Review-Hardware: PlayStation Virtual Reality – Playstadium\nAnmeldelser Featured Nyheder PlayStation PS4 Slider VR\n25. september 2017 26. september 2017 Thomas Frederiksen 0 Comment hardware, playstation virtual reality, psvr, sony, virtual reality, vr\nPlayStation VR runder et år lige om et par uger. Vi genbesøger derfor hardwaren med et kig på vores anmeldelse af headsettet.\nJeg skynder mig at sige, at jeg er blandt målgruppen, som Sony sigter efter. Jeg spiller ikke på PC, men har siden Philips ColecoVision og Atari-tiden været en konsol-gamer. Plugin and play – ingen opdateringer, løbende udskiftninger af motorrummet på en PC. Når der skiftes, så er det en hel konsol af gangen.\nJeg vil derfor meget nødtørftigt sammenligne med HTC Vive. Mest af alt fordi jeg mangler konkret viden. Det er kun vennekredsens erfaringer, jeg kan trække på. Men også fordi det i min bog er to ret forskellige produkter, målrettet forskellige målgrupper, lanceret til to ret forskellige prisniveauer. Dit PS VR kan du med Move og kamera lande for omkring 3.700 kr. når I finder et godt tilbud på Elgiganten, CDON osv. Til sammenligning legger HTC Vive er pt. omkring 6.500 kr. (udover en optimeret PC).\nPlayStation VR og Sony brobyggere for VR-bølgen?\nMere vigtigt så ser jeg Sony som en producent, der tager et vigtigt ansvar på sig over for VR-muligheden. De lancerer og markedsfører en ny teknologi til en i forvejen ret populær konsol. De bruger krudt på at tjene penge naturligvis, men også at skabe et meget brugervenligt produkt, der lander lige i skødet på hr. og fru forbruger, uden det kræver den vilde teknologiske viden eller indsigt. Sat på spidsen, så gør de lidt for VR, hvad PS2 gjorde for DVD-formatet.\nHvordan er hardwaren så?\nJeg er ret vild med designet alene. Det, som var superfedt, var så at tage det på første gang og opleve, hvor let det var at tilpasse hvor god vægtfordeling og komfort, der var, og hvor lidt jeg egentlig bemærker at sidde med det på, når jeg bliver opslugt af at undslippe et blodigt sav-skær i Until Dawn: Rush of Blood. Headsettet er en smule plasticagtigt i materialet, men det er gjort på en måde, som stadig emmer af høj kvalitet. Jeg ville nok ikke lade nevøen på 8 år rende ind i VR-verdenen, eller lade ham bære rundt på det. Men det ville jeg nu heller ikke med så mange andre dyre ting, så det giver sig selv.\nDet tog ingen tid at klare opsætningen sammen med det påkrævede PlayStation kamera og to Move-controllere (som egentlig ikke er påkrævet i alle spil – men du bør have dem). Jeg oplevede i de første spil en rigtig fed sammenhæng mellem mine bevægelser, både siddende i sofa og lænestol, eller hvis jeg rejste mig op. Move-controllerne mistede indimellem en ordentlig kontakt til kameraet, men hvis du under opsætningen begrænser bredden af spilrummet en smule, når der skal angives, hvor langt armene skal kunne registreres til begge sider, så fungerer det ganske fint.\nDer er en smule ”slør” på skærmen – ikke at det hakker, men som en slags “film” over skærmen. Det har jeg ladet mig fortælle fra flere, at HTC Vive også har. Det er mest af alt noget, jeg lagde mærke til indledningsvist, men som hurtigt er gledet i baggrunden til fordel for spiloplevelserne. Headsettet er desuden testet med briller på. Også her er den meget brugervenlige tilpasning af headsettet rigtig god. Du kan desuden læse mere om indstillinger i vores nyhed om dette. 3D lyden understøtter spiloplevelsen, uanset om jeg smider et par store hørebøffer på, eller bruger de ganske udemærkede in-ear som medfølger i kassen.\nDer har allerede været ”kritik” eller flere anmeldelser af, at Drive Club og RIGS er værst og har givet mange urolig mave og problemer med det indre vaterpas. Lige med undtagelse af en dobbelt piruette, jeg fik lavet i RIGS på testbanen, som gjorde mine øjne en smule rundt på gulvet, så må jeg indrømme, at jeg ikke har oplevet hverken at blive dårlig, eller endda blot en smule utilpas. Nu vel, verden er lidt lys og kræver lidt tilvænning, når jeg har siddet med headsettet på et par timer. Men det er forventeligt, vil jeg sige.\nEr alle spillene helt fænomenale eller dårlige?\nNu anmelder jeg jo hardwaren her, så du må læse anmeldelserne af spillene og de ikke-gaming oplevelser, der venter i VR-headsettet. Men nej, alt er ikke fænomenalt, men slet heller ikke dårlige. Der er oplevelser, der mildest talt har skræmt sokkerne af mig og har givet aha-oplevelser af, hvad VR kan præstere nu, og idé om hvad det kan i fremtiden. Der er da også enkelte spiloplevelser, som man kunne være foruden. Men sådan er det med launch af hardware: Der er altid noget at pege fingre af. Jeg vil dog skynde mig at pointere, at selvom Drive Club ikke afvikles lige så flot som deres trailere og presseomtale forud for udgivelse, så morer jeg mig kosteligt i de fede biler og udfordrende baner. Men nok om spil (altså lige bortset fra at som indkøbsliste skal der stå Here They Lie, Until Dawn: Rush of Blood, VR Worlds, RIGS, Bound, Rez på m.fl.). Derudover så er Batman Arkham VR et andet pragteksempel på hvad VR kan tilbyde, og den ene mission der gemmer sig som gratis “DLC” for Battlefront-ejere, sætter dig bag roret i en X-wing som det virkelig er tiltænkt at opleve det.\nEr alt så i Virtual Reality nu?\nSom vi også skrev i vores ultrakorte anmeldelse på Facebook, så skal alt ikke opleves i VR, bare fordi man kan. Sony har med deres Cinematic-mode givet mulighed for, at du faktisk både kan (og bør) opleve film og spil på et lærred svarende til ca. 213” omregnet til, hvis du sad almindeligt i stuen uden VR på hovedet. Det fungerer i forskellig grad, men generelt en fed feature som tages imod med glæde. Det behøver dog ikke at betyde, at du bør vurdere din oplevelse på baggrund af dette, for det er ikke just det, som VR er tiltænkt eller helt designet til at give som sin kerneydelse. Senest har Sony sørget for opdatering af headsettet, så der skulle kunne nydes 3D Blu Ray i PSVR også.\nJeg mener det her er en teknologisk, budgetvenlig (trods alt) genistreg fra Sony\nJeg har efterhånden hørt og læst en del nettet og fra kollegaer. Det svinger meget fra ”det er jo ikke HTC Vive” til ”Sony har begået en genistreg”. Jeg er med på, at din PC kan levere et endnu federe resultat sikkert, og Vie tilyder en edre rumfølelse, og større fysisk rum for oplevelsen via flere kameraer til at opfange headsettet. Men den simple opsætning som PlayStation Camera, Move-controllered, din konsol og PSVR-headsettet tilbyder, er bare lækkert, ligetil og kommer uden tvivl til at levere en række spil, som du ikke bør være foruden i den kommende, nye VR-verden. Jeg er helt klart med på ”Sony har begået en genistreg”-vognen. Hvis vi trækker enkelte kalibreringsfejl fra som værende fejl 40 og naturlige begrænsninger i, at noget af hardwaren (Move) har en del år på bagen, så fungerer teknologien rigtig godt.\nDer er måske et par enkelte forhold, som jeg regner med, at Sony kigger på fremadrettet, men som ikke er tilstrækkelig store til at trække nævneværdigt ned. HDR-understøttelse via den lille processor-unit er ikke muligt. Så der er lidt kabel-leg, hvis du pludselig ønsker at afvikle i HDR, efter du har spillet VR. Ledningen til headsettet har en dejlig længde og er ført ind i headsettet på en god måde – men der mangler noget så banalt som en ”skjorteklips” til, når man står op. Sony bør stille nogle krav til opløsningen, der afvikles med i headsettet. Gratis-tjenesten Litlestr er med Discovery VR, Nat Geo VR m.fl. afviklet i en horribel kvalitet, så man ryster på hovedet. Det rydstende er at dette ikke er rettet synderligt her et lille års tid efter – omvendt så er det ikke derfor jeg tager et yderst bekvemt, PSVR-headset på knolden – det er for at spille, inden i spillet!\nPlayStation Virtual Reality (PS VR) er dét, jeg har ventet på i +30 gamer-år. Kunne det have været meget mere? Måske. Men det er et kvantespring i mulig indlevelse og sparker bolden over på udviklernes bane og stiller krav til at udvikle spil, der kan understøtte denne indlevelse og generelle spiloplevelse, kombineret med mulighed for helt nyt gameplay. Jeg er meget forhåbningsfuld omkring, hvad 2017 byder på af VR-spil – og jeg vil allerede nu anbefale dig, at det her skal ind under juletræet, enten fra konen, kæresten, forældrene, familien – eller bare med et gavemærke, hvor der står ”fra mig, til mig”, og så kan du lige så godt straffe opsparingen allerede nu og komme med på first mover-vognen.\nVi glæder os: over at VR endelig er landet.\nVi keder os: fordi det nok tager tid at få tænkt VR ind i innovative nye titler.\nVi kunne godt tænke os: Mere VR! Meget mere VR som er skabt til at være VR\nUde: 13. oktober\n← Telltale klar med mere Batman\nStar Wars Battlefront 2 – ny lækker trailer er klar →\nGratis DLC til Battlefield 4 og Hardline\n7. maj 2016 Henrik Jacobsen 0\nStrategispillet Iron Harvest annonceret til PS4\n3. november 2016 Simon Lauridsen 0\nUbisofts For Honor klar til betatest om små 3 uger\n11. januar 2017 Thomas Frederiksen 0


Materialer og inspiration rettet mod skolernes medarbejdere\nOversigt over udeskole-aktiviteter\nNaturfagscentret genåbnede ultimo april 2020 – under lidt andre vilkår end normalt.\nLæs mere om antal elever, varighed, område og forløb - ændringerne er fortsat gældende.\nDer kan som sædvanlig søges om refusion til bustransporten, husk at tilbudshentning vedr. ad hoc buskørsel skal foregå via https://udoglaer.dk/ansoeg/bustransport.\nLæs også i boksen "Ude-undervisningssteder i Silkeborg Kommune".\nPå denne oversigt findes links til hjemmesider med konkrete udeskoleforløb og inspiration til undervisning ude - samt mulighed for sparring.\nMaterialerne på listen er alle kvalitetstjekket af skolekonsulenterne. Listen opdateres løbende!\nSe på mikroforsker-fanen: kriblekrable.dk\nMange forløb, der kan bruges på tværs af fag og årgange: www.skoven-i-skolen.dk\nVi er klar med online-sparring ift. udeskole-undervisning. Kontakt os på SorenLumbye.Jensen@silkeborg.dk eller MortenRavn.Knudsen@silkeborg.dk, så aftaler vi et møde på Google Meet.\nFølg også Videncenter for Naturfag/AQUA Naturfagscenter på Facebook\nI uge 16/2020 blev der udleveret et stjernetelt til brug for udeskole til samtlige folkeskoler. Flere telte kan købes, kontakt Søren Lumbye, mobil 2491 1030.\nLæs mere om teltets specifikationer i denne pdf-fil.\nLæs også i boksen "Vejledning i opsætning af stjernetelt"\nGenerel inspiration om udeliv: Hjemmesiden KP udeliv samler og formidler viden, eksempler og gode råd om udelivsaktiviteter og undervisning\nUde-undervisningssteder i Silkeborg Kommune\nmodtager klasser med naturvejledning og udeskole i naturen omkring AQUA, se i boksen "Inspiration til udeskole". Følg AQUA Naturfagscenter på Facebook, UD&LÆR eller nyhedsbrevet til skoler.\nMuseum Silkeborg arbejder på forløb, der kan foregå i uderummet hos dem, følg med på udoglaer.dk. Man er også velkommen til at benytte sig af museets tre haver. Der er dog ikke adgang til toiletter.\nNaturen i og omkring Silkeborg\nNaturstyrelsen Søhøjlandet peger på en række steder, som kan bruges, i dette brev af 7. maj 2020 til skolerne.\nFind bålpladser, shelterpladser, madpakkehus med mere på udinaturen.dk. Vær opmærksom på, at visse steder kan/skal bookes.\nLav din egen overdækning med presenning og reb (tarp-overdækning), se hvordan på youtube.dk. Presenning og reb kan fås i fx Harald Nyborg – de billige grønne presenninger er fine til lidt skygge og læ.\nI offentlige skove (statsejede og kommunale skove) må du færdes hele døgnet. På cykel skal du holde dig til veje og stier, er du til fods må du også færdes uden for veje og stier, se på mst.dk\nFind de nærmeste områder omkring din skole på Silkeborg Kommunes webkort.\nDu må godt sætte din midlertidige tarp-overdækning op i offentlige skove, steder hvor der er tilladt teltning/overnatning og rundt omkring på lejrpladserne.\nSe evt. oversigt her: udinaturen.dk\nSpejderhuse i Silkeborg Kommune, der muligvis kan lånes\nKFUM-SPEJDERNE, Silkeborg gruppe - råder over disse hytter:\nNybohytten, Nybovej 8 (Alderslyst), kontakt gruppeleder@silkeborggruppe.dk\nPhoenix, Harsnablundvej 8 (Gødvad), kontakt gruppeleder@silkeborggruppe.dk\nSpejderhytten, Funder skolevej (Funder), kontakt gruppeleder@silkeborggruppe.dk\nNøjkærhus, Horsensvej 99 (Virklund), se virklund.silkeborggruppe.dk\nTrollhytten, Hvinningdalvej 67 (Gjern), kontakt Villy Larsen, tlf. 8682 9119\nKFUM-SPEJDERNE, Gjern gruppe - råder over:\nHerredsvej 16 (Gjern), er udlånt til Gjern Skole, normalt kontakt tlf. 8687 5740\nKFUM-SPEJDERNE, Kjellerup gruppe - råder over:\nSpejderhuset, Skolevangen 26-28, se kjellerupspejderne.dk\nKFUM-SPEJDERNE, Fårvang gruppe - råder over:\nUngdomsborgen, Tvilum Kirkevej 11, Fårvang, kontakt tlf. 2857 2084\nDE GRØNNE PIGESPEJDERE - råder over:\nBalle Torv 11 (Balle), kontakt tlf. 3027 0924\nDDS - råder over:\nThorning gruppe, Møllevej 36 (Thorning), tlf. 8688 0030\nDDS Silkeborg, Almindsøvej 31, kontakt gruppeleder@1silkeborg.dk\nSejs gruppe, Bjørnholthytten, se bjornholthytten.dk\nFDF - råder over\nAlmindsøvænget 1, kontakt tlf. 9740 2551\nBalle Torv 7 (Balle), kontakt tlf. 2986 4892\nTelte: Opvarmning og sikkerhedsforholdsregler\nHermed en venlig hjælp til at overskue hvad man må og ikke må mht. opvarmning og sikkerhed. I tilfælde hvor det kan være svært at overholde afstandskrav mv., så kontakt Ejendomme for en drøftelse af forholdene.\nAnvendelse af certificerede telte\nEjendomme anbefaler, at der udelukkende anvendes certificerede telte, der opstilles af udlejningsvirksomheder.\nI tilfælde af at man selv indkøber og opsætter telte, så er man som ejer og bruger selv ansvarlig, herunder for brugernes sikkerhed, brandkrav, afstandskrav, flugtveje mv.\nTeknisk service kan ikke bestilles til at opsætte eller nedtage telte.\nVed alle opsætninger af telte skal Teknisk Service involveres, således at det sikres, at adgangsveje ikke blokeres.\nEjendomme kan være behjælpelig med at formidle kontakt til telt-udlejer\nFor at undgå brandspredning fra telte til bygninger gælder nedenstående afstandskrav. Er du i tvivl kan du kontakte Ejendomme, Teamleder Lars Thygesen, mobil 2498 8669.\nMod facader, som er betragtet som en brandsektion, kan telte opsættes uden afstand. En brandsektion er typisk opført i ubrandbare materialer (tegl el.lign.) uden døre og vinduer. Typisk vil dette være ved en gavl.\nMod facader, som ikke er en brandsektion, dvs. typisk opført i brandbare materialer eller med døre/vinduer, skal der holdes min. fem meters afstand til bygningen. I visse tilfælde med særligt brandbare materialer kan afstanden være 10 meter.\nUdhuse, garager, bålhuse, skure mv. som ikke er sammenbygget med andre bygninger\nHer er der ingen afstandskrav.\nVarmelamper og anden opvarmning\nI den koldeste tid kan der helt ekstraordinært anvendes varmelamper i teltene for at understøtte børn og voksnes komfort. Ved enhver opsætning er det vigtigt, at alle installationer udover at tilslutte apparatet i udtaget udføres af en autoriseret installatør.\nDer har været eksempler på, at forlængerledninger er blevet gravet ned af forældre o.l. Det er strengt forbudt.\nEnhver opsætning af varmelamper i telte skal aftales med Teknisk Service.\nDet skal samtidig understreges, at brugen af lamperne skal begrænses så vidt muligt, da det er en meget dyr opvarmningsform. Anvendelsen af varmelamperne kan kun ske, så længe der er Corona-restriktioner.\nLars Thygesen, mobil 2498 8669, Teamleder, Energi & Vedligehold, Ejendomme\nTelte: Vejledning i opsætning af stjernetelt\nsæt pløk #1 i jorden, der hvor midterstangen skal være.\nlav en snor på 6,6 m\nlav en snor på 6,4 m\nbind et øje i hver ende af begge snore, så den ene bliver ca. 6,4 m lang og den anden ca. 6,2 m lang\nlæg den ene løkke på den lange snor rundt om pløk #1\nstræk snoren ud og pløk #2 gennem øjet i den anden ende\nløft snoren af pløk #2 og sæt det ene øje på den korte snor på i stedet\nstræk nu begge snore og placer pløk #3 gennem begge øjer i snorene samtidigt\nløft nu øjet fra den lange snor af pløk #3 og øjet fra den korte snor af pløk nummer 2\ngentag 8 og 9 samme vej rundt som punkt 9, til der er formet en cirkel med seks pløkker med ca. samme afstand\nfastgør hvert af de seks ben i Asivik Startent i hver sin pløk i cirklen\nsaml midterstangen og rejs den under teltdugen, hvor pløk nummer 1 står (denne kan nu med fordel fjernes\njuster opstramningen og spænd evt. barduner ud også\nMed tak til SpejderSport!\nLæringsplatform og Aula\nDet oplagte sted at formidle opgaver og forløb digitalt er i læringsplatformen. Forløb i læringsplatformen kan indeholde:\nDine egne opgaver, tekster, instruktionsvideoer mm.\nForløb og opgaver fra de digitale læremidler. Disse kan også kombineres med dine egne tilføjelser\nI læringsplatformen kan der formidles afleveringsopgaver, der skal tænkes i bred forstand. Det behøver ikke blot være skriftlige afleveringer. Det kan også være billeder, der viser elevens arbejde og læring, videoer med oplæg, forklaringer, læsning, produkter fra Google Suite for Education såsom slides, regneark, tekster osv.\nI læringsplatformen kan du følge med i opgaveløsningen, og det er muligt at give feedback undervejs og ved aflevering. Der er videoguides i platformen.\nDet er også muligt at formidle forløb og information via Aula. Dette kan fx gøres via:\nLinks til ressourcer i ugeplan i Google Docs ugeplan (som link i linksamlingen i Aula).\nHuskelisten i Aula.\nOpslag eller beskeder med vedhæftede filer eller links til ressourcer.\nAula - www.aula.dk\nGiv kun beskeder et sted!\nBrug gerne de kanaler du plejer og vær konsekvent i dit valg.\nTal sammen i klasseteamet, så I kan sende information ud samlet.\nGoogle Workspace og Google Meet\nFælles for Google Workspace er, at dokumenter kan deles. Dette kan være brugbart til gruppearbejde, hvor eleverne kan arbejde kollaborativt i dokumenter, regneark, slides osv., selvom de sidder i hvert sit hjem. Du kan kigge med i arbejdet via klassemapperne i Google (tildeles via Edulife) eller hvis forløbene håndteres i læringsplatformen Meebook, hvor du kan tildele skabeloner fra Google til eleverne i afleveringsopgaverne.\nSe på skolestyrelse.silkeborg.dk Bilag 3.05.04\nVejledning til edulife-mapperne\nSamarbejde med elever/fjernundervisning via edulife-mapperne\nGoogle Meet, retningslinjer\nMøder med elever, klasser, vejledning af elever/grupper og lignende.\nDeltagere i mødet skal benytte deres silkeskole.dk-konto.\nDet er en forudsætning, at læreren opretter mødet, så læreren er mødeejer, og dermed som den eneste kan styre adgangen fra deltagere, der ikke benytter silkeskole.dk (der skal være specifikke årsager til, at en deltager ikke benytter sin skolekonto).\nLæreren gøres opmærksom på, at der teknisk er fjernet mulighed for at optage mødet, men at det ikke er nogen garanti for, at det kan optages via andre digitale devices.\nEleven gøres opmærksom på, at deltagere logges med bl.a. navn, konto, længde af deltagelse og andre ting.\nHvis man holder løbende åbningstider, vil det være en god idé at oprette dem via kalenderaftaler, da det her kan forhindres, at deltagere inviterer andre.\nMøder med kolleger, personalemøder og lignende\nMødet indkaldes om muligt af den deltager, der har højest anciennitet.\nMøde kan kun oprettes fra en silkeskole.dk-konto, deltagere med silkeskole.dk-konto skal være logget ind på den for at deltage. (For nemheds skyld, da mødeejer ellers skal godkende).\nMødeejer vælges på højest mulige niveau, da det er mødeejer der godkender evt. deltagere uden silkeskole.dk-adgang.\nVær altid ekstra opmærksom ved tilladelse til udefrakommende deltagere, da der altid vil være en mulighed at melde ind med falsk brugernavn. (Det kræver lidt it-skills, men er set).\nFjernundervisning via videokonference adskiller sig ikke fra anden undervisning. Der er dog nogle tekniske muligheder, der ikke findes i normal praksis. Vær derfor opmærksom på, hvordan I samtaler om sager, der kan have personfølsom/fortrolig karakter.\nFjernundervisning v/Google Workspace\nGoogle tekst til tale-vejledning\nMåske en mulighed for klassens time eller debatter hjemmefra: meet.google.com\nLæs mere om det her: support.google.com\nTilgængelige digitale læremidler\nDigitale læremidler, som er centrale (aftalt) og frit tilgængelige\nSe under Digitale læremidler og find links til forskellige digitale læremidler\nSundhedsstyrelsen har udgivet tre undervisningsforløb for hhv. 0.-3. klasse, 4.-6. klasse og 7.-9. klasse: coronapåskemaet.alinea.dk\nSilkeborg Kommune har indgået databehandleraftaler mv. med disse digitale portaler - eller de er offentligt tilgængelige (Se oversigt over de indgåede kommunale aftaler). Der logges på med Unilogin.\nVideo-guides til Skoletubes værktøjer: docs.google.com/document\nSkoletubes egne guides: skoletubeguide.dk/skoletube-i-online-undervisning\nCorona - gode råd til undervisning: Hverdagen under Covid-19; Fællesskab og social trivsel; Fjernundervisning; Ressourcer: https://emu.dk/grundskole/corona-gode-raad-til-undervisning\nSTART SNAKKEN er podcast til forældre, som ønsker input til de vigtige (og til tider svære) samtaler, som kan dukke op undervejs i et barne- og teenageliv: sexogsamfund.dk/podcast\n#startsnakken - en forældreguide til tweens og teens i en digital verden: sexogsamfund.dk/foraeldre\nGratis digitale undervisningsmaterialer af høj kvalitet! Forstå.dk gør det let for dig som fagperson på kort tid at finde de bedste gratis digitale undervisningsmaterialer inden for en række samfundsrelevante og aktuelle tematikker, der tilsammen dækker folkeskolens formålsparagraf, forstå.dk.\nDatabehandleraftale er indgået med Alinea.\nGyldendal giver fri adgang til digitale læremidler til fjernundervisning under nedlukningen i foråret 2021. Ikke automatisk men ved henvendelse om specifikke behov, se flyer fra Gyldendal i Google Fællesdrev.\nMaterialer fra videncentrene for FabLab, for naturfag og for sprog og læsning\nVidencenter for designtænkning v/FabLab\nTilføj leg og kreativitet til fjernundervisningen. Vi har samlet forskellige ressourcer og lavet eksempler med aktiviteter, der taler ind i fagene. Listen udvides løbende: sites.google.com/silkeskole.dk/fablab-fjernundervisning/start\nSe en video til hvordan man kan komme i gang med at lave skærmoptagelser: sites.google.com/silkeskole.dk/fablab-fjernundervisning/sk%C3%A6rmoptagelse\nFølg også FabLab Silkeborg på Facebook\nNaturfagscentret er genåbnet ultimo april 2020 – under lidt andre vilkår end normalt.\nLæs mere om antal elever, varighed, område og forløb i nyhedsbrevet (fortsat gældende).\nFilm og præsentationer inkl. tale omhandlende lys, sol, vand, spildevand, vind, energi mm.\nLæs inspiration til udeskole her: docs.google.com/document\nSe på mikroforsker-fanen: kriblekrable.dk/\nMange forløb, der kan bruges på tværs af fag og årgange: www.skoven-i-skolen.dk/\nVi er klar med online-sparring ift. udeskole-undervisning. Kontakt os på på SorenLumbye.Jensen@silkeborg.dk eller MortenRavn.Knudsen@silkeborg.dk, så aftaler vi et møde på Google Meet.\nEt idékatalog til hjemmeundervisning målrettet undervisere. Idékataloget indeholder vejledninger vedr. Sprog i alle fag, Multidansk-hjemmesiden, Materialeplatformen og Sprogprøver i 0. klasse.\nInspiration vedr. flersprogede børn i SFO\nInspiration: artikel om sprogplan og overgang fra børnehave til børnehaveklasse\nTilbud om online lektiehjælp til tosprogede fra DRC Dansk Flygtningehjælp. Læs brev til skolen, elev- og forældreinformation på dansk samt elev- og forældreinformation på arabisk. Materialet er sendt til DSA-netværk.\nLæsning - digitale læremidler, hvor vi har abonnement\nE-reolen GO, læsning til alle aldre: ereolengo.dk\nLÆS LØS - Gyldendal, 0.-6. klasse: laesloes.gyldendal.dk/ (forældreguide: laesloes.gyldendal.dk/foraeldre)\nSøg inspiration til læsning i aldersgrupperne 0-13 år - og med information på 10 forskellige sprog - i Aarhus Kommunes projekt READ: www.aarhus.dk/borger/pasning-skole-og-uddannelse/tidlige-indsatser/read-sammen-om-laesning/\nInspiration til idræts- og bevægelsesaktiviteter i hjemmeundervisningen.\nBevægelse – koblet til læring – Dansk Skoleidræt:\nFind gode og sjove idéer og materialer hos Dansk Skoleidræt – her er også bevægelseslektier\nSamarbejde mellem Dansk Skoleidræt og Spejderne om bevægelse for 6.-9. klasse: skoleidraet.dk\nNyheder med hjemmeundervisning i idræt: skoleidraet.dk/nyheder/hjemmeundervisning-i-idraet-vaersgo\nInspiration til bevægelse i hjemmet: skoleidraet.dk/nyheder/inspiration-til-bevaegelse-i-hjemmet\nFind en øvelse eller aktivitet, eleverne kan lave derhjemme, på Facebooksiden www.facebook.com/skoleidraet eller på YouTube-kanalen www.youtube.com.\nFun Skills for udskolingen - hjernetræning gennem bevægelse:\nHer findes 60 Fun Skills videoer. Der er i alt 12 øvelser med hver 5 progressioner. I videoerne vises og forklares øvelserne tydeligt: skoleidraet.dk/aktiviteter/projekter/fun-skills\nOBS: Hav tålmodighed første gang, du skal afspille en Fun Skills video - der kan i nogle tilfælde være cirka 10 sekunders ventetid, før videoen vises.\nHerefter kan du let og hurtigt afspille de resterende videoer.\nBevægelsesspil med 6x6 øvelser\nBevægelsesspil med 12 øvelser\nDen Kreative Skole har ultimo januar 2021 lavet et fællessangsinitiativ, som er henvendt børnene i hjemmeskole (primært til indskoling og mellemtrin).\nHver dag er der i denne Youtube-kanal en kort video med en sang, som et lille musikalsk afbræk i skoledagen.\nDen Kreative Skole lægger løbende videoer ud.\nCentrale kilder til materiale\nBørne- og Undervisningsministeriets vejledning og inspiration\nOversigt over inspiration til fjernundervisning og nye vejledningsmaterialer mv. pr. 19.11.2020\nStyrelsen for Undervisning og Kvalitet har stillet en række vejlednings- og inspirationsmaterialer til rådighed. Materialerne omfatter bl.a. gode råd til fjernundervisningen, inspiration til styrket fjernundervisning, inspiration til at støtte udsatte elever, ledelsens rolle, didaktiske overvejelser ved kombineret fjern- og fremmødeundervisning. Find alt på https://emu.dk/grundskole/corona-gode-raad-til-undervisning.\nMateriale som er egnet til at sende til forældrene:\nEn pixibog til børn i 5-8 års alderen: "Milton og den usynlige Coronavirus"\nEt oplysnings- og opgavehæfte om Coronavirus målrettet 0.-3. klasse, "Mit navn er Calle Corona"\nCorona-undervisningsmateriale fra Sundhedsstyrelsen findes på coronapåskemaet.alinea.dk\nKommunikation til forældre i det hele taget:\nLav og del en video med klassens forældre. En idé – til at berolige nogle forældre – kunne være, at du laver nogle små klassevideoer, der viser, hvordan I håndterer den nye hverdag efter Corona. F.eks. hvilket tiltag der er gjort, hvordan det udmøntes i praksis, hvordan eleverne følger retningslinjerne osv skoletubeguide.dk\nAnvend Skype til telefonmøder med forældre – aht. GDPR, dvs. via en administrativ pc.\nSe en vejledning til, hvordan mødet sættes op, så man kan deltage pr. mobiltelefon.\nUnderviserens forklaringer, feedback og hilsner\nDu kan benytte de digitale værktøjer i Skoletube, fx ScreenCastify til at lave instruktionsvideoer og videohilsner til dine elever. Videoerne kan efterfølgende vises til eleverne i forløb i læringsplatformene. Her kan eleverne vende tilbage til videoerne, og se dem flere gange, hvis der er behov for det. Giv også gerne feedback på video. Erfaringer viser, at eleverne responderer godt på denne form for feedback. ScreenCastify på Skoletube\nVidencenter for Designtænkning og digital fabrikation v/FabLab har udarbejdet en video til, hvordan man kan komme i gang med at lave skærmoptagelser: google.com/silkeskole.dk\nVideovejledning til skærmoptagelser i Google Chrome\nAnalog undervisning støttet af det digitale\nDer kan formidles mange forskellige typer opgaver og forløb digitalt. Alle aktiviteter behøver ikke foregå på en skærm. Herunder et par eksempler:\nArbejde med opgaver i analog opgavebog\nDu kan oprette opgaver, der henviser til opgaver i de analoge bøger. Eleverne kan slutteligt aflevere ved at tage et billede af det analoge arbejde, som du kan se i afleveringen. Billedet vedhæftes ligesom et normalt dokument. En anden løsning kunne være video-afleveringer, hvor eleven forklarer og viser sit arbejde med opgaverne i bogen, fx optaget med mobiltelefon og afleveret i læringsplatformen.\nArbejdsgange og konkrete opgaveløsninger\nKonkrete opgaver som fx undersøgende arbejde i naturen eller visning af arbejdsmetoder, kan også afleveres digitalt. Afleveringen kan være et billede eller en video fra eleven, der viser hvad eleven, eller gruppen af elever, har arbejdet med og lært.\nEksempel A: Eleven har fået en opgave om, at der skal fanges og kategoriseres insekter fra haven. Eleven tager billeder af insekterne, og afleverer billedet i opgaven på læringsplatformen.\nEksempel B: Eleverne skal arbejde i en lille gruppe på tre personer i matematik. Der arbejdes med ligedannethed og vurdering af træers højde ud fra viden om ligedannethed. Eleverne filmer eller tager billeder af deres fremgangsmåde, og afleverer medierne i opgaven på læringsplatformen.\nBrug af Kahoot\nEt eksempel: Lad eleverne se en film. Eleverne parres 3 og 3, hver elev laver en Kahoot til de 2 andre i gruppen. Når eleven skal formulere spørgsmål, samler eleven selv op på filmens tematikker, på elevens eget faglige niveau. At formulere spørgsmål, så spørgsmålet er forståeligt for alle, vil udfordre mange elever fagligt på det helt rigtige niveau.\nAlle elever i gruppen skal svare på de andres Kahoot, så her vil de samle op på nye perspektiver af filmen. Det giver et langt højere fagligt niveau, end ved at underviseren sender en færdig Kahoot ud. Underviseren skal altså blot sende link til film og formulere opgaven!\nVideoer er en god måde at lave opsamlinger og evalueringer. Eleverne kan få til opgave, at de skal aflevere en video, hvor de fx forklarer centrale begreber, ny læring eller faglige områder. Videoerne giver læreren god mulighed for at opsamle, om det faglige stof, eller den faglige metode, er lært.\nVideoerne kan lægges i Google Drev eller Skoletube, hvor eleverne kan linke til i afleveringen i læringsplatformene.\nGoogle Meet kan håndtere video-online møder med op til 250 deltagere. Du kan afholde klassekonferencer med eleverne, hvor du informerer om dagens program. Se vejledning til hvordan du kommer i gang her\nHer kommer 10 tips til, hvordan du faciliterer et godt videomøde\nLav en dagsorden og del den gerne med eleverne på forhånd\nForbered slides eller andet materiale\nVær til stede i mødet i god tid - gerne 10 minutter før tid\nSig hej til eleverne, efterhånden som de dukker op i videomødet\nBed eleverne om at slukke for deres lyd, når de ikke har ordet - brug headset, så man undgår ekko\nDel indholdet på din skærm, så eleverne kan se dine slides eller andet materiale\nAktiver eleverne undervejs. Stil fx spørgsmål, bed dem om at svare i chatten, giv dem en opgave eller del et link i chatten. Vælg en hjælper til at administrere chatten/håndsoprækning\nLav brainbreak, hvis mødet er over 30 minutter langt\nAfrund mødet og saml op på eventuelle aftaler\nSig farvel til alle eleverne - der må gerne vinkes ;-)\nDe ti gode råd er med inspiration fra Aalborg Kommune, der har lavet super gode tips til, hvordan du kan facilitere et godt videomøde med Hangouts Meet: nogetathavedeti.dk/post/brug-google-meet-til-fjernundervisning\nAfleveringsopgaver og læselektier\nSkriftlige afleveringer oprettes i læringsplatformen. Her kan du modtage opgaverne, rette og give feedback. Hvis du tildeler en skabelon fra Google Drev, kan der følges med i elevernes arbejde undervejs.\nDu kan oprette læselektier, hvor eleverne tilgår bøger bl.a. via eReolen Go.\nFem råd til god fjernundervisning fra Politikens Skoleliv og sofaskolen.dk: drive.google.com\nGod undervisning set med elevernes øjne, pjece fra EVA.dk: www.eva.dk/grundskole\nArtiklen "God og motiverende undervisning i en digital tid" fra EVA.dk: www.eva.dk/grundskole\nGode idéer og links fra ucc.CFU: ucc.dk/cfu/fjernundervisning og spændende podcasts på alumne.kp.dk: alumne.kp.dk/podcast\nPolitikens Skolemonitor udsender i januar 2021 dagligt "Tips og tricks til fjernundervisning". Disse tips samles løbende i et dokument, som er placeret i Google Fællesdrev, hvor alle medarbejdere har adgang, når man logger på med sin silkeskole-mail/unilogin.\nInspiration til materialer, der kan anvendes umiddelbart af eleverne\nOversigt over andre aktiviteter\nMaterialerne på denne oversigt kan anvendes af eleverne uden videre; men det vil være en god idé som lærer at orientere sig i materialet, inden det bliver sendt ud til eleverne.\nMetode og forslag til dagsstruktur til brug for forældre\nForslag til struktur i "hjemmeskolen", som kan formidles til forældre\nForslag til almindelig hjemmeskole - skal kombineres med skolens plan\nForslag til projekt- og temabaseret hjemmeskole - skal kombineres med skolens plan\nForslag til læsning hjemme - for indskoling, mellemtrin, udskoling og ordblinde\nFra AKT m.fl.:\nTips og tricks til skolearbejde hjemme\nDen gode skoledag, med link til bevægelses-inspiration\nSe rapporten "God (digital) undervisning for alle. Erfaringsopsamling fra en coronatid", udarbejdet på baggrund af interviews mv. i juni 2020 og færdiggjort i september 2020 af Christina Højlund & Kirsten Osbæck Mogensen, VIA University College.\nSe præsentationen af rapportens fund, som gennemført på AfdelingsMED Skole den 14. december 2020.\nTilbage til skolen - tilbage til fællesskabet


Grøn omstilling: Få styr på energiforbruget i din virksomhed - altomsolvarme.dk\nGrøn omstilling: Få styr på energiforbruget i din virksomhed\n29. november 2021\tSlået fra\tAf admin\nMed energiledelse til brug i industrien kan du optimere din virksomheds energiforbrug. Er du allerede interesseret? Så klik ind og læs meget mere om muligheder og løsninger via linket. Her kan du nemlig læse om et smart system, der hjælper med at skabe et overblik over virksomhedens energiforbrug. Det kan give et særligt og brugbart indblik, I kan anvende til jeres klare fordel, hvis I ønsker at spare både energi og penge.\nSpar mange penge om året ved at undgå unødigt forbrug\nAktuelt kan det nemlig være, at I ikke har noget konkret indblik i virksomhedens energiforbrug. Det er typisk noget, som også kan være både abstrakt og diffust at forholde sig til, hvis man i forvejen ikke har styr på det – hvad skal man så helt præcist kigge efter? Og hvordan skal man aflæse tal og data? Det kan opstå mange tvivlsspørgsmål, og her er det altså smart med et system, der kan gå ind og behandle data og give jer brugbar viden, I eventuelt kan reagere på.\nFå et detaljeret og grundigt indblik i virksomhedens energiforbrug\nMed systemet har I altså mulighed for at få et detaljeret og grundigt indblik i virksomhedens energiforbrug. Det kan være gavnligt, da det kan give konkrete oplysninger, er måske gør det gennemskueligt og synligt for jer, at der er plads til forbedringer. Hvis der er noget, I er i tvivl om, har I altid mulighed for at tage kontakt til firmaet bag, for at høre nærmere. De sidder klar til at hjælpe jer, uanset hvilke typer af spørgsmål I måtte have.\nBrug resultaterne til at finde eventuelle grønne alternativer\nNår I kan bruge resultaterne til jeres fordel, så betyder det, at I får mulighed for at få en viden, I kan bruge til at gennemskue, hvor I kan sætte ind, for at spare på energiforbruget – og derved spare penge hvert eneste år. Her er flere mulige alternative løsninger, og her kan I også få hjælp af firmaet bag. Det kan være, at der skal nogle ret enkle eller simple justeringer til, for at optimere virksomhedens energiforbrug markant.\nI kan eventuelt også tænke i grønnere løsninger. Det kan være, at virksomheden startede for flere år siden, hvor der ikke på samme måde var fokus på grøn energi, grønne løsninger, klima, miljø, bæredygtighed og CO2-udslip. Men det er der i den grad kommet fokus på i dag, og her kan det være en god ide at sætte ind de steder, hvor I kan, for at gøre jeres energiforbrug grønnere. Det kan I naturligvis først og fremmest gøre ved at få foretaget dette indblik i forbruget, så I kan mindske det og justere, så I kan spare. Men det kan altså også være, at der findes grønne løsninger og alternativer derude, som I som etisk ansvarlig virksomhed bør overveje. Måske nogle af dem kan være gode investeringer, da de alligevel betaler sig selv hjem, hvis man ser i forhold til, hvor lavt energiforbruget kommer end om året sammenlignet med den aktuelle situation.\nSe muligheder for at dekorere boligen


Netto holder lukket til april - sn.dk - Forsiden - Nordvestsjælland - Ugebladet Vestsjælland\nOmbygningen af Netto i Dianalund kræver, at butikken holder lukket frem til midt i april.\nArtiklen: Netto holder lukket til april\nNetto holder lukket til april\nOpdateret 30. november 2018 kl. 10:32\nUgebladet Vestsjælland - 27. november 2018 kl. 12:26\nDet har stået på skilte foran butikken og det har også tidligere været fremme, at Netto lukker, mens ombygningen af butikken står på.\nFra onsdag den 28. november og helt frem til den 11. april er det altså ikke muligt at handle hos Netto i Dianalund Centret.\n- Det er selvfølgelig en stor gene for vores mange kunder i Dianalund og vi kan sagtens forstå, hvis folk bliver lidt nervøse. Men vi kommer til at åbne igen med en stor, ny, flot 1200 kvadratmeter butik med større sortiment og med helt nyt inventar, fortæller Carsten Hadsbjerg, udviklingschef i Salling Group, der står bag Netto.\nAlt skal skrælles af\nOmbygningen af Netto er en krævende affære. Man bygger ind i halvdelen af den tidligere SuperBrugsens lokaler, og her har Innovator, der står for ombygningen, været i gang længe.\nNu skal man have hul igennem til Nettos lokaler, og derfor lukker man butikken.\n- Vi skal have skrællet alt af i den gamle butik. Det er kun gulv og loft, som kommer til at stå tilbage, alt andet skal vi have fat i. Kølerummet, frostrummet, lageret, frokoststuen og kontoret, alt sammen vitale rum, skal flyttes og derfor bliver vi nødt til at lukke, mens ombygningen står på, forklarer Carsten Hadsbjerg.\nDen nye Netto bliver indrettet i et mere moderne og nordisk look. Hos Netto kalder man det 3,0.\n- Vi er jo en danskejet kæde og derfor vil vi gerne fremhæve det nordiske i vores butikker. Den nye Netto bliver med lidt rå trævægge og nordiske farver, og jeg kan love, det bliver en superflot butik, kunderne i Dianalund kan glæde sig til, siger Carsten Hadsbjerg.\nHan medgiver, at det er lang tid for en dagligvarerbutik at holde lukket, men påpeger, at ombygningen er meget omfattende, fordi det er to lokaler, der skal slås sammen og genetableres til en samlet helhed.


Tanker om Barnets Bog - Prik&Streg\nTanker om Barnets Bog\nMin Barnets Bog\nDa jeg var barn havde min mor lavet en Barnets Bog til mig. Dengang kunne man kun få helt blanke bøger, så det var DIY for alle pengene.\nMen hvor jeg elsker at kigge i den. At se hendes håndskrift og læse om de oplevelser hun dokumenterede i den.\nNogle af dem var jeg for lille til at kunne huske. Men hun har også været god til at fortælle om oplevelser, jeg til den dag i dag kan huske.\nVi boede i Polen dengang, indtil jeg blev 5 år, og jeg bliver helt nostalgisk, når jeg ser de udklip hun har indsat af de tv-programmer og andre ting, jeg kunne li’.\nDer er også en side med en af mine tegninger i. Det er en side, jeg selv besluttede mig at udfylde uden at have fået lov. Og jeg husker tydeligt at hun blev ret sur over at jeg havde tegnet i bogen.\nI dag er vi begge så glade for at den side blev, for det er den eneste barndomstegning jeg har.\nMin egen barnets bog som min mor har lavet – fyldt med minder fra min barndom. Hun har endda indsat de rationeringsmærker man brugte dengang i Polen. Nederst er siden fra hvor vi kom til Danmark, og sidste billede mine egne kreative udskejelser mens hun ikke kiggede.\nInspirationen til mine egne børn\nNår jeg tænker tilbage på min egen barnets bog var der derfor nogle ting, som jeg også gerne ville have, mine egne børns bog kunne rumme.\nJeg ville prioritere gode oplevelser i stedet for at dokumentere alle deres ‘første’.\nIsær fordi Maya var tæt på at runde de 3 år, da jeg kom i tanke om at gå i gang med en for hende.\nDesværre kunne vi bare ikke finde en bog der ikke omhandlede barnets ‘første’ af enhver art, med mindre jeg gik 100% DIY vejen ligesom min mor.\nJeg var fristet til blot at købe en blank bog, men tænkte at der måtte være andre, der sad i samme knibe. Der måtte være andre, der var kommet i tanke om at lave en barnets bog lidt for sent.\nEn bog, man ikke kan komme for sent igang med…\nSådan blev ideen om vores barnets bog til. Men laver man en bog, der skal kunne bruges af flere, må man tænke alle mulige scenarier igennem. For eksempel var det vigtigt at den kunne bruges både af dem, der ønskede at dokumentere ‘barnets første’. Men også til sådan nogle som os, der var gået sent i gang og ikke nødvendigvis kunne huske datoerne for de forskellige begivenheder.\nHeldigvis var det noget, fleksible overskrifter kunne klare. Så i stedet for at der stod ‘Mit Første Bad’ står der ‘Badetid’. Så kan man bruge siden både om det første af slagsen, eller det hundredeogtyvende. Og hvorfor egentlig ikke om en tur i svømmehallen…?\nSiderne ‘Din Udvikling’ er de sider, som normalt hedder ‘5 måneder gammel’, ‘7 måneder gammel’ osv. Men i stedet for at diktere hvilken alder man skriver om (igen – vi havde ikke meget samlet om de forskellige aldersmilepæle for hende) besluttede vi, at det skulle man selv have lov at skrive ind.\nSå med en simpel ballon ude i siden, hvor man kan skrive barnets alder var det problem løst. På den måde kunne man fremhæve alle de gode minder man havde lyst til at fortælle om.\n‘Maya 22 måneder’ – jeg havde bare lyst til at skrive om nogle af de gode oplevelser hun havde lige på dette tidspunkt. Blandt andet at hun selv kunne holde hundesnoren til bedstemors hund. Da jeg selv skal skrive alderen ind i ballonen kan jeg frit vælge imellem alle aldre at skrive om.\nBarnets Første Jul?\nPå samme måde er ‘Min Første Jul’ blevet til ‘En Magisk Jul’. Begge vores piger var kun et par dage gamle, da de oplevede deres første jul. Og skulle vi skrive om den, ville det være lidt fjollet at berette om hvad vi andre spiste mens de selv sov igennem hele dagen… ikke særlig spændende for dem at læse om når de bliver ældre.\nMen med ‘En Magisk Jul’ har jeg i Mayas bog valgt at berette om det år, hun mødte julemanden for første gang. Det var så stort!\nJeg er sikker på, det er et af de øjeblikke man husker selv som voksen, især hvis der er en historie og et par billeder til.\nVi mangler stadig at få fremkaldt de sidste billeder – men denne side skulle helt klart omhandle om dengang Maya mødte julemanden for første gang. Næsten alle venstre-sider i bogen har et dekorativt mønster hvor du kan indsætte billeder eller udklip – men de skriger ikke på dem, så du kan også lade dem stå tomme indtil du har nogle fremkaldt.\nOg det med minder tror jeg er noget, vi er flere og flere der værdsætter og er begyndt at tænke over at få samlet. Jeg tror det har noget at gøre med, at i en verden, der er blevet så materiel, ønsker vi os i stedet noget ægte. Med andre ord; noget der får os til at føle noget og betyder noget…\nBarnets Bog til barn nr. 2\nJeg synes jeg er blevet endnu mere opmærksom på at få gemt minder efter jeg fik Emilia; Vi har besluttet at vi kun skal have to børn. Og velvidende om dette, oplever jeg hendes udvikling meget mere intens end med Maya.\nLige fra første dag på sygehuset, hvor jeg efter kejsersnit lå i en morfinrus og tænkte ‘Hvor er det vildt det her. Jeg kommer aldrig til at opleve at føde igen. Jeg kommer aldrig til at holde en så spinkel nyfødt, og tælle hendes fingre og tæer for gud ved hvilken gang…’\nOg den følelse har grebet mig kontant. ‘Jeg kommer aldrig til at have en en-uge gammel baby igen… lad mig få taget et par ekstra billeder’.\nEller når jeg forsøger at trække min mand med ned. ‘Gisp! Hun er to uger gammel nu. Og jeg har endnu ikke fået taget aftryk af hendes hænder og fødder. Jeg er jo nødt til at kunne huske PRÆCIS hvor bittesmå de var!’\nDe sidste milepæle\nJeg tror, at når man er klar over, at man ikke skal have flere børn, bliver alle milepæle også mere sentimentale.\nHvor jeg med Maya havde travlt med hvornår hun mon kunne sidde selv, spise fast føde, kravle, gå osv har jeg denne gang en anden ro. Her tager jeg mig tiden til at nyde at Emilia bare er… en baby.\nDet lyder måske mærkeligt, men der har strømmet en glæde over mig, når hun midt om natten har krævet mælk og jeg skulle op og amme hende. Når man først ved, hvor hurtigt den tid er forbi, værdsætter man den på en helt anden måde.\nMåske har det noget at gøre med at hendes ‘første’ bliver mine ‘sidste’?: ‘Sidste gang jeg har en baby der ikke kunne sidde selv’. ‘Sidste gang jeg har en baby der ikke kunne kravle’. ‘Sidste gang jeg har en baby der stadig vil ammes om natten’.\nJeg må hellere få taget nogle flere billeder før tiden er fløjet 🙂\nBarndomsminder er bare det bedste! Her fra en tur i Geografisk Have i Kolding, hvor vi alle samlede blade og tørrede dem.\nSlutteligt har jeg gennem min egen bog samt gennem venner fundet frem til nogle af de ting, der er gode at få med i en barnets bog. Og det er hvad enten man har vores udgave eller en anden.\nMine bedste tips til Barnets Bog:\nHvis der er to forældre, så sørg for at begge får skrevet i den. Det er så skønt at kunne se deres håndskrift når man vokser op, og se at begge har været med til at skabe minderne.\nGlem alt om at holde en Barnets Bog stiliseret og ‘pæn’. Gå i stedet på rov i deres klistermærker og fyld bogen med udklip og klistermærker af de ting, barnet kan li’. Det bliver ren nostalgi for dem en dag!\nBrug kuverter inde i bogen til at holde på gemmer. Alt fra navneattest til tørrede blade kan opbevares heri.\nTil dem, der har en barnets bog i ringbind: sæt et USB stik med billeder/videoudklip fast i en snor i en af ringene. På den måde får du plads til mange flere minder.\nTag aftryk af hænder og fødder. Er barnet ikke længere en baby? Det gør ikke noget, tag dem alligevel. Få fat i fingermalingen eller det smarte blækfrie sæt (link) og lad dem forevige deres aftryk.\nSelvom ‘min første….’ er store øjeblikke for forældrene, er det for barnet nok endnu mere sjovt at læse om nogle af de fantastiske øjeblikke i havde på legepladsen, i tivoli osv. Så husk ikke at stresse over at udfylde bogen, men gem nogle sider til disse fantastiske barndomsminder.\nHar du flere ideer andre kunne få gavn af? Skriv gerne ind til os, og vi sørger for at få dem tilføjet.\nSe vores Barnets Bog her >> og find din favoritmodel\nSiden dette indlæg blev skrevet har Jyske Vestkysten også været på besøg hos os. Det blev til denne fine artikel (kræver abonnement): (link)\nDIY Papirdiamanter GRATIS Indkøbsliste og madplan til print-selv


Vasilitsa ParkHaus Appartments i Petropavlovsk til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nToskan Be Ulitsa 27, Petropavlovsk, Petropavlovsk, Kasakhstan, 150000 - Se på kort\nMere om Vasilitsa ParkHaus Appartments\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Petropavlovsk, så er Vasilitsa ParkHaus Appartments et rigtig godt valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Vasilitsa ParkHaus Appartments sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. På hotellet kan man nyde et udvalg af førsteklasses faciliteter, som gratis trådløst internet på alle værelser, trådløst internet i fællesområder, parkering.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Med sin idéelle beliggenhed og imponerende faciliteter så vil Vasilitsa ParkHaus Appartments opfylde dine behov på mange måder.


Batman & Robin revisited\nDengang var filmen i mine øjne en overpompøs omgang juks. Hysterisk, alt for meget og gennemgribende fjollet, Slet ikke hardcore nok for min smag.\nNu, mange år senere - og to børn senere - har Batman & Robin fundet sin gensynsværdi. Det er formentlig den bedst egnede batman film for store drenge, som ikke lige er modne nok til substanstunge Dark Knight - men trods alt meget fascineret af batman-universet. Det var dét jeg ikke kunne indse denne gang. Det er pure filmet tegneserie.\nMen mere end det...\nBatman & Robin er sølet til med åbenlys selvironi. Det er et rent studie i fede one-liners og muligvis er Schwarzenegger blevet instrueret til at overdrive sin østriske accent. Det lyder i hvert fald sådan. Mon ikke den bunderfarne Joel Schumacher er bevidst om hvad han gør. Han har trods alt lavet mainstream fiilm før vi fleste af os kunne kravle.\nOg der er endnu mere guf for filmnørderne...\nBatman & Robin er en tydelig reference til den ekspressionistiske filmbølge fra tyskland i 1920'erne. Genren var kendetegnet ved overdrevne kulisser med voldsomme kontraster og overkarikeret skuespil. Personerne har deres inderste udenpå. - Noget der er nærmest gældende alle karakterer i Batman & Robin.\nBatman & Robin er rent tempo, tempo, tempo. Den dvæler ikke ved fortidens spøgelser eller indre konfilkter - den vil bare fremad, og det er super underholdende for yngre tilskuere. Jeg prøvede også at gøre en nyt forsøg med Batman Forever, blot for at opdage at den slet ikke har de samme kvaliteter. Lidt for langsom, alt for meget dialog og lige lovligt selvhøjtidelig.\nNej, Batman & Robin er faktisk en udfordring for demokratisk anmelderi - det er filmen for store drenge, og de vil formentlig elske den hele året. Se den på disse præmisser.\n(lidt filmblog? Besøg: http://sekundet.blogspot.com/)


De fleste online firmaer tilbyder på nuværende tidspunkt diverse billige løsninger til levering til ventilator til brændeovn. En der er meget almindelig er nu om dage at få leveret til en pakkeshop, som giver dig fleksibiliteten til at hente de bestilte produkter lige når det passer dig. Denne er altså ret let gængelig, samt desuden endda den mest letkøbte leveringstype.\nDu kan alternativt påtænke at vælge levering til din bolig eller til adressen på dit arbejde. Fragttypen viser sig almindeligvis en anelse dyrere, men derudover ekstremt let gængelig ift. ventilator til brændeovn online. Den mindst kostelige slags levering vil dog til enhver tid være at du selv henter varerne, men den mulighed beroer på at du opholder dig nær online shoppens butikker, fx Bauhaus, Harald Nyborg, Jem og Fix eller Silvan.\nLeveringshastigheden på ventilator til brændeovn kan i nogle tilfælde være rigtig vital i tilfælde af at vi skal bruge dine nye produkter om et øjeblik, så herved er det forholdsvis relevant at vi undersøger den anslåede leveringstid for ventilator til brændeovn. En hel del internet selskaber – herunder Silvan, Harald Nyborg, Jem og Fix og Bauhaus – lover billig levering på næste hverdag på en lang række af deres produkter online, men vær vagtsom da det tager udgangspunkt i at bestillingen indsendes forud for et fastsat tidspunkt, sådan at de har udsigt til at kunne nå at få varen pakket før personalet tager hjem.\nNogle få internet shops frembyder levering uden omkostninger på ventilator til brændeovn online, men tit er det forudsat at man indkøber for et konkret beløb. Desuden skal du overveje den mest letkøbte løsning til levering, hvilket i mange tilfælde vil blive at få fragtfirmaet til at køre pakken til et udleveringssted.\nEn hel del webshops udlover afhentning hvor man køber billig ventilator til brændeovn online men afhenter i byggemarkedet. For eksempel Bygma, Harald Nyborg, 10-4, Jem og Fix, XL-Byg, Stark, Bauhaus, Davidsen og Silvan. Byggemarkederne frembyder eksempelvis afhentning af ventilator til brændeovn i følgende byer:\nÅbyhøj, Lyngby, Næstved, Korsør, Søborg, Middelfart, Ringsted, Fredericia, Farum, Frederikssund, Frederikshavn, Hørsholm, Aarhus, Værløse, Sønderborg, Ikast, Lystrup, Svendborg, Aalborg, Nakskov, Vejle, Nykøbing Falster, Køge, Birkerød, Hobro, Viborg, Holbæk, Nørresundby, Odder, Hedensted, Vordingborg, Struer, Vanløse, Charlottenlund, Valby, Silkeborg, Virum, Hedehusene, Thisted, Hillerød, Grenaa, Esbjerg, Rudersdal, Hvidovre, Kolding, Gladsaxe, Ballerup, Skive, Rødovre, Risskov, Vallensbæk, Skanderborg, Tilst, Aabenraa, Solrød Strand, Kokkedal, Frederiksberg, Ishøj, Allerød, Helsingør, Brønderslev, Roskilde, Frederiksværk, Odense, Kalundborg, Greve, Slagelse, Brønshøj, Albertslund, Hjørring, Brabrand, Horsens, Gentofte, Haderslev, Brøndby, Rønne, Holstebro, Nyborg, Taastrup, Tårnby, Stenløse, Lillerød, Ølstykke, Højbjerg, Dragør, Herlev, Jyllinge, Randers, Herning, København, Haslev, Glostrup, Varde, og Nærum, .\nClick-and-collect af ventilator til brændeovn er tilgængeligt i de fleste områder af landet: Fyn (Vestfyn, Nordfyn, Midtfyn, Østfyn, Sydfyn), Jylland (Vestjylland, Midtjylland, Syddanmark, Østjylland, Sydjylland, Nordjylland, Sønderjylland) og Sjælland (Midtsjælland, Amager, Nordsjælland, Vestsjælland, Falster, Bornholm, Lolland, Østsjælland, Hovedstaden, Sydsjælland).\nNår man ser på data er det tydeligt, at internet shoppere mange gange søger for eksempel ventilator til brændeovn online og billig ventilator til brændeovn. Man ser derudover mange gange mennesker lede efter blandt andet køb ventilator til brændeovn, ventilator til brændeovn tilbud og ventilator til brændeovn priser, plus de kendte byggemarkeder som 10-4, Stark, XL-Byg, Harald Nyborg, Silvan, Bygma, Bauhaus, Davidsen og Jem og Fix.\nBedste tilbud på ventilator til brændeovn\nDet er i dag i høj grad fleksibelt for alle og enhver at finde frem til de bedste priser på billige ventilator til brændeovn online i blandt forskellige internet butikker i Danmark, og til tak har langt de fleste e-handler ikke kunne lade være med at tvinge udsalgspriserne på ventilator til brændeovn en hel del, og i øvrigt yde fragt uden omkostninger.\nDog kan det immervæk vise sig rentabelt at efterprøve diverse butikker på nettet efter billige priser på ventilator til brændeovn online forinden du gennemfører dit køb, således at man ikke er i tvivl om at få den mest billige pris. Kig ikke blot hos de kendte byggecentre som 10-4, Jem og Fix, Bauhaus, Stark, Silvan, Bygma, XL-Byg og Davidsen.\nMan må blot være så påpasselig, at såfremt en webbutik frembyder billige ventilator til brændeovn online til en pris der er overordentlig fremragende, så bør det mange gange være et karakteristika der viser en snydagtig internet handler. Bestillinger med kort er heldigvis indbefattet af en retningslinje, hvilket bistår køberen overfor uægte online outlets.\nVi foreslår generelt kortbestillinger eller betalinger med mobilen. Som et alternativ kan du benytte en afbetalingsordning som f.eks. ViaBill, ifald du har i sinde at dække omkostningerne til ventilator til brændeovn ude i fremtiden. Det fås som regel hos specialiserede webshops, i modsætning til de gængse byggecentre som eksempelvis Harald Nyborg, Stark, Silvan, Davidsen, 10-4, Bygma, Jem og Fix og XL-Byg.\nVed indkig i søgedata fremstår det markant, at internetbrugere mange gange leder efter fx ventilator til brændeovn tilbud og køb ventilator til brændeovn. Man ser desuden typisk online shoppere efterspørge eksempelvis ventilator til brændeovn online, billig ventilator til brændeovn samt ventilator til brændeovn priser.\nTrustpilot resulterer i temmelig sikre chancer for at undersøge en længere række nuværende køberes evalueringer og derfor slår vi et slag for, at du verificerer netshoppens omtaler inden du færdiggør din shopping med billige ventilator til brændeovn online.\nFacebook forærer dig desuden sådan set fine metoder til at få indblik i internet forretningens pålidelighed. Derudover er der endda webbutikker hvor man kan levere en anmeldelse af deres købsoplevelse, hvilket på samme måde burde udnyttes til at danne dig et indtryk af hvor tilfredse kunderne er.\nForinden nogen shopper billige ventilator til brændeovn online på en internet forhandler kan de til hver en tid gennemgå e-shoppens handelsaftale, men det er mange gange ikke super spændende, specielt ved de velkendte byggemarkeder som XL-Byg, Silvan, Jem og Fix, Davidsen, 10-4, Bauhaus, Bygma, Stark og Harald Nyborg.\nEt alternativt forslag kunne derfor være at granske hvorvidt internet butikken er medlem af e-mærke ordningen, fordi det kan være en antydning af at online firmaet forstår den officielle danske lovgivning, foruden at e-butikken lejlighedsvis revurderes af eksperter der har meget erfaring med de gældende love.\nDesuden giver det dig lejlighed til at blive hjulpet, når du forvoldes besvær med din ordre på ventilator til brændeovn. Ligeledes tilråder vi at køber er påpasselig med de mest centrale reglementer der spiller ind i forbindelse med købet af ventilator til brændeovn online, som eksempelvis den ombytningsrettighed butikken benytter.\nPå grund af dette er det tillige afgørende, at man altid beholder sin ordrekvittering, så man en anden gang kan bevidne købet af ventilator til brændeovn, uanset om man har handlet ved Jem og Fix, Davidsen, Harald Nyborg, Bygma, Silvan, Bauhaus, Stark, 10-4 eller XL-Byg.


16:9 - Juni 2010 - Feature: Filmbranchen i økonomisk krise\nAf JON BAGER\n“Udfordringen er at blive ved med at være interessant”, udtaler producent Michael Obel om situationen i den danske filmbranche på trods af, at producenterne lige nu er i hård økonomisk modvind, og flere står på tærsklen til konkurs.\nMichael Obel (fig. 1) er ikke bange for at udfordre de etablerede strukturer, ligesom han gerne har en markant holdning til, hvordan tingene skal være. Efter snart 30 år i branchen har han bl.a. været med gennem to revisioner af filmloven, og adskillige filmaftaler.\nProducent, udlejer og biografdirektør - ligesom far\nI dag driver Michael Obel bl.a. Thura Film, som han selv kalder en middelstor aktør i dansk film. Som producent har han lavet såvel ultrasmalle kunstfilm som enormt populære mainstreamfilm. Mange kender ’hans’ film som Nattevagten (1994), Gamle mænd i nye biler (2002), En sang for Martin (2001) og Min søsters børn (2001) (fig. 2-4), men han driver også adskillige biografer, har eget distributionsselskab, og har i en periode siddet på flere bestyrelsesposter, bl.a. i Det Danske Filminstitut. Han kender filmbranchen, som var han født i den - hvilket han praktisk talt også er: Hans far var producenten Gunnar Obel.\nDe gode tider er ovre\nIgennem de sidste år har der været talt og skrevet meget om krise i dansk film. Dansk films guldalder er blevet begravet og genoplivet flere gange. Også branchens kändisser som Lars von Trier, Susanne Bier og Bille August har fundet anledning til at kritisere udviklingstræk i dansk film (se Kastrup 2005, Kastrup & Sjørup 2005, Thorsen 2002, Thorsen 2005a). Lige så ofte er kritikken blevet tilbagevist - af fx Henning Camre og Morten Piil (Eising 2005, Piil 2005).\nDiskussionen om dansk films krise har først og fremmest gået på værkæstetiske faktorer såsom skabelonagtig dramaturgi, manglende genrespredning, uinspireret visuel æstetik, manglende alsidighed i valg af locations osv. Dansk films økonomiske situation har ikke tiltrukket så megen opmærksomhed, men er ej heller gået ubemærket hen. I september 2008 stillede Information skarpt på emnet, men professor Jesper Strandgaard Pedersen fastholdt dengang, at man i hvert fald ikke kunne tale om en økonomisk krise for dansk film (Brask Rasmussen 2008). Ud fra en række parametre (samlet biografsalg, biografsalg af danske ift. udenlandske film sammenlignet med øvrige europæiske nationer mv.) har samme Strandgaard Pedersen siden hen (s.m. Christ Mathieu) i bogkapitlet “Udviklingen i dansk film 1995-2007” vurderet, at dansk film films udvikling kan karakteriseres som ”en særdeles positiv historie” og at ”man skal lede langt efter tegn på krise”. Det indtryk bekræftes af 2008, som blev et rekordår for salget af billetter til dansk film, men allerede i 2009 skal man ikke lede længe efter krisetegn for dansk film. Salget af billetter til danske film blev næsten halveret, og samtidig blev store selskaber som Zentropa og Nimbus Film nød til at fyre folk.\nUnder stor mediebevågenhed indgik VK-regeringen, Dansk Folkeparti og Liberal Alliance i slutningen af maj en ny medieaftale for 2011-2014. Det betyder samtidig, at en ny filmaftale for perioden står for døren - en fireårig aftale, der udstikker rammer og budgetter for filmbranchen og filmstøtten. Men hvad er det egentlig for en filmbranche, der spændt imødeser den nye filmaftale? Vi har stillet Michael Obel stævne til en samtale om branchens økonomiske situation netop nu.\n- Hvad er situationen i den danske filmbranche lige nu?\nSituationen er den lige nu, at dansk film er i et paradoks. Paradokset er, at der i dansk film i øjeblikket er masser af kunder i butikken. Der er rigtig mange, der ser vores film, rigtig mange, der køber vores dvd’er. Så det er en succeshistorie, men den mønt har en anden side. Vi får ikke så mange penge, som vi tidligere har fået. Kunder betaler ikke så god en pris for det, som de tidligere har gjort. Hvis du kommer ind i en dvd-butik, kan en dvd i dag købes for 29 kr. Den kostede for tre år siden 159 kr., og det tab på 130 kr. pr. dvd har ramt produktionsmiljøet ekstremt hårdt. Sagt på en anden måde, vi kan ikke leve af det, men den situation er vi i, og den situation er alle mine kollegaer også i.\n- Kan I ikke gøre noget ved det?\nVi må vente på, at der kommer et nyt forlig, hvor der bliver taget hensyn til den virkelighed, der er indtruffet siden det sidste forlig. Det her er jo nærmest sket inden for den fireårige periode, siden det sidste forlig blev lavet. Derfor er forliget ikke indrettet til, og har heller ikke den reaktionshastighed, som man kunne ønske sig i den aktuelle situation.\n- Vil du kalde det en krise?\nJa, for fanden. Der er ikke nogen publikumskrise. Det er en økonomisk krise. Men det er klart, at fortsætter det, så vil det ende med en publikumskrise, og hvis der ikke sker noget ved det her filmforlig, som giver en hurtig ændring, så vil det få alvorlige følger.\nDer er mange produktionsselskaber, der står på kanten af ikke at kunne eksistere. For eksempel er Zentropa blevet købt af Nordisk Film, og der er andre produktionsselskaber, der har offentliggjort, at de har kæmpeunderskud og stor gæld til bankerne. Det - blandet med finanskrisen, der også ruller lige i øjeblikket - er altså en rigtig hård cocktail, og det betyder altså, at der skal ske en revitalisering af dansk filmproduktions- og producentmiljø, hvis det skal overleve.\n- I 2009 blev der kun solgt halvt så mange billetter som i 2008, er det ikke en publikumskrise?\nFig. 1. Michael Obel. Foto: Thura Film.\nFig. 2. Martin (Nikolaj Coster Waldau) i Nattevagten (1994).\nFig. 3. Gamle mænd i nye biler (2002).\nFig. 4. Min søsters børn i sneen (2002). Også de andre film i serien står Thura Film bag.\nVi har en bemærkelsesværdig høj markedsandel til dansk film i danske biografer. Normalt er hver tredje solgt billet til en dansk film. Nogle gange sniger andelen sig så ned på fx 27 %, og så skriger og hyler folk op om, at der er krise, men det mener jeg ikke, der er. Det er sådan set som at sammenligne med gode eller dårlige Bordeauxvine. Bordeauxvinen er jo ikke ved at dø, fordi der en årgang, hvor den lige går lidt ned i kvalitet. (fig. 5)\n- Hvorfor vil danskere ikke se danske film for tiden?\nAltså jeg mener ikke, 2009 er et skidt år. Nogle gange kommer der en mindre god årgang, men det er jo ikke det samme som, at vinen er dårlig det år. Der er mange parametre, der spiller en rolle, men man kan da sige, at det er klart, at i øjeblikket er dansk film – ud over at være økonomisk presset - presset af, at talentmassen i Danmark i øjeblikket er travlt optaget af at lave tv-serier. Der er også sket det, at nogle af de meget dygtige filmfolk, vi har, er blevet lokket til udlandet og har fået opgaver der.\nDerudover kan det være fordi, at der er rigtigt mange udenlandske film, der trækker rigtigt meget. Folk har det jo med at gå et vist antal gange i biografen om året. Folk går ikke nødvendigvis dobbelt så meget i biografen, hvis der er dobbelt så mange gode film eller modsat - for den sags skyld.\n- Når talentmassen forsvinder over til tv, skyldes det så, at manuskript- og udviklingsarbejdet er relativt lavt lønnet i filmbranchen?\nMan kan diskutere, om vi lønner lavt, eller om tv lønner højt? Det er helt klart, at de summer og den måde, pengene bliver givet på i Filminstituttet og andre steder, gør, at vi som filmproducenter ikke kan konkurrere med det, tv-stationerne kan tilbyde, eller det man kan tilbyde ude i den store verden for den sags skyld. Der er vi ikke konkurrencedygtige.\nPå kort sigt er det nok den eneste løsning, at vi bare følger med. På længere sigt kan løsningen være, at man uddanner nogle flere. For nogle af de mest eftertragtede hænder har måske også for meget at lave.\n- Er det kun lønnen, der gør, at I ikke kan konkurrere med tv-stationerne?\nBehandlingstiderne på Filminstituttet er lange. Fra du har tænkt en tanke, afleveret den på Filminstituttet, til du har fået et svar, om du kan få støtte til at udvikle dit filmprojekt videre, går der rask væk otte til ti uger. I mellemtiden skal talentet sidde og vente længe på at få af vide, om idéen fungerer eller ej. Det betyder, at hvis en forfatter bliver ringet op af en filmproducent og en tv-station på samme dag og spurgt, om han vil arbejde for dem, så vil han vide, at behandlingstiden fra ord til handling er meget, meget kort, når det gælder en tv-station, man taler med, og meget, meget lang, når det er en filmproducent, man taler med. Og i den konkurrence kan vi ikke være med.\n- Hvis ikke producenterne tjener nogen penge, er der så andre, fx biograferne eller distributørerne, der gør?\nDistributørerne tjener heller ikke penge. De er jo også ramt af, at dvd’en er blevet så billig. Biograferne tjener penge, og det er jo sådan set også vores held som producenter, at biograferne ikke er ramt af nogen krise. Folk vælter i biografen og betaler glædeligt den biografpris, de altid har betalt, så der er ikke nogen nedgang der.\nDet vidner jo også om, at det, der sker på dvd-fronten, ikke er publikumsbestemt. Publikum er villig til at betale mere end 29 kr. for en dvd. Vi er udsat for, at detailledet bruger vores produkt til at lokke folk i butikken. De kører slagtilbud på vores vare, for den har en stor attraktionsværdi, og så kan de i stedet tjene penge på mælk og andre varer til overpris.\n- Hvad skal der til, for at producenterne tjener penge?\nMan kan sige, at her og nu på kort sigt vil det jo være rart at få en større statsstøtte, så vi kan få gang i hjulene igen, men på lang sigt er det ikke måden at løse det her på. Det må være sådan, at hvis man gerne vil have en filmproduktion, som skal sigte på et publikum, så må det også være sådan, at publikum er indstillet og interesseret i at betale for varen.\nDer bør også ske det, at prisen på en dvd skal op, ellers skal den ikke udbydes længere. Jeg kan godt lide tanken om, at folk skal forstå, at varen har en pris, og den skal der betales for.\nTV skal kunne sige ja eller nej\n- Har tv-stationerne fået for stor indflydelse?\nJeg er enig i, at tv har en stor indflydelse, men det vil de have næsten uanset set, hvad der sker. For at sikre dansk film skulle man finde pengene et sted ved det sidste forlig. Derfor øremærkede man nogle af tv’s penge til spillefilmsproduktion. Det var godt, for så sikrede vi nogle penge, men man kan diskutere, om tv-stationerne har været tilfredse med den ordning. Det har de nok ikke været, og derfor har de ikke været specielt samarbejdsvillige eller loyale over for dansk films situation. Det er jo selvfølgelig uheldigt, hvis de samarbejdspartnere, man har, ikke er glade for at være i stuen omkring samarbejdet.\nDet har givet anledning til, at man ikke er gået så hurtigt ind i filmproduktioner, som man skulle. Det antal film, man skulle have sat i gang, er ikke nødvendigvis blevet sat i gang. Tv-stationerne har ikke nødvendigvis brugt de penge, de skulle bruge, og der har været en masse synkroniseringsproblemer mellem Filminstituttet og tv-stationerne.\nHvis de praktiske problemer blev ryddet af vejen, så det ikke var et spørgsmål, om de ville være med eller ej, men mere et spørgsmål om de kunne tænke sig at vise den her film på en dansk tv-station eller ej, så havde jeg ikke noget problem med det. Men hvis vi har en samarbejdspartner, der er træt af dansk film, fordi han synes, han er blevet tvunget til at investere for meget i dansk film, at det er for dyrt, så skal vi have det problem væk. Men hvis vi producerer film, som tv-stationerne ikke vil vise, så har vi grundlæggende et problem.\nVerdens bedste filmlov\n- Siden 1964 er den danske filmlov blevet kaldt “verdens bedste”. Gælder det stadig?\nJA! Altså det er jo vigtigt hele tiden at lave revisioner og kigge den efter i sømmene, men den danske model, blandingsøkonomimodellen - halv statsstøtte og halvt købmandsskab - det er en af grundene til, at det er verdens bedste filmlov. Det mener jeg, at der grundlæggende ikke er pillet ved. Så flytter vi grænseværdierne en gang imellem. Nogle gange bliver der diskuteret, om det skal være mere konsulentstøttet film frem for 60/40. Det flytter måske nogle decimaler, men grundlæggende er det statsstøtte blandet med købmandsskab, og det er godt.\nFig. 5. Ifølge Dansk Statistik faldt salget af billetter til danske film (rød blok) i 2009 med 43 % og andelen af biografbilletter solgt til danske film kom ned på 17 % (dst.dk). Faldet skal ses i lyset af, at biografsalget generelt var højt, og at den storsælgende Mænd der hader kvinder talte som svensk produktion, selv om den havde dansk instruktør, manuskriptforfatter, komponist mv.\n- Film som Sorte kugler (fig. 6) og Blå mænd er begge lavet uden DFI-støtte, men med støtte fra TV2. De har haft relativ stor succes i biografen. Kunne man forestille sig en dansk filmproduktion uden direkte statsstøtte?\nNej, det kan man ikke. Der er altid undtagelser, der bekræfter reglen. Historisk set har vi altid haft nogle film og ofte film, der har gjort sig meget bemærket, og som har måttet søge støtte uden om systemet. For mig er det ikke ensbetydende med, at systemet ikke fungerer. Men nogle af de film har jo haft en vilje, som var så stærk, at det også har været lidt af en lakmus-test for dem. Måske er kvaliteten af dem netop blevet god, fordi de har levet på trods.\n- Der er to primære støttefunktioner - 60/40 og konsulentordningen - fungerer de efter hensigten?\nJeg synes, at i teorien er det rigtigt, rigtigt godt at have to døre at gå ind ad. En, hvor der på navneskiltet står “her skal du gå ind og lave noget kunstnerisk markant”, og en anden, hvor der står “her skal du simpelthen lave film, som folk vil se”. Det er selvfølgelig enormt vigtigt, at der ikke foregår en ideologisk kamp mellem kunsten og mainstream i måden, man forvalter de to ordninger på. Man skal jo gå helhjertet ind for dem og sige, at det er fint at lave begge dele. Det halter nogle gange med at vinde anseelse ved at prøve at lave en film, der har et stort publikum. Det, synes jeg, er en stor skam.\nEn folkelig film bør man stille lige så store kvalitetskrav til og se op til på samme måde som til en stor kunstnerisk film. Der synes jeg, vi lider lidt under, at det er ikke helt så fint at lave kommercielle film. Det gør, at vi kan have svært ved at samle de dygtigste talenter til at lave den slags film, hvorfor de nogle gange kan blive ringere, og det er virkeligt ærgerligt.\nDFI skal have mere armslængde til filmene\n- Hvad er dine forhåbninger til den kommende filmaftale?\nMine forhåbninger er, at man får skabt en økonomi, så den enkelte films økonomi bliver sund. Det er den ikke i øjeblikket. Det gør man efter min mening på en af to måder. Enten ved at vi sætter det antal film ned, vi skal producere for den samme sum penge, eller ved at summen af penge til rådighed bliver hævet. Evt. ved en kombination af de to. Så længe det ikke er på plads, er det svært at tale om alle mulige andre ting, for vi har iltmangel. Det er som at tale om et flodløb uden ilt og så beklage sig over, at der ikke er fisk i flodløbet.\n- Af de to løsninger, hvilken er så bedst?\nDet er meget vigtigt, at antallet af film ikke kommer så langt ned, at vi ikke kan holde miljøet i gang, holde talentet i gang, og holde fast i vores markedsandel. Forhåbentlig kunne vi blive ved med at lave 30 film om året, men med en større produktionssum. Dog må vi aldrig komme under 20-25 film om året.\n- Hvis vi antager, at det økonomiske kommer på plads, hvad kunne du så ellers forestille dig i et forlig?\nJeg synes, at vi skal uddanne flere folk. I særdeleshed forfattere skal vi have uddannet nogle flere af, fordi det er ligesom krumtappen i, hvad vi laver.\nSå vil jeg også ønske, at Filminstituttet vil få lidt mere armslængde, og at det, der foregår, er knap så meget styret fra Filminstituttet. Det har selvfølgelig den uindskrænkede magt til at sige, om det vil støtte en film eller ej. Det kan man ikke anfægte, men når det har taget en beslutning, skal det lade os om at lave filmen.\nDet er også meget vigtigt at ændre talentudviklingen. Talent-udviklingen har i en årrække mere eller mindre ligget 100 % inde på Filminstituttet og New Danish Screen, og der synes jeg, det ville klæde talentudviklingen, hvis det blev lagt ud i miljøet til os. Dvs. ud fra samme filosofi om, at DFI kan sige ja og nej, men ansvaret skal ligge ude i miljøet.\nVi har også en tradition for at sende alle film i biografen, og det skulle vi måske kigge på, om det nu også er nødvendigt i fremtiden. Det er okay at sige, at 5-7 film ud af de 30 film ikke blev så gode, at de har et publikum, så dem sender vi kun ud på dvd osv.\n- Det er blevet foreslået at 60/40-ordningen skal ændres, hvad mener du om det?\nDer er forskellige forslag fremme i øjeblikket, DFI har foreslået en fempersonersordning, hvor nogle af folkene er fra Filminstituttet, og der synes jeg simpelthen, at de skal holde fingrene væk. Der sker det i et lille hus, at der hurtigt opstår en inerti omkring hvad der er godt og skidt her i verden. Man kan altså godt lukke sig så meget om sig selv, hvis det er inde i filmhuset det hele foregår.\nVi har jo i dag en ordning, hvor det er fire eksterne markedskyndige folk, der læser projekterne og vurderer om de må formodes at have et publikum. Den ordning kan jeg godt lide. Jeg tror på, at hvis man skal markedsvurdere ting, så er det meget vigtigt, at det er folk der er i markedet, der vurderer projekterne.\nHvis man lader revisorer, der ikke handler, gå ind og driver en handelsvirksomhed, så er det dømt til at gå galt.\n- Biograferne bliver større og større, og færre og færre, er der en fremtid for lokalbiograferne?\nJa, altså de foreningsdrevne biografer, dem som ikke skal løbe rundt havde jeg nær sagt. Men der er sket det, at udover at produktionskravene til spillefilmene er steget, så er kravene til biograferne også steget. Da krisen var der i firserne, lukkede en del biografer, og det gjorde, at dem, der blev tilbage, kunne få en sundere økonomi. Fordi de fik en sundere økonomi, fik de råd til at sætte biograferne i stand, og modernisere dem, bygge flere sale, bedre stole ind, og det gjorde at folk pludselig fik lyst til at komme tilbage i biografen igen. Den positive spiral kan blive knækket af digitaliseringen, der kommer nu. For hvis der er alt for mange biografer, der skal kæmpe om det samme publikum, så kan det blive så dårligt for den enkelte biograf, at den ikke kan holde det høje serviceniveau, og kvalitetsniveau, som vi ser i dag.\nLokalt kan man godt bære over med at stolene er dårlige, lærredet lille osv. På den måde kan man køre en lokalbiograf, men man får aldrig en økonomi i lokalbiograferne, så de kan lave 3D, eller store sale, moderne THX osv., det kan man ikke.\n- Vil digital projektion ændre på måden at distribuere film på?\nDet vil mere ændre på biografens repertoire. De enkelte biografer får mange flere muligheder for, hvad de kan vise. Fx kan man i øjeblikket se, at biograferne køre opera med stor succes. Mulighederne, der kommer i biograferne, bliver andre pga. digitalisering. Det betyder også, at man kan give den ud til mange flere biografer, det vil give en forandring i, hvordan og hvorledes filmen bliver tilbudt.\n- Vil det være til fordel for de små lokale biografer?\nFig. 6. Sorte kugler (2009) – årets bedst sælgende danske biograffilm.\nDe små biografer håber på, at de kan få en kopi hurtigere nu, og dermed en meget større omsætning, fordi nu vil folk ikke valfarte ind til storbyerne. I øjeblikket er de små biografer forhindret i at få en premierekopi, fordi det koster penge, en lille biografs omsætning retfærdiggør ikke, at man bruger 20.000 kr. på at lave en kopi til dem (fig. 7). Men de skal nok forvente, at distributørerne stiller nogle krav til biograferne om, på hvilke betingelser de kan få de film. Fordi de vil jo have, at deres “baby” får en stor kapacitet, og hvis der står 10 distributører samtidig og siger til en 1-salsbiograf ude i provinsen, “du kan godt få en premiere, men så skal den køre hele ugen,” så får biografen jo et problem, for hvad skal han sige til de ni andre, der også har en premiere. Så jeg ved ikke, hvor meget det vil ændre - det vil spare nogle omkostninger, og derved vil der på sigt blive penge til at producere mere.\nLovlige film i hjemmet\n- Er det i folks dagligstuer, at filmbranchen i fremtiden skal tjene sine penge?\nBlandt andet. Først og fremmest skal vi starte med at vise folk en film i biografen. Det at se en spillefilm er forbundet med en social oplevelse. Det at ankomme til en biograf, købe sine popcorn, gå ind og sidde der socialt sammen med nogle andre og have en fælles oplevelse - ligesom at se en fodboldkamp live, frem for at sidde hjemme og se den på tv, det er vigtigt!\nDernæst skal vi møde publikum hjemme i stuerne på forskellige måder, på computeren, på mobiltelefonerne. Vi kan møde dem alle mulige steder. Begge dele har deres berettigelse, men det er to meget forskellige oplevelser, vi sælger.\nDerudover kæmper vi jo i øjeblikket med pirateri, som sker stort set ustraffet. Hvis folk vil have en vare, så skal det koste noget. Det problem SKAL vi have løst. Når det bliver ordnet, når folk holder op med at stjæle vores film, så bliver der jo grundlag for at få nogle nye forretningsmodeller op at køre, og det kan jo bl.a. være download, altså VOD (video on demand). Så kan du sidde derhjemme og leje en film på din tv-skærm, du kan sidde og se en film på din computer, osv.\n- Vil VOD afløse dvd’en?\nJeg tror ikke, den kommer til at afløse. Jeg tror snarere, den kommer til at supplere. Man ved, at 86 % af de dvd’er, der bliver købt, bliver købt impulsivt ved kasseapparatet, i Brugsen og andre steder. Den lyst til lige pludselig at tage en film, den vil fortsæt være til stede. Hvad enten den er på en dvd eller en USB-stick, så vil der blive ved med at være en pakning, som man kan købe. Der vil også være abonnementsordninger, ligesom man køber Filmklub Danmark i biografen, så man kan godt forestille sig VOD-Danmark-klub. En VOD-klub, hvor du abonnerer på nogle film om måneden, og som du ser derhjemme. Måske kombinationer af alle de her ting.\n- Hvor stort et problem er piratkopiering for dansk film?\nDet er et stort problem i øjeblikket, fordi VOD-platformen ikke rigtigt kan tage en ordentlig pris for filmene. Det er jo svært at tage en ordentlig pris for noget, som man kan gå hjem og stjæle på internettet. Derfor er det meget vigtigt, at vi får stoppet pirattyveriet, for ellers kan vi ikke få nogen forretningsmodeller i gang.\n- Musikbranchen har været igennem noget lignende. Er der nogle af dens erfaringer, man kan trække over i filmbranchen?\nBåde og. Musikbranchens modeller er ikke gode for os. Af flere grunde. Musik er oftere mere universel end spillefilm. Vi er meget forankret i vores lokalområde, dvs. det danske sprog- og kulturområde. Der er også meget stor forskel på produktionsomkostningerne. Det er jo billigt at lave en plade sammenlignet med, hvad det koster at lave en film. Jeg ved ikke, om det koster 500.000 eller en mio. at lave en plade, men en spillefilm koster altså 20 mio.\nDerfor kan vi ikke - med det lille sprogområde vi er - leve af en mikroøkonomi. Det er jo det, musikbranchen hænger deres hat på. Den sætter prisen ned og håber på at sælge en masse ekstra downloads. Hollywood har hele verden som sit marked, så mikroøkonomi kan være en løsning for dem, men vi er kun 5 mio. mennesker, hvilket gør, at en mikroøkonomi ikke hænger sammen for os.\n- Hvad ser du som den største udfordring for den danske filmbranche?\nHvis vi lige hæver os over økonomien m.m. og regner med, at alt det der ordner sig, hvad handler det så om fremover? Så handler det om stadig at fortælle vedkommende historier, der handler om vedkommende mennesker, som vi interesserer os for, og som vi har lyst til at spejle os i, lære noget af. At vi kommer ind og bliver forført, får følelsesmæssige oplevelser, bliver udviklet af det, reflekterer over vores liv, eller bliver drøngodt underholdt.\nUdfordringen er at blive ved med at være interessant. Ligesom den altid har været det.\nFig. 7. Til sammenligning koster en digital kopi - en såkaldt Digital Cinema Package - typisk 2-3.000 kroner.\nChristensen, Claus. ”Lars von Trier: Manuskriptforfattere ødelægger dansk film” Ekko 07.05.2005. Interviewet blev i sin fulde længde bragt som Schepelern, Peter. ”Drillepinden” – interview med Lars von Trier, Ekko #28 (2005).\nKastrup, Kim. “Filmfestival: Trier slagter Bier: 'Brødre' var noget indholdsløst lort”, Ekstra Bladet, 18.05.2005, 1. sektion, s. 8.\nKastrup, Kim & Sjørup, Thomas: “Cannes: Trier er et fjols”, Ekstra Bladet, 21.05.2005, 1. sektion, s. 18.\nMathieu, Chris & Pedersen, Jesper Standgaard. Dansk film i krydsfeltet mellem samarbejde og konkurrence. Lund: Ariadne Forlag (2009).\nRasmussen, Anita Brask. ”Filmkrise: Dansk film er en dårlig forretning”, Information, 26.09.2008, 1. sektion, s. 4-5.\nThorsen, Nils. ”Interview: Vi har mistet vores uskyld”, Politiken 21.06.2005 (A), 2. sektion.\nThorsen, Nils. ”Bille August: Danske film gentager sig selv, er konstruerede og »ekstremt uinteressante«”, Politiken 21.06.2005 (B), 1. sektion.\nThorsen, Nils. ” Deja vu: Har vi ikke set den film før?”, Politiken 15.09.2002, kultursektionen, s. 1.\nPiil, Morten. ”Von Trier på krigsstien”, Information d. 10.05.2005, s. 14.\nEising, Jesper. "Dansk film er uden kunstnerisk succes" Berlingske.dk,


Udgivet den 12.02.2018 af bøsse sperm porno blotter porno\npornofilm er 30 minutter, og hører under kategorien danske pornofilm. Pornofilm Tags analsex blowjob dansk porno dansk pornofilm danske mænd danske piger danske pornofilm flotte piger liderlig liderlige piger luder mundsex slikker fisse sperm i munden sutter pik, klik og tilføj en kommentar, flere film med Danske Pornofilm, dansk pornofilm en sexet ung pige. Dansk pornofilm Star porno med Katja Keen. Marts 2018, dansk pornofilm med kendte skuespillere. Marts 2018 Rul for mere Tap. Marts 2018, porno pige sutter pik i dansk pornofilm. Liderlige Christina i dansk analsex pornofilm. Marts 2018, pornofilm med danske Michelle. Marts 2018, dansk pornofilm med Katja Keen.\nPornofilm: Bøsse sperm porno blotter porno\nMarts 2018, dansk gang bang pornofilm med Anna. Dansk gang bang pornofilm med Anna. Danske Pornofilm, dansk blowjob pornofilm med Dina, se Dansk pornofilm med Dina som giver et blowjob og meget mere, spilletiden for denne pornofilm er 18 minutter, og hører under kategorien danske pornofilm. Marts 2018, liderlige Christina i dansk analsex pornofilm. Marts 2018 En hot dansk porno blondine i pornofilm. Marts 2018, store bryster i Dansk porno. Marts 2018, studenterfesten Dansk pornofilm. Marts 2018, dansk pornofilm Star porno med Katja Keen.\nDansk blowjob: Bøsse sperm porno blotter porno\nbøsse sperm porno blotter porno Marts 2018 Pornofilm med en dejlig dansk blond pige. Dansk pornofilm en sexet ung pige. Pornofilm Tags analsex blowjob dansk porno dansk pornofilm danske mænd danske piger bøsse sperm porno blotter porno danske pornofilm flotte piger liderlig liderlige piger luder mundsex slikker fisse sperm i munden sutter pik, se kommentar (1 flere film med Danske Pornofilm, erotisk Pornofilm fra Danmark. Dansk pornofilm med Katja Keen. Marts 2018, pornofilmen Dansk Analsex. Marts 2018, dansk pornofilm med den flotte Sanne. Marts 2018 Dansk blowjob pornofilm med Dina.\nGay liste over bordeller i københavn dansk porni 333\nbøsse sperm porno blotter porno 640\nbøsse sperm porno blotter porno siger:\n12.02.2018 kl 12:56\nSe pornofilmen med Danske. Se alle de pornofilm. Opdateres hver dag med.\nbøsse sperm porno blotter porno på Bøsse sperm porno blotter porno


Hotel Bavaria Berchtesgaden - Sammenlign Hotelpriser Berchtesgaden\nBillige Hoteller > Hoteller efter land > Hoteller i Tyskland > Hoteller i Berchtesgaden > Hotel Bavaria Berchtesgaden\nHotel Bavaria BerchtesgadenSunklergaesschen 11, Berchtesgaden, Tyskland Vis kort\nHotel Bavaria Berchtesgaden: Find foto, anmeldelser, information, udstyr og sammenlign priser for 3 stjerner i Berchtesgaden, Tyskland.\nMed en beliggenhed i Berchtesgaden byder Hotel Bavaria Berchtesgaden på indkvartering til god pris. Det er en ideel beliggenhed ved foden af Grunstein.De romantiske værelser på hotellet er udstyrede med te/kaffe-faciliteter, eget badeværelse og walk-in skab. Samtlige værelser er forsynede med varme og telefoner.Gæster kan starte dagen ud med morgenmad hver morgen på Hotel Bavaria Berchtesgaden. Der er et stort udvalg af spisemuligheder tæt på.Hotellets perfekte beliggenhed giver de besøgende mulighed for at besøge turistattraktioner til fods. Kehlsteinhaus og Nationalpark Berchtesgaden findes kun 20 minutter i bil derfra.\nGenerelKabel-/satellit-tv, Kaffe-/te-faciliteter, Hårtørrer, Tv, En suite, Privat badeværelseTjenesterVækningAktiviteterFitnesscenter, Golfbaner, Spa & wellness-centerAndenPrivat toilet\nBrugere, som kiggede på Hotel Bavaria Berchtesgaden kiggede også på disse 3 stjerner Berchtesgaden hoteller:\nGenerel vurdering: 9/10Rengøring: 10/10Service: 10/10Udstyr: 9/10Beliggenhed: 9/10Mad: 9/10Værelser: 9/10baseret på 309 anmeldelser\nNærmeste hotellerHotel AlpinaRos Demming


Orgasme på asiatisk manér - Harders.dk\nMåske er du single. Måske er din kæreste på shoppetur til London. Årsagen til, hvorfor du lige er alene, er underordnet. Hovedsagen er, at det er tirsdag aften, og du har, som alle os andre, brug for en spiller inden du kan falde i søvn. Og som alle os andre, så kender du til klatten, der blævrer på dine hænder og din mave efterfølgende.\nSe også: bizar porno, kvinde spiser æggekage af sæd.\nDet er selvfølgelig ikke noget som en omgang kleenex ikke kan klare. Men medmindre der er tale om et bukake-orgie, eller et godt gammeldags cumshot, så er mandemælken faktisk stærk overvurderet. Og derfor bør du stræbe efter at forbedre din ‘gokkeindsats’, så du selv bestemmer hvornår og hvordan, du fyrer klatten af. Inden du tænker “jeg har sgu da ikke brug for en gokkeguide!”, så bør du vide, at der er væsentlig forskel på at få sædafgang og orgasme, og disse to ting behøves ikke at hænge sammen.\nStyr din udløsning\nVores asiatiske brødre har for længst luret gokkekunstens håndværk. Der er mange thaoistiske og tantriske øvelser til os mænd, som skal få os til at holde længere, og holde på sæden. Men faktisk kan et enkelt og effektivt trick hjælpe dig til en hårdere erektion, og en stærkere orgasme. Ud over, at dette trick vil øge den seksuelle nydelse for dig selv, så vil du blive i stand til at ‘holde længere’ når du har nedlagt en partner. På den måde bliver du en endnu større sexgud end du i forvejen er.\nNår du mestrer teknikken, kan du vælge at fyre klatten af indimellem. Det vil også gøre det til en mere ekslusiv oplevelse for din partner at mærke din mandemælk, hvis du kun har sædudløsning indmellem.\nstyrketrænning for kronjuvelerne\nNår du kan mærke, at du er ved at få udløsning, så skal du spænde så meget i mellemgulvet, at det skal føles som om, at kronjuvelerne smutter helt op til navlen. Herved trækkes sæden tilbage, og du vil beholde dine erektion. Så selvom du har følelsen af at ‘være kommet’, kan du fortsætte så længe du vil. Denne teknik kan være svær de første par gange. Heldigvis har den danske forfatter og traditionelt uddannede akupunktør, Tommy Iversen, et tip til at blive bedre. Han fortæller i sin bog, elskovskunst, udgivet af Hovedland i 2012, hvordan du træner dine underlivs muskler. Han skriver følgende på side 49:\nStart med at spænde mellemkødet så kraftigt, du kan, og slap derpå af. Gentag øvelsen 24 gange Hold derpå et halvt minuts pause. Lav yderligere to sæt med et halvt minuts pause mellem hvert sæt.\nDenne øvelse, skulle gerne gøre dig i stand til at mestre din udløsning.\nGummifisser: Dit ultimative træningsredskab\nEgentlig hedder det vidst ‘mandlig masturbationsprodukt’, men jeg er fortaler for, at man kalder en spade for en spade, så jeg bruger ordet ‘gummifisse’. Min erfaring har vist mig, at mange mænd finder disse produkter kiksede. Og derfor er det blevet et totalt ‘no go’ at eje en gummifisse – måske fordi at legetøjet forbindes med ‘en sidste udvej’, for mænd der ikke kan score?\nI denne sammenhæng er gummifissen ikke din sidste udvej, men konkret træningsgrej. Du tager jo heller ikke i fitness W for at træne uden vægte. Det er den samme tilgang, du skal have til dette produkt. En træningsvægt til dit påhæng, som skal gøre dig til en hingst. Der findes mange gummifisser på markedet, men den bedste er den såkaldte Fleshlight. Fleshlight er ikke uden grund nr. 1 på verdensplan. Deres legetøj er nemlig fremstillet i Real Feel Super Skin, hvor kopivarer ofte fremstilles i det noget ringere nature skin. En Fleshligt vil derfor give dig den mest realistiske oplevelse – og det skal du bruge, når du skal træne dit ‘understelsmuskulatur’. Når du har anskaffet dig en Fleshlight, så skal du gentage øvelsen, hvor du klemmer koglerne op til navlen. Det bliver med garanti sværer med en Fleshlight, fordi den føles væsentlig bedre end din hånd. På den måde bliver dine muskler stærkere, fordi det kræver mere styrke at modstå en udløsning, når du bruger din Fleshlight.\nDer er naturligvis andre former for ‘orgasmer på asiatisk manér’. Og vil du alligevel gerne have sædafgang, kan du overveje erotisk thaimassage som et alternativ til masturbation.\nLæs også: https://www.harders.dk/nysgerrig-i-forhold-til-thaimassage-saadan-kommer-du-i-gang/\nDet er desværre stadig et tabubelagt emne, men de kvinder som er i branchen, ved hvad de laver, og giver dig en intim og sanselig oplevelse, som sandsynligvis er bedre end den, du kan give dig selv. Uanset hvad du vælger, så har du nu fået det værktøj, der kræves til at mestre gokkekunsten. Rigtig god fornøjelse!


SHELL øger leverancen af overskudsvarme til TVIS\nIndsendt af lja@tvis.net den 10. december 2015, kl. 14:24\nEn ny varmeveksler installeret ved SHELL giver mere varme til TVIS. TVIS modtager i forvejen omkring 1300 TJ varme fra SHELL-Raffinaderiet, hvilket omtrent svarer til en fjerdedel af den samlede varme. Overskudsvarmen stammer fra køle- og raffineringsprocesser på SHELL Raffinaderiet, som udvikler flere områder, hvor det er muligt for TVIS at aftage mere varme. Senest er det 80 TJ om året fra CDU-anlægget (Crude Distilling Unit eller råoliedestillationsanlægget).\n7 nye fjernvarmeselskaber kan blive del af TVIS\nIndsendt af lja@tvis.net den 3. december 2015, kl. 21:19\nIndsendt af lja@tvis.net den 1. december 2015, kl. 11:24\nLæs om ombygningen af Skærbækværket. Læs også om de 67 millioner kroner, som TVIS sender retur til fjernvarmeforbrugerne, om katodisk beskyttelse på Gl. Landevej og muligheden for at 7 nye fjernvarmeselskaber får varme fra TVIS.\nTVIS søger projektingeniør/ -leder\nIndsendt af lja@tvis.net den 8. september 2015, kl. 8:50\nTVIS søger en dygtig projektingeniør/-leder med forstand på energisystemer, kraftvarmeværker, maskinanlæg og fjernvarmeledninger. Du har erfaring med energisektoren og gerne med kendskab til fjernvarme. Du har eventuelt en rådgiverbaggrund fra et rådgivende ingeniørfirma eller lignende. STILLINGEN Med reference til projektchefen får du en central rolle med udvikling af selskabets mange spændende projekter, ligesom du får en bred kontaktflade såvel internt som eksternt til centrale myndigheder, ejerkommuner, fjernvarmeselskaber, leverandører og rådgivere mm.\nIndsendt af lja@tvis.net den 3. august 2015, kl. 15:01\n”Varmeplan – TVIS” repræsenterer den samlede dokumentation for, hvad ejerkommunerne, herunder TVIS’ bestyrelse har besluttet i 2012- 2013 i relation til varmegrundlag og fremtidig varmeproduktion. ”Varmeplan – TVIS” giver ejerkommuner, bestyrelsen og tilknyttede varmeselskaber en samlet beskrivelse af den planlægning, man har bidraget til. Løbende opdaterer TVIS varmegrundlaget, som indebærer analyser af Trekantområdets varmeforbrugeres forventede varmebehov. Det nye tillæg indeholder en opdateret prognose for varmebehovet frem mod år 2040. Læs hele Varmeplan TVIS og bilag her.\nIndsendt af lja@tvis.net den 25. juni 2015, kl. 12:11\nFjernvarme har nøglerolle i grøn omstilling\nIndsendt af lja@tvis.net den 22. maj 2015, kl. 10:20\nTVIS har afholdt workshop om fjernvarmens fremtid i Trekantområdet, hvor forskellige oplæg fra eksperter inden for energianalyse lagde op til debat. Fjernvarmeselskaberne i Trekantområdet, kommunerne og TVIS’ bestyrelse var repræsenteret, hvilket gav en unik mulighed for at få afprøvet forskellige synspunkter på retningen for TVIS’ fremtidige udvikling.\nWorkshop om fjernvarme og vedvarende energi\nIndsendt af lja@tvis.net den 21. april 2015, kl. 11:25\nTVIS har igangsat et projekt for at belyse potentialer og muligheder for at tilføre ny overskudsvarme og Vedvarende energi-varme til det sammenhængende varmesystem. I projektet ser vi på økonomi samt fordele og ulemper ved de forskellige muligheder. Vi afholder derfor en spændende workshop den 21. maj 2015 for at fortælle om projektets status, for at drøfte de indledende resultater og for at få inspiration til det videre arbejde. Workshoppen vil blandt andet bestå af en række oplæg, der relaterer sig til fjernvarmens rolle i forhold til den igangværende grønne omstilling. Oplæg\nFebruar-udgaven af Nyhedsbrevet er klar til læsning\nIndsendt af lja@tvis.net den 5. februar 2015, kl. 10:19\nKlik på billedet for PDF til print.


Jeg åbner gerne dørene til mit landbrug\nLMO Kvæg afholder bedriftsbesøg den 8. maj hos Maria og Lars Maagaard Pedersen, der ser frem til at vise, hvad de bruger deres dagligdag på.\nNår LMO Kvæg tirsdag den 8. maj inviterer til bedriftsbesøg, foregår det hos Maria og Lars Maagaard Pedersen i Gjerlev J, der har en besætning på 330 Holsteinkøer i sengebåsestald med sandsenge og reduceret opdræt. Derudover driver de i alt 250 hektar.\nLars Maagaard Pedersen er 3. generation på gården og sammen har han og konen Maria i år 10 års jubilæum på gården. Parret er glade for deres bedrift og ser frem til at få en masse spørgsmål fra de besøgende:\n- Jeg glæder mig til at åbne dørene for andre. Vi vil gerne vise frem, hvad det er, vi går og laver og hvordan dyrene bliver passet. Jeg synes selv, at det er spændende at komme ud og se andres bedrift, så jeg glæder mig til, at folk kommer og ser vores og stiller nogle spændende spørgsmål – og medarbejderne glæder sig også til at være med, fortæller kvægproducent Lars Maagaard Pedersen.\nTo robotter og malkestald\nNoget af det særlige ved Maria og Lars Maagaard Pedersens bedrift er, at de har to forskellige malkesystemer:\n- Det er ret atypisk at have to malkesystemer – enten har man robotter eller ej, men vi har begge dele, og det fungerer rigtig godt for os. Jeg synes, at vi får noget ud af robotterne. Det er en arbejdslettelse for os, og vi har fundet en vej til at kombinere de to systemer på samme bedrift, understreger Lars Maagaard Pedersen.\nParret fik i 2013 to malkerobotter, der kan malke 120 køer, og resten af køerne malkes i den gamle stald fra 1999. Netop malkning med robotter vil være noget af det, der er fokus på til bedriftsbesøget tirsdag den 8. maj:\n- På vores bedrift malkes i to robotter og i malkestald, og køerne i malkestalden afgræsser om sommeren. Jeg glæder mig naturligvis til at vise vores malkesystemer frem, og fortælle om både fordele og ulemper ved det, jeg håber at kunne inspirere andre, siger kvægproducent Lars Maagaard Pedersen.\nSkal du med på bedriftsbesøg?\nPå bedriftsbesøget vil der blandt andet være fokus på majsdyrkning, slætstrategi, fordele og ulemper ved to malkesystemer samt goldkofodring. Der vil også være fokus på, hvad det koster at producere en kvie, og derudover vil der være mulighed for at høre mere om bedriftens kvægnøgle og avlsstrategi.\nBedriftsbesøget foregår hos Maria og Lars Maagaard Pedersen, Hadsundvej 420, 8983 Gjerlev J, tirsdag den 8. maj 2018 kl. 19-22.\nMen vi har også et spændende møde hos Marianne og Thomas Kristensen, Malmhøjvej 13, 8620 Kjellerup, det er mandag den 7. maj 2018 kl. 19- 22. Læs mere om det her\nKvægbrugskonsulent Henning Pedersen\nTelefon: 2999 5719