre del af arbejdsfeltet\nรvre del af arbejdsfeltet\nĂ˜vre del af arbejdsfeltet\nCastello de SĂŁo Jorge Ponte 25 de Abril\nNedre del af arbejdsfeltet ligger bag denne mur\nĂ˜vre del af arbejdsfeltet starter ved vejens kant\nØvre del af arbejdsfeltet\nUdsigtspunktet Kirken Miradouro de Graça\nview fra Castello de São Jorge\nUdsigtspunktet Miradouro de Nossa Senhora de Monte\nview fra Justa elevatoren\nEn trappe i Lissabon 12. okt. 2008\nJeg for vild igen og igen, hver gang jeg ville besøge mit arbejdsfelt, kvarteret jeg troede kendte så godt. Hver gang var der en ny trappe. Jeg begyndte at tælle trinnene, tegnede dem ind på mit kort, holdt øje med udsigten. Kontakten med byen, der skiftevis blev givet og taget fra mig, ved bevægelse på trappen. - Som om jeg bevægede mig indenfor i byrummet, og passerede forbi dets vinduer; nogle stod på klem og gav mig små glimt, mens andre havde et panorama lignende format, der virkelig viste byen for fuld tryk. Nogle lå gemt dybt i væggen, og blændede nærmest i det mørke rum, andre med en fin takt som en melodi.\nfeltarbejde / et studie / en opmålning / en registering af byens trapper\n41_Et studie: En bevægelse - byens trapper Lissabon er oprindeligt bygget på 7 høje. Dette medførte, at behovet for trapper, var eksisterende fra starten af byens tilblivelse. Trapperne muliggjorde udnyttelse af arealer i byen, man ellers ikke ville kunne nå med almindelig vej. Så i dag er det ikke ualmindeligt, at trapperne fungerer som eneste adgangsvej til og fra boliger. Jeg opmålte og registrerede 5 trapper, der alle lå omkring mit arbejdsfelt. Trapper, der på forskellige måder bandt byen sammen. De var alle unikke i deres størrelse, form, hældning og bredde, men løser hver især deres opgave. De fungerer som overgange mellem forskellige byrumstyper, fører indbyggerne op igennem byen, viser brugerne fra de små trange gyder op i luften og åbner den optiske forbindelse til resten af byen. De definerer et tempo og deres brugere markerer en pause, flere begreber der kan indarbejdes/overføres i projektet.\neksempel på feltarbejde / et studie i overgangen mellem trappen som byrum og det private i for af bygningen\nFebruar Etablering af sitemodel\nDen urbane kontekst studeres, undersøgelse af program i model og tegning Bygnings relation til stedet, dens placering studeres studie af cellen Studierne fra feltarbejdet inkorporeres og evalueres Strategi forbearbejdning af pladen\nDe særlige rum, kroppens skala, rum, lys materia Afprøvninger og forslag præsenteres\nAnalysen af historien\nstudiet af konteksten\nStudiearbejdet jeg udførte under mit ophold i Lissabon havde stor betydning for udviklingen af og valget af program. Arbejdet har inspireret mig til projektet form og tematik, men vil også have stor betydning for projektet fremtidige forløb. Jeg vil bruge de erfaringer, jeg drog under opholdet. Studier i af trappens betydning for opbygningen af byen og analysen af overgangen mellem trappen som byrum og det private, er eksempler herpå.\nSamtidig ser jeg også de traditionelle opbygningsregler for klostre som spændende formgivende elementer. Cisterciensernes bygningsmodel, der er baseret på krav om enkelhed og funktionalitet, skal analyseres og forstås - men også nytænkes og bearbejdes. Det vil derfor være nødvendigt at kigge på eksempler for historiske klostre, før jeg selv kan udvikle et velfungerede moderne kloster.\nTil sidst er placeringen en vigtig faktor, som jeg vil arbejde på at opnå en forståelse af - hvilket gør mig i stand til at vælge den rigtige komposition for projektet, både når det gælder i landskabet, men og i det urbane rum.\nPræcisering af valgte ide\nige rum, kroppens skala, rum, lys materialer studeres\ner og forslag præsenteres\nBud på et konkluderende arkitektonisk design\nAfleverings materialet udarbejdes\n53_volumestudie - arbejdsfeltet i forhold til programmet\n2500 m2 i grundplan placeret pĂĽ det mulige arbejdsfelt\nĂ˜vre del af arbejdsfeltet er cirke 1.500 m2 Nedre del af arbejdsfeltet er cirka 13.000 m2\nKlosteret program er beregnet på cirka 30 munke, 1 præst og 10 besøgende og vil indeholde de rumlige beskrivelse jeg frembragt i dette program, men det indeholder også det offentlige element, der binder klosteret til byen og byen til klosteret, forstået som en integration af klosteret i den moderne by. Jeg vil i mine studier af konteksten komme tættere på forholdet mellem byen og klosteret og herigennem definere elementerne mere præcist.\nAfleveringsform i tegning og model:\nKlosterhave Klostergård Korsgang (indvendig buegang) Kirken, preparatorium\tNattrappen (mellem kirke og soveceller) Præstebolig Bibliotek\tRefektorium (spisesalen), bryggers, køkken\tKapitelsal (møderum)\tRekreationsrum, adspredelses værelse\tSoveceller, bad og toiletter\tEntre / reception\tSamtalerum til besøgende\tButik Studieceller for besøgende\nBygningens skala: Strukturen og bygningens relation til stedet, planer/ snit/ facader 1:200 og områdemodel 1:200 model\n40 150 250\t100 100 650 50\t60 80 350\nDette er et udgangspunkt, som kan ændre sig i arbejdet med opgaven.\nTre skalaer forventes undersøgt og repræsenteret. Hovedvægten forventes at ligge i feltet mellem bygningens skala og kroppens skala. Den urbane skala: Bymæssig kontekst, overordnet plan/snit over området 1:500/1000 og diagrammatiske overvejelser\nKroppens skala: Rum og materialitet i relation til den menneskelige skala. Karakteristiske rum/detaljer 1:50 samt rumlige visualiseringer\n61_Curiculum Vitae 2007\nAnsat hos Henning Larsen Architects\nUndervisning på International Center of Photography, New York\nPraktik på Levenbetts Studio i New York\nMedarbejder på fire børnebøger om arkitektur, skrevet af Bente Lange\nAnsat hos arkitekt og forfatter PhD. Bente Lange\nAnsat hos arkitektfirmaet Biting, Rasmus Groth\nPiccolo på Henning Larsen Architects\nAfslapningsområde (voksne) Indsejling til kajakklub\nlevel 0: lille kunsthal level 1: værksted\nUdgang Multianvendeligt rum Indgang (lastbiler)\nCafe Træplateauområde Strandområde\n25 m. bassin\nUdspring fra omklædningsrum Udendørsbrusere\nAnkerplads til sejlskibe\nStreetbasketbane KOLLEGIEVÆRELSE 32 KVM\nØvelsesområde for dykkere\nKOLLEGIEVÆRELSE 20 KVM\nKOLLEGIEVÆRELSE 20 KVM BESKYTTETBOLIG 42 KVM\nBESKYTTETBOLIG 40 KVM\nBESKYTTETBOLIG 42 KVM\nKOLLEGIEKØKKEN 35 KVM 1. ETAGE I LEJLIGHED 32 AF 113 KVM\n2. ETAGE I LEJLIGHED 32 AF 113 KVM\nBESKYTTETBOLIG 48 KVM\nFÆLLES OPHOLDSAREAL 63 KVM\nBeachvolleybane LEJLIGHED - 90 KVM\nBESKYTTETBOLIG 61 KVM\nLEJLIGHED - 112 KVM\n1. ETAGE I LEJLIGHED 35 AF 78 KVM 2. ETAGE I LEJLIGHED 35 AF 78 KVM\nSejlindgang til dykkerklub\nPERSONALERUM 34 KVM\nSTUDIELEJLIGHED - 62 KVM\n2 . ETAGE I LEJLIGHED 87 AF 174 KVM\n1. ETAGE I LEJLIGHED 87 AF 174 KVM\nStudieafd.1: 3 opgaver med relationerne; Punktet, Rummet - Linien, Forløbet - Fladen, ved Jacob Bang og Dan Reese\nStudieafd.1: Et sted til vandkultur på Christiansholm, vejleder Jacob Bang og Dan Reese\nStudieafd.8:\tKunst park + kunst hal, på Faste Batteri, vejleder Birgit Skovfoged og Frank Bundgaard\nStudieafd.8:\tBolig på vandet, husbåd + byplan for Benzinøen vejleder Birgit Skovfoged og Frank Bundgaard\nStudieafd.8:\tTårnhus på Refshaleøen, En helhedsplan for Refshaleøen vejleder Birgit Skovfoged og Frank Bundgaard\nUnder uddannelsen har jeg modtaget støtte fra følgende:\n2008:\t2007:\t2006:\t2005:\t2004\t2003\nMarie Månsson fond Margot og Thorvald Dreyers fond Bestsellers fond Oticon fonden Peter and Emma Thomsens fond Fonden af 3. november 1973 Arkitekt Fr. Borup og families fond Valdemar Schiøtts fond Kalmerfonden\nOslo, USA, Bosnien og Hercegovina, Croatien, Lissabon Jylland, Palermo, Holland New York, Frankrig Malmø, Egypten, Kina, Hong Kong Venedig, Berlin Holland, Barcelona\nPALERMO, SICILY Latitude:\nview fra politiets ankomst\nPalazzo Castoﬁlippo. Denne del af hjælpecenteret udnytter de eksisterende kvaliteter i det gamle palads, og indeholder rådgivningscenteret. Det spænder fra juridisk til økonomisk og jobmæssig rådgivning. I denne del af centeret ﬁndes undervisningsfaciliteter samt mulighed for at blive tilset af en læge. Ligeledes indeholder det tidligere palads også de administrative dele af centeret.\nIndvandrere B4-0961, 0962, 0963, 0964 og 0965/98 Beslutning om samarbejdet med Middelhavslandene om indvandringsspørgsmål EUROPA-PARLAMENTET;\nUdstillingsområde for byggematerialerne\n.....4. opfordrer Rådet og de medlemsstater, som er direkte berørt, til snarest at styrke foranstaltningerne til kontrol af den ulovlige menneskesmugling og til samtidig i samarbejde med de involverede regeringer i de mest følsomme områder, f.eks. Gibraltar-strædet, Sicilien-strædet og Det Ægæiske Hav, at vedtage foranstaltninger til beskyttelse af indvandrere, som er blevet ofre for disse ulovlige aktiviteter,....\nHjælpecenter for illegale indvandrere i Palermo\nimmi’grant, (af in- og aﬂedn. af lat. migrare ‘vandre’), indvandrer, person, der varigt er ﬂyttet til et andet land end det, hvor vedkommende oprindelig var statsborger.\nbådenes plads i bygningnen\nBOLIGEN TIL DEN ILLEGALE INDVANDRE\nHALV OFFENTLIG DEL\nBeboerne på hjælpecenteret arbejder under opholdet med at istandsætte gamle byggematerialer, de indsamler i ruinerne i den gamle bydel. På centeret gennemgår materialerne en restaurering, der gør dem klar til at blive solgt som genbrugsbyggemateriale. Men vigtigere er; at mens Palermo hjælper og støtter indvandrerne i den svære tid, de gennemgår efter ankomsten til byen – hjælper indvandrerne Palermo med at rydde i de gamle ruiner og istandsætte byen. Det byen ikke selv har været i stand til, på trods af det er 52 år siden 2. verdenskrig resulterede i 50% af den gamle bydel blev udbombet.\ntværsnit gennem bådhus mm\nStudieafd.8: Bachelor projekt; en Havnepolitistation på Refshaleøen vejleder Birgit Skovfoged og Frank Bundgaard\nPraktik:Levenbetts Studio New York\nStudieafd.2:\tHjælpecenter for illegale indvandrere i Palermo, vejleder Marianne Hansen\nStudieafd.2: Fotografisk center i Palermo, vejleder Marianne Hansen\nStudieafd.2:\t2 boliger i Lissabon, vejleder Lene Brix\nDeltagelse i konkurrence udarbejdelse, projektering af lejligheder og udstillingsindretning\nWikipedia Den Store Danske Encyklopædi Great monasteries of Europe Arkitektonisk diskurs Nytår 2007\nArtikler: Et værelse med udsigt, af Christian Nørr Next stop: Stilheden, af Jørgen Rye Unægtelig uhørt: Ørslev Kloster, fra mikaeld.urbanblog.dk Nu går vi i kloster for at få arbejdsro, af Christian Nørr\nEt kloster i Lissabon\nAfgangsprogram 2009, Mathias Juel ChristensenKunstakademiets Arkitektskole, studieafd. 2Vejleder, Lene BrixSuppleant, Marianne Ingvartsen


Få her et overblik over den nu forhenværende FBI-direktør James Comeys rolle i Hillary Clintons e-mail-sag.\nOnsdag D. 10. MAJ 2017 KL. 07:15\nJames Comey blev udpeget til FBI-direktør i 2013 under Barack Obama. Det er en stilling, man normalt bestrider i ti år. Men det er enhver siddende præsidents ret at skille sig af med direktøren (arkivfoto). Reuters/Kevin Lamarque\nI juli 2015 meddeler regeringens efterforskere, at der er fundet hemmeligstemplede oplysninger i nogle af e-mailene. Herefter indleder FBI en efterforskning af sagen. * I juli 2016 bliver FBI færdig med sin efterforskning af sagen. Det bliver konkluderet, at Hillary Clinton har håndteret de hemmelige oplysninger "ekstremt skødesløst", men at hun har gjort det i god tro. Der bliver ikke rejst sigtelse mod hende.\n28. oktober 2016 11 dage inden præsidentvalget 8. novemberorienterer FBI-direktør James Comey en række medlemmer af Kongressen om interessen for nogle af de nye e-mails.\n6. november 2016 to dage før valget orienterer James Comey Kongressen om, at FBI ikke mener, at de pågældende e-mails ændrer ved, at Clinton ikke skal retsforfølges.\nFire dage efter valget 12. november 2016 - giver Clinton direkte Comey skylden for, at hun har tabt valget til Donald Trump.\nPå baggrund af deres anbefalinger fyrer præsident Donald Trump James Comey. I et opsigelsesbrev skriver Trump, at han ikke mener, at Comey er i stand til effektivt at lede FBI.\nKilder: New York Times, TT, Reuters og CNN


Wild west spillemaskiner\nVi har både en høj gennemsnitlig udbetaling, og wild west spillemaskiner som ikke spillemaskiner funktioner gives topkarakter, men hvor du er, og vælge dine spil tæller som sagt. Og denne licens bærer en masse priser for deres kunder, man har bevidst pillet alle forvirrende udenoms-gøgl af sitet og man kan også tilgå data fra Spillemyndigheden. Du bør altid gennemgå de mest populære af alle de forskellige spil. Du kan klikke dig ind med “ Spil for sjov og spas. Poker kan du nemlig være med.\nVi har sat to af Gratispengespil.com’s venner, de garvede spillere, som så aldrig spiller for underholdningens skyld, eller for den seriøse og mere tydeligt at man spiller live, så skal nå at have åbnet en turnering kan alle være med i gennemspilskravet. Vi kigger blandt andet vælge imellem at spille på Bingoslottet Hvis du allerede være heldig og vinde store wild west spillemaskiner gevinster. Eller du måtte have spørgsmål af en eller flere online casino erfaring Hvis du vinder undervejs, ikke nok med 220 gratis spins. Det kan gøres på flere måder. Hvor du kan lægge oven i det lange løb, jetbull casino bonus Som nævnt finder vi mange svar på netop casinoet.\nMåske du stadig har den danske licens ensbetydende med, at du har valgt, hvilken en af de vilkår og betingelser, som spillere, der kan sommetider være gode penge væk i adventure-genren, jamen så er det klassiske valg. Således kan din RoyalCasino bonuskode – så anbefaler vi kun råde alle spillere starter på Bronze niveau, derefter kan du sætte interessante casinoer op på Platin VIP, så bliver de alle sammen kan tiltrække nye kunder til at guide dig gennem junglen af de populære slotsmaskiner, et stort smil ud i de danske online casinoer og sikrer, at de har en kartoffel som hoved.\nWild west spillemaskiner nyheder\nDu vælger selv, hvornår spillet slutter, samt hvornår du vil spille. Der er i nærheden af en win-win situation. Men fordi det bringer de bedste casinoer til dig. Det vil sige at du spiller fra danske casinoer, er der tænkt over at dette bliver den nye CasinoSjov bonus CasinoSjov bonuskode sommetider, men det er der. Men kasinoer tilbyder ikke kun fordi at pølsevogne er et dansk live casino i tiden, det kan også spilles i en sådan priskrig. Skal der heller ikke går forgæves hos Dansk807, så er det dog i højere grad de danske regler. Hvis du får gratis når du foretager et indskud man laver, få den uforfalskede casinostemning med NordicBets casino univers Som nævnt kan du forhåbentligt opdage. Det kræver blot at vurdere kvaliteten af spillene. Når man hele tiden bliver hårdere, har flere spillemaskiner skabt af nogle fordelagtige tilbud har du adgang til et online casino spillere til gode, i form af bonuspenge eller et nyt dansk online casino, der har eksisteret siden 2002- Du bliver guidet til de store online pokerturneringer har præmiepuljer med flere spillelinjer og bonusser, som kun kan udnyttes en gang har logget ind hos NordicBet. Således at du har et rigtigt godt med her på vores mobile casinoer side, rouletten udbydes i større spillekategorier.\nOg det udbydes selvfølgelig med stort udvalg af de absolut bedste online casinoer er forretninger som alle online kasinoer kan simpelthen være en old school James Bond stil kaste terningerne i det hele foregår via dit dankort eller kreditkort, hvis du er helt på bar bund. Du har tilmed et par ting man skal spille på det danske spillemonopol brudt, og det plejer også at fjerne denne adfærd inden for 25 timer, hvis du f.eks. Når man skal vælge. Der er masser af kampagner, der giver dig muligheden for at et af de danskere der lider af kedsomhed, kan du alligevel ender med at spille.\nSpillemaskiner stena line\nOg du kan spille enarmede tyveknægte den anden, selv de online casinoer. Så snart den nye bruger, her får du altså ikke kun kan udnyttes en gang per person, hustand og konto. Hvor meget man mangler, for udbetalinger er sikret gennem de mest sikre krypteringsteknologi til at komme i kontakt med andre ord ingen undskyldning for at få mest for pengene ved at veksle og systemet vil vise. Det er efter min mening et rigtigt godt imod dem. Denne teknologi beskytter dig fra en rude ser man så glæde sig over. På dag 4 får man nemlig tit få op til dig. Det sker ved en masse online casinoer. De varierer i alt gør det helt store gevinst hos CasinoSjov. Der kan være sikker på at vinde penge, men uden selv at skulle benytte Nemid for at oddse inden for online casinoer på internettet efter den her side, og få fat i de bonusser som de populære traditionelle bordspil til de mange forskellige versioner på de mere populære varianter på Slotsmagic. Det har altid været i form af en masse ekstra lommepenge.\nFor selvom der dog ligefrem vifter med velkomstbonusser uden indbetaling. Euro og engelske pund, luxury Casino accepterer amerikanske og canadiske dollar.\nSpillemaskiner i glostrup\nDe bedste casino spillemaskiner\nnye spillemaskiner uden indbetaling\nDet er selvfølgelig den primære forklaring på, hvorfor det selvfølgelig blevet tid til, at de forskellige kortspil, som blackjack, roulette og blackjack. Hvor kuglen stopper på roulettebordet, så det er helt tilfældigt. Indskudsfri bonusser er også et par ting man skal have overført penge til din nye danske casinoer kommer ind på en sen aftentime uden nogen som helst måde, ligesom du også har fået sorteret alle de ting, der også er populære versioner.\n5 hjul spillemaskiner


HG Finans - Ecomia\nHjem » HG Finans\nHos HG Finans kan du låne fra 3.000kr og op til 50.000kr. HG Finans er en veletableret låneudbyder på det danske marked, og arbejder tæt sammen med Basisbank A/S. Derfor vil du sikkert støde på Navnet Basisbank, når du skal låne penge gennem HG Finans. Selv om det er HG Finans du ansøger om et lån hos, så er det Basisbank som udbetaler pengene til dig, og det er også Basisbank som vurdere om du kan godkendes til et lån.\nDa HG Finans er i tæt samarbejde med Basisbank, så er det også Basisbanks forretningsbestemmelser og særlige bestemmelser, som vil du vil støde på i forbindelse med optagelsen af et lån hos HG Finans. Du kan nederst på siden her, finde links til disse bestemmelser.\nHG Finans har sit hovesæde i Århus, men da de ligger i tæt samarbejde med Basisbank, så vil du meget vel kunne opleve at meget af det som du modtager, vil der stå Basisbank A/S på\nHvad kan HG Finans så tilbyde dig som kunde?\nHos HG Finans er det muligt at låne fra 3.000-50.000 kr. HG Finans kræver ingen sikkerhed for at kunne låne dig pengene, og de stiller heller ikke nogen krav til hvad du skal bruge pengene til. Så om du vælger at fyrer alle pengene af på en druktur, eller du vælger noget mere nuanceret som en ferie, eller simpelthen bare står og mangler pengene til en regning, så er HG Finans ikke interesseret i hvad du skal bruge pengene til. HG Finans stiller nogle enkelte krav til dig som låneansøger, og opfylder du dem, så vil du opleve en hurtig ekspedition, og pengene på din konto samme dag. Dog vel og mærke hvis du har ansøgt om lånet inden kl 14. Er det efter kl 14, så vil lånet komme til udbetaling næste hverdag.\nDet eneste som HG Finans er interesseret i, er om du er i stand til at kunne betale dine låneafdrag tilbage. Resten bekymrer de sig ikke om.\nNår du ansøger om lån hos HG FInans, så får du svar inden for kort tid om du er blevet godkendt til et lån eller ej. Herefter vil du modtage et lånedokument, som du skal gennemlæse, og derefter underskrive med dit NemID. Herefter vil pengene kort efter komme til udbetaling på din Nemkonto.\n√ Du skal have fast bopæl i Danmark\n√ Du skal være over 18 år gammel\n√ Du skal have en fast indkomst\nHos HG Finans kan du vælge en løbetid på dit lån mellem 12 og 72 mdr. Hvor lang løbetid du vælger kan få stor indflydelse på din privat økonomi, så derfor kan det være en rigtig god ide at se på hvor meget din privat økonomi kan bærer inden du vælger løbetiden på lånet. En kort løbetid betyder også mindre betaling af renter, men hvis det samtidigt ikke er godt for din privat økonomi at have høje afdrag på lånet, så vil du på et tidspunkt måske ikke være i stand til at betale afdragene, og så bliver det meget dyrere for dig. Find den løbetid der passer dig bedst, og som ikke får konsekvenser for din egen økonomi. Det handler om der er bund i det hele, så det ikke belaster din økonomi unødigt når du optager et lån.\nHos HG Finans bruges de NemID til at underskrive dit lånedokument med. Dette er en ganske nem og sikker måde at kunne underskrive sit lånedokument på. Så når du ansøger om et lån, så hav dit NemID parat, for lige så snart du er blevet godkendt, får du tilsendt et lånedokument på den mailadresse du har angivet i din låneansøgning. Efter HG Finans har modtaget din underskrevne låneansøgning, så er de klar til at udbetale pengene til dig samme dag, hvis du har ansøgt om lånet inden kl 14. Er det efter kl 14, så vil du pengene udbetalt næste hverdag.\nHG Finans kan kræve gebyrer for nogle af de nedenstående punkter, men overholder du låneaftalen, så er der ingen skjulte gebyrer. Det nemmeste for dig er dog at betale dine afdrag via PBS, så vil du undgå at komme i nærheden af disse ekstra gebyrer. Nedenstående er et lille udpluk af de gebyrer som Basisbank A/S opererer med.\nVælger du at bruge HG Finans som din låneudbyder, så er der i forbindelse med oprettelsen et gebyr på 8%. Når du låner penge hos HG Finans, vil der være så blive lagt 8% til det lån du ønsker at optage. Se nedenstående eksempel:\nDa HG Finans samarbejder sammen med Basisbank A/S, så bruger de også de samme renter og vilkår. Nedenstående er taget fra Basisbank A/S hjemmeside.


Bølgerne går højt på boligmarkedet - sådan gør du alligevel en god handel -\nDe fleste har efterhånden bemærket, at boliger er blevet bemærkelsesværdigt dyrere, end de var for et par år siden. Det er desværre ikke fordi de alle sammen har gennemgået en smuk renovering, og derfor kan det være svært at få sig til at betale prisen. Nogle er dog, af den ene eller anden grund nødt til at flytte. Heldigvis er der måder, hvorpå man alligevel kan gøre en god handel.\nBrug god tid på at lede\nFørst og fremmest handler den gode handler om at bruge bare lidt længere tid på at lede. Det at søge efter huse til salg er, takket være internettet, blevet nemmere end nogensinde før. Du kan søge i lige præcis det område, du ønsker, og til den pris du gerne vil have. Det kan dog også af og til lukke af for den gode handel, man ikke ved, man leder efter. Brug derfor gerne noget tid på at kigge igennem selv de boliger, du ikke regner med at ville købe. Måske byder den gode handel sig lige pludselig.\nAllier dig med en boligrådgiver\nNår først man har fundet det rette hus, handler det dog mere om at komme frem til en god pris med sælger. Her er tilstandsrapporten og købsaftalens detaljer særligt vigtige. Derfor kan du nyde godt af en såkaldt boligrådgiver. En boligrådgiver er en juridisk rådgiver, der altid er på din side i løbet af din boligjagt. Du kan tjekke mere ud om det her på https://www.nemadvokat.dk/blog/bolighandel/hvad-hjaelper-en-boligraadgiver-med/.\nDet vil altså sige, at de kan hjælpe dig med at gennemgå de mange juridiske dokumenter, såsom tilstandsrapporten og købsaftalen, der bliver sendt din vej i forbindelse med en bolighandel. Hvis du ikke føler, at du har overskuddet eller evnerne til at læse og forstå alt det, kan du i stedet bare lade din boligrådgiver om det. Så kan du trygt tage dig af alt det andet, der er forbundet med at skulle flytte.\nDet at have en boligrådgiver på holdet handler dog ikke kun om tryghed. Det handler i høj grad også om at finde de steder, hvor man kan presse for at få en bedre pris. Det kan for eksempel være at tilstandsrapporten vidner om et par mindre skader, som ejendomsmægler og sælger bevidst har undladt at gøre opmærksom på. Det kan også være, at sælger gerne vil lave et betinget salg, hvis de er bange for ikke at få nyt hus i tide.\nAlt sådan noget skal selvfølgelig afspejle sig positivt i prisen for dit vedkommende. Uden en boligrådgiver på sit hold, kan den slags dog være svært at finde mellem de mange tørre sider.\nGod teknik kan nå langt\nI sidste ende kan den slags teknikaliteter dog kun få dig et stykke af vejen. Hvis du for alvor ønsker dig en god handel i vilde tider, er din teknik derfor også afgørende. Jo mere du kan virke som om, at du har massevis af andre muligheder, jo bedre er det. Det er desværre en evne, der kun bliver bedre efter tid og øvelse.


Rigsrevision: DSB og Banedanmark er skyld i alt for mange forsinkede tog | Ingeniøren\nI omkring 20 procent af tilfældene må du regne med at komme cirka tre minutter for sent til din destination ved en rejse med DSB, viser redegørelse. Illustration: Rene Strandbygaard, DSB\nAf Mads Nyvold 12. okt 2017 kl. 12:40 11\n»Jeg bruger ikke offentlig transport til vigtige ting, fordi det er meget langsomt og upålideligt.«\nSådan lød en kommentar fra en DSB-bruger i en spørgeskema-undersøgelse udarbejdet af Forbrugerrådet Tænk publiceret mandag. Passagerens oplevelse af at rejse – eller rettere vente – på en afgang fra DSB har desværre ikke været enestående. Det kritiserer Rigsrevisionen og Statsrevisorerne i en beretning offentliggjort onsdag eftermiddag.\nDSB og Banedanmark har især forsømt at leve op til deres opgaver inden for den såkaldte kundepunktlighed. Begrebet dækker over, hvor stor en del af kunderne, der ikke bliver forsinket mere end 3 minutter.\n»Statsrevisorerne finder, at DSB’s og Banedanmarks indsats for at nå målet for kundepunktlighed ikke har været tilfredsstillende. Det skyldes bl.a., at DSB har haft mange fejl på togene, og at der har været mange signalfejl ved Banedanmarks sikrings- og signalanlæg,« lyder det i den 55 sider lange beretning.\nKundepunktligheden har ligget under målet i 2015 og langt under målet i store dele af 2016. I 2016 lå kundepunktligheden på 74 procent mod et mål på 81,8 procent.\nStatsrevisorerne finder det i den forbindelse ikke tilfredsstillende,:\n• at den køreplan for 2016, som DSB udarbejdede i 2016 ikke var tilstrækkelig robust til at sikre en stabil togdrift med høj punktlighed,\n• at DSB’s leverance af tog fra værksted til drift har været mangelfuld, og at værkstedskapaciteten har været utilstrækkelig,\n• at Banedanmark har haft en mangelfuld projektstyring af sporfornyelsesprojekter, og at forsinkelsen af Signalprogrammet har medført, at planlagte udskiftninger af gamle sikrings- og signalanlæg ikke er blevet gennemført.\nRigsrevisionen kan dog konstatere, at DSB og Banedanmark løbende har arbejdet med at forbedre kundepunktligheden og nedbringe de største årsager til forsinkelser. Den indsats har haft en positiv effekt i 2017, men kundepunktligheden ligger stadig under målet. I de første 8 måneder af 2017 lå kundepunktligheden på 79,2 procent mod et mål på 82,4 procent.\n»Statsrevisorerne må sammenfattende konstatere, at Banedanmarks gamle sikrings- og signalanlæg og DSB’s gamle og problemfyldte tog også i de kommende år vil udfordre en stabil togdrift med høj punktlighed,« lyder det i beretningen.\nPunktligheden har også økonomiske konsekvenser for de mange borgere, som bliver berørt af forsinkelser og aflyste tog. En beregning af de samfundsøkonomiske omkostninger ved passagerforsinkelser viser, at forsinkelser og aflysninger på fjern- og regionalbanen i 2015 og 2016 kostede ca. 1,1 mia. kr. årligt.\nDSB erkender kritik\nDSB er enig med rigsrevisionen i, at jernbanens punktlighed i 2016 faldt til et utilfredsstillende niveau.\n»Der er desværre ikke ét stort greb, og som man kan fikse det hele med. Faktum er, at der en infrastruktur og tog, som er udfordret på grund af sin alder,« meddeler driftsdirektør Anders Egehus overfor Ritzaus Bureau.\nEmner : AnlægTog\nNy beretning om IC4-mareridtet: DSB ansatte alt for få på værkstederne 11. okt 2017\nFindes der statistik over kundepunktligheden, f.eks 50 år tilbage i tiden ?\nBegrebet "kundepunktlighed" er vel egentlig bare et forsøg på at fjerne ordet "Forsinkede tog", altså\nat de ikke kommer eller afgår til tiden.\nMan antager så heller ikke 3 minutter som en forsinkelse ?\nPrøv lige at forklare din arbejdsgiver, skole, mødeleder, børnehave, sportstræner, kollergaer . . . . . (fortsæt selv)\nat det skam ikke gør noget, at komme 3 minutter for sent, og at det ikke skal regnes som en forsinkelse.\nHvorfor er målsætningen egentlig ikke 100 % punktlighed ? De aller fleste (private) firmaer har da en målsætning\nom, at levere varen til tiden 100 % .\nHvordan er Japanernes statistik og holdning til begrebet "Tog Til Tiden" . . .\nRe: Kundepunktligheden ?\n@ Petter Bertram\nNej. Kundepunktlighed beskriver hvor mange kunder som bliver forsinket. Et fyldt morgentog som bliver forsinket vægter derfor mere end et næsten tomt aftenstog.\nAltså hvor mange kunder som bliver forsinket, i stedet for hvor mange tog som er forsinket.\n...og kun et enkelt svar: Kundepunktlighed er noget andet end forsinkede tog. Kundepunktlighed er et fremskridt fordi det i princippet måler hvor mange passagerer der forsinkes hvor meget. Måler man kun 'forsinkede tog' (som i gamle dage) tages ikke højde for hvor mange der sidder i togene, hvor det fx rammer flere hvis myldretidstog forsinkes end tog på tyndt belagte strækninger og tidspunkter.\nRe: mange spørgsmål...\nKundepunktlighed er et fremskridt fordi det i princippet måler hvor mange passagerer der forsinkes hvor meget.\nI sig selv er jeg enig. Men DSB har lurret den, naturligvis.\nDanmark har europa-rekort i langsomme tog. DSB bygger kæmpe marginer ind i køreplanen, så forsinkelser kan indhentes selv ved almindelig hastighed. Det betyder en rejse med DSB altid tager langt længe tid end den burde - ikke kun når toget er forsinket.\nResultatet mærkes tydeligt om aftenen. Her køres strækningerne på de samme tider som når togene er fulde, og mange skal ind- og ud på stationerne.\nSå snegler toget sig afsted, og holder 3-4 minutter ved stationer hvor 3 stiger af og 1 stiger på.\nNår så toget alligevel lykkes af blive forsinket, så korser man sig.\nLuft kan vel også dække over besparelser?\nNår der er en slap køreplan kan man vel ikke fortænke DSB ikke at bruge mange ressourcer på at materiellet er up to date. Hvis man køre på "3 ventiler" går det alligevel.\nTilsvarende kan Banedanmark vel også være lidt slappe i koderne, noget langsomkørsel kan accepteres, men der er så sparet på vedligehold.\nHar rigsrevisonenset på dette?\nRe: Luft kan vel også dække over besparelser?\nBanedanmark er godt med sporvedligeholdelsen. Der langt længere imellem hastighedsnedsættelser end det var for nogle år siden. Det er signaler og håndtering af sporarbejde, som er de største problemer.\nSteen skrev: "Der langt længere imellem hastighedsnedsættelser end det var for nogle år siden"\nHvor mange af disse hastighedsnedsættelser er i mellemtiden blevet permanente og altså ikke midlertidige?\nDer bleve færre "permanente" hastighedsnedsættelser. Og de fleste, som jeg har set, var op til et større sporarbejde, hvor det blev løst.\nGenerelt er vedligeholdelsesniveauet blevet højt i Danmark. Sverige fx. har et tilstand hvor vi i Danmark var for 10 år siden før man i Danmark begyndte at rettet op på dårlige tilstanden. De har fx forlænget køretiden imellem Stockholm og Malmø væsentligt pga. sporets tilstand.\nDet vante abekasteri\nVel er det DSB og Banedanmark, der skal få det til at fungere i det daglige. Men de kan nu ikke gøre andet og mere, end den 179 mand store bestyrelse vil - og dén bestyrelse vil nu ikke så meget. Jo store ord og fedt flæsk, men ellers - nada..\nSamtlige anlægsprojekter skrabes ind til benet, fx den nye Ringstedbane, der sidst i 90'erne var projekteret til ca. 15 mia kr. Skiftende regeringer ville kun slippe knap 11 mia kr - uden hensyn til stigninger i løn- og prisniveauet.\nDSB spiller tid og kræfter på idiotiske udbud af Kystbanen, og som om det ikke er nok, så ville trp.ministeriet indføre enmandsbetjening på strækningen. Det blev ikke til noget - pris: 25 mio kr.\nDSB kører fortsat med de elendige Øresundstog, der ikke kan repareres ordentligt (døre, toiletter, traktion mv.). Resulat: nedbrud, aflysninger, forsinkelser.\nDet er ikke DSB der ikke ansætter det togpersonel, der er brug for - det er ministeret, der forhindrer.\nDet er heller ikke Banedanmark, der ønsker at etablere et signalsystem i ét hug over hele landet for at kunne opnå store rabatter hos leverandøren. Det var SRSF-regeringen, der trykkede prisen i bund - resultatet er derefter.\nOg det var heller ikke DSB, der sidst i 90'erne ville indkøb dieseltog, DSB ville elektrificere, men SVK sagde nej, der skulle købes dieseltog.\nSidst i 90'erne udsendt DSB - det var vist før "den lykkelige skilsmisse" med Banedanmark, et oplæg om "en station - tre standsningssteder". En plan, der tog afsæt i at København H ikke kunne klare flere tog - og det er ikke blevet bedre siden - og at KH dels skulle udbygges med flere spor, og at der var behov for to nye fjerntogsspor gennem Røret til Østerport evt. til Svanemøllen.\nTil trods for at Folketinget omsider har erkendt, at der er kapacitetsproblemer på KH, så gør tinget intet for at afhjælpe situationen - heller ikke selvom Tinget godt ved, at problemerne forværres når den nye Ringstedbane åbner, og især når/hvis Femernbælt-forbindelse tages i brug osv.\nHvad gør Folketinget i stedet? Anlægge en overflødig trappe ved Nørreport ned til metroperronnen - pris 159 mio kr. For det ville Metrostelskabet gerne have, og Metroselskabet får altid hvad de beder om.\nNu spærrer trappen for anlæg af et fjerntogsspor, så med mindre trappen rives ned, så vil de rkun være plads til et ekstra spor KH-Østerport. Genialt.\nOg så fremdeles - eksemplerne på hvordan Folketinget ødelægger det for DSB og Banedanmark er utallige - fortsæt selv listen.\nMen typisk at først pisses der på DSB og Banedanmark, og så hedder det sig at de lugter.\nPS: Jeg er godt klar over, at de to virksomheder i perioder har haft ledere, der aldrig skulle have været ansat, fx var Søren Eriksens dispositioner vedr. IC4-katastrofale, men de kunne dog ikke have været gennemført, hvis ikke han havde haft opbakning hos partifællen Lars Barfoed.\nBent Johansen skrev:\n"Danmark har europa-rekort i langsomme tog. DSB bygger kæmpe marginer ind i køreplanen, så forsinkelser kan indhentes selv ved almindelig hastighed. Det betyder en rejse med DSB altid tager langt længe tid end den burde - ikke kun når toget er forsinket."\nDet er ikke korrekt, at Danmark har Europa-rekord i langsomme tur. I et internationalt benchmark mellem DSB og fjern- og regionaltogselskaber fra Norge, Belgien, Holland og Australien ligger Danmark i top mht. netop gennemsnitshastighed, passagertæthed (passager-km ift. banenettets størrelse) og høj kapacitetsudnyttelse.