Psykologkampagnen, Online læringsvæ... by Dansk Psykolog Fo... 430 views\n8 Key Life and Leadership Lessons by Stanford Graduate... 9998 views\nWhat Makes Great Infographics by SlideShare 1049682 views\nYou Suck At PowerPoint! by Jesse Desjardins ... 1571348 views\nSTOP! VIEW THIS! 10-Step Checklist ... by Empowered Present... 922326 views\nHow To Get More From SlideShare - S... by Content Marketing... 1064911 views\nPsykologkampagnen har udarbejdet denne profilbrochure i 2013. Brochuren har 19 inspirerende profilportrætter af psykologer.\nBjarke Schlechter , Skaber værdi for mennesker og organisationer at Københavns vestegns politi\n1. Karriereveje for psykologer 19 inspirationsportrætter\n2. Psykologuddannelsen åbner for et væld af karriereveje. Psykologer ved noget om mennesker – mennesker som medarbejdere, som forbrugere, som elever og som meget mere end blot klienter. Derfor er det oplagt, at psykologer anvender deres kompetencer bredt.\n3. Hvad kan Psykologer? Selv om der ikke står ’Psykolog’ i job annoncen, kan der sagtens være bud efter dine kompetencer. Det er ikke sikkert, at arbejdsgiveren ved det – så det er din opgave at gøre opmærksom på det. Med denne brochure får du inspiration til en række arbejdsområder, der når ud over det terapeutiske rum, som mange alene forbinder psykologer med. Mød en række psykologer, der fortæller om deres arbejde. Få et indblik i deres hverdag, og bliv inspireret af deres erfaringer. Psykologer er uddannet til at arbejde med mennesker, og psykologer arbejder der, hvor mennesker er – privat, professionelt, lærings- og forbrugsmæssigt. Region Stat Kommune Privat praksis Erhvervs- eller produktionsvirksomhed Iværksætter Behandlingsinstitutioner Andet Privathospitaler, privat klinik m.m. Interesseorganisation, fagforening m.m. Konsulent- eller rådgivningsvirksomhed Ansat i privat psykologpraksis\n4. 12 13 14 15 Region – Torben Høyer, Psykolog og Direktør, Aarhus Sporveje\t– Carsten Lund, Psykolog og Sekretariatsleder, Region Midtjylland\t– Kim Mathiasen, Psykolog og Projektleder, Region Syddanmark\t17 18 19 Stat – itte Krabbe, Psykolog og Karrierevejleder, D Det juridiske fakultet, Københavns Universitet\t– Louise Arnfeldt, Psykolog, Rigspolitiet\t20 21 Kommune – Sofie Nautrup Stisen, Gerontopsykolog, Vejle Kommune\t– Anne Sophie Bauer, Psykolog, Jobcenter Esbjerg – Marianne Bukh Ipsen, Psykolog, Brydehuset\tSelvstændig 7 8 9 10 11 Konsulent- eller rådgivningsvirksomhed – ulie Jeppesen, Psykolog og Seniorkonsulent, Millward Brown\tJ – Kathrine Egelund Christensen, Psykolog, Incita\tOffentlig ansat Erhvervs- eller produktionsvirksomhed – Katja Brandt Jensen, Psykolog og Strategy Transformation Consultant, IBM – Kenth Kærhøg, Psykolog og Global Kommunikationschef, ISS\t– Morten Jack, Psykolog og Lean Leadership Specialist, Novo Nordisk\t– Hannah Ellingsgaard, Psykolog og ErhvervsPhD, Finn Frogne A/S og RUC\t– Thomas Koester, Psykolog og Team Leader, FORCE Technology\tInteresseorganisation, fagforening m.m. – Bolette Christensen, Psykolog og Direktør, Børnefonden\t– Elsemarie Kappel, Psykolog og Idrætskonsulent, DGI\tPrivat ansat 22 23 24 Iværksætter – Christian Harpelund, Psykolog og CDO, Relation Technologies\t– Niels Peter Rygaard, Psykolog og Ejer, Fairstartglobal\t26 27\n5. Privat ansat Erhvervs- eller produktionsvirksomhed 6 Psykologkampagnen\n6. Katja Brandt Psykolog og Strategy og Transformation Consultant IBM Hvad laver en psykolog som Strategy Transformation Consultant? I jobbet tager man ud i virksomheder og løser opgaver, som typisk knytter sig til forandringsprocesser. Fx handler det om at forberede ledelsen og omdefinere organisa tionen for at imødekomme de løbende behov for at tilpasse sig nye muligheder. Hvorfor er jobbet spændende for en psykolog? Psykologer har en særlig faglig indsigt og forståelse for, hvordan det kan påvirke de enkelte led i organisationen, når en virksomhed gennemgår forandring. Den psykologfaglige viden er en god baggrund for at kunne hjælpe organisationer til bedst muligt at skabe forståelse blandt medarbej derne og håndtere forandringsprocesserne. Det spændende er muligheden for at skabe et større fokus på den menneskelige faktor. Hvordan havnede du i dit job? Jeg ville gerne finde nye måder at bringe mig selv og min uddannelse i spil, så for mig var det vigtigste ikke overskriften på jobopslaget. I stedet fokuserede jeg min job søgning på at finde en virksomhed med en vision, der talte til mine værdier, og hvor jeg så gode muligheder for personlig udvikling og faglig udfordring. Det førte mig til IBM. Hvis du skal give tre gode råd til en jobsøgende psykolog … For det første, tøv ikke med at være kreativ, og opsøg alternative jobmuligheder! På den måde kan man selv være med til at skabe en helt unik karrierevej og en interessant jobprofil. For det andet vil jeg råde til, at man bliver god til at forklare, hvordan og hvorfor psykologens kompetencer kan skabe værdi for virksomheder. Og for det tredje, at man så ’tør’ gå ud og sige det højt, hvor de måske ikke har hørt det før. Psykologers kompetencer 7\n7. Kenth Kærhøg Psykolog og Global kommunikationschef ISS Hvad laver en psykolog som Global Kommunikationschef? Min tilgang til jobbet er måske lidt anderle des, end den ville have været med en anden uddannelse i rygsækken. Som psykolog er jeg meget fokuseret på den effekt, vores kommunikation har på de mennesker, vi er i dialog med – og det gælder uanset om der er tale om intern kommunikation med vores medarbejdere og ledere eller kommuni kation med eksterne stakeholders. Det er ikke kommunikationen i sig selv, der er det væsentlige, men derimod de forandringer, kommunikationen er med til at skabe i for hold til holdninger, adfærd og attitude hos de mennesker, vi er i berøring med. Hvorfor er jobbet spændende for en psykolog? ISS er verdens fjerdestørste private arbejdsgiver, vi har mere end 530,000 ansatte fordelt over hele verden. Mange virksomheder taler om, at medarbejderne er deres vigtigste aktiv. Hos ISS er medar bejderne vores eneste virkelige aktiv. ISS sælger ikke en vare. Vi sælger service leveret af vore medarbejdere. En stor del af kommunikationsopgaven er at være med til at motivere medarbejderne og sikre, at de forstår formålet med den service, vi leverer 8 Psykologkampagnen til kunderne. Det er en kæmpe opgave, men også en meget spændende opgave. Samtidig er ISS en virksomhed, som har stor offentlig bevågenhed – ikke kun i Danmark, men også internationalt. Hvordan havnede du i dit job? Jeg har været så heldig altid at have et rig tig spændende job, og så har jeg simpelthen fokuseret på at gøre jobbet så godt som mu ligt. En gang imellem er der dukket tilbud op om at prøve noget nyt, og hvis udfordringen har været tilstrækkelig spændende, så har jeg takket ja. På den måde er jeg endt med at have boet og arbejdet på tre kontinenter. Det var ikke noget, jeg havde planlagt på forhånd. Hvis du skal give tre gode råd til en jobsøgende psykolog … For det første, ’break the rules’. De fleste grænser for, hvad en psykolog kan lave, er sat af psykologer. For det andet, ’Der er altid plads til en psykolog’. Mangfoldighed er godt, og de fleste virksomheder har ikke en psykolog ansat, så der skulle være masser af muligheder. For det tredje, ’Just do it’. Man skaber ikke forandring, hvis man ikke gør noget anderledes. Man får ikke et ander ledes job, ved blot at gøre som man plejer.\n8. Morten Jack Psykolog og Lean Leadership Specialist Novo Nordisk Hvad laver en psykolog som Lean Leadership Specialist? Jeg arbejder sammen med dygtige konsu lenter, ledere og medarbejdere om at skabe en stærk forbedringskultur i produktionen på Novo Nordisk A/S. Midlet til at nå det mål er intensive træningsforløb for produktions ledere, primært igennem coaching og feedback i praksis på produktionsgulvet. Jeg bruger hovedparten af min tid på ledercoa ching, projektstyring, træning og coaching af projektledere – og på metodeudvikling. Hvorfor er jobbet spændende for en psykolog? Som andre psykologjobs handler mit arbejde om at skabe en ønsket forandring igennem at ændre den måde, vi tænker og handler på i dagligdagen. Målet er her forretningsud vikling, men mekanismerne og metoderne er de samme som i mange andre psykologjobs. Som psykolog kan jeg bruge min viden og erfaring om at skabe positiv forandring, om at forbinde personlige værdier med organisa tionens værdier, om motivation og engage ment, og om hvordan forandringer fastholdes over tid igennem ledelse. Herudover skal jeg trække på en række andre kompetencer, som jeg ikke har lært igennem min psykologbag grund. Særligt er en grundig forretningsfor ståelse og stor ekspertise indenfor Lean en forudsætning for mit arbejde. Hvis du skal give tre gode råd til en jobsøgende psykolog … 1. ænk bredt på, hvor dine kompetencer T kan anvendes. Mange organisationer og virksomheder har brug for ’forandrings eksperter’ – også selvom der ikke står ’psykolog’ i jobopslaget. 2. ænk metodisk bredt. Vores kunder eller T arbejdsgivere er oftest mindre optaget af, om vi er narrative, systemiske eller kognitive – og mere optaget af, hvilken positiv forskel vi kan gøre i samspil med andre faggrupper. 3. røv forskellige områder af. Vores fag er P heldigvis meget bredt, og mange jobs kan rumme elementer af fx klinisk psykologi, undervisning og erhvervspsykologi på én gang. Vi behøver ikke nødvendigvis tidligt at låse os fast på, hvilken slags psykolog vi vil være. Hvordan havnede du i dit job? Jeg søgte jobbet på grund af det stærke fokus på ledelsesudvikling i praksis. Det interes sante her er at arbejde med ledelsesudvikling helt tæt på de daglige processer, som lederne skal lede. Driftsledelse fylder meget i mange lederjobs, men ofte ret lidt på lederuddannel ser. Jeg fik jobbet på mine kompetencer som coach og projektleder – vel vidende at der var rigtigt meget nyt, jeg skulle lære! Psykologers kompetencer 9\n9. Hannah Ellingsgaard Finn Frogne A/S og RUC 10 Psykologkampagnen Hvordan havnede du i dit job? Jeg søgte jobbet via et jobopslag. Det er faktisk lidt atypisk, da de fleste erhversPhDstuderende ofte selv er aktivt medvirkende til at få projektet op at stå, enten via deres universitet eller fordi de i forvejen er ansat i virksomheden. For at kunne godkendes som erhvervsPhD er der nogle fornemelle krav til karakterer: man skal mindst have opnået karakteren 10 i sit speciale, og det samlede gennemsnit for både bachelor- og kandidat uddannelsen skal mindst være 8,2. Hvorfor er jobbet spændende for en psykolog? Hvis man kan lide at gå i dybden med et be stemt fagligt område og samtidig gerne vil have en fornemmelse af, hvad der foregår ude i felten, så er en erhvervsPhD perfekt. Psykolog og ErhvervsPhD Hvad laver en psykolog som erhvervsPhD? I jobbet som erhvervsPhD er man ansat i en virksomhed og indskrevet på et universitet samtidig. Man skriver sin PhD på grundlag af et forskningsprojekt, som på den ene eller anden måde bidrager til virksomhedens ud vikling. Der er næsten ikke nogen grænser for, hvad projektet mere konkret kan dreje sig om – forudsat at man kan få en virksom hed med på ideen, og at projektet vil kunne producere ny forskningsbaseret viden. Hvis du skal give tre gode råd til en jobsøgende psykolog … For mig har det været godt at tænke på mig selv som ekspert i menneskelige forandringsprocesser. Det er noget, som er brugbart i rigtig mange sammenhænge, og samtidig er det en god måde at forklare sig overfor folk, der mest ser psykologer som klinikere.\n10. Thomas Koester Psykolog og Team Leader FORCE Technology Hvad laver en psykolog som Team Leader for Applied Psychology? Jobbet består i 40% ledelse og 60% faglige opgaver. Faglige opgaver inkluderer bl.a. konsulentarbejde for kunder og projektledelse af forsknings- og udviklingsprojekter inden for afdelingens områder, som omfatter designpsykologi, forbrugerpsykologi, sikker hed, arbejdspsykologi og human factors. Hvorfor er jobbet spændende for en psykolog? Det er spændende, fordi det byder på en stor variation af arbejdsopgaver og metoder, faglige emner og mulighed for at udvikle nye metoder og koncepter inden for et bredt repertoire af genstandsfelter. Anvendelse af grundlæggende psykologisk viden og teori og kobling til almenpsykologien og videnskabsteori er essentiel i løsningen af praktiske problemstillinger for kunder og i projekter. Hvordan havnede du i dit job? For 13 år siden henvendte jeg mig til min nuværende arbejdsgiver med en idé til et projekt i tråd med eksisterende aktiviteter i virksomheden. Siden da har psykologfunk tionen udviklet sig betydeligt og udgør i dag en selvstændig afdeling, som jeg selv har bidraget til at forme og udvikle ved bl.a. at formulere faglig profil, skabe og køre projekter og udvikle metoder. Hvis du skal give tre gode råd til en jobsøgende psykolog … 1. orsøg at skabe dig din egen faglige F niche baseret på et konkret behov eller problem, som interesserer dig. 2. ig i den forbindelse på, hvordan du som K psykolog kan skabe værdi i processer eller produkter, som ellers er domineret af andre faggrupper, og opsøg relevante brancher, industrier, organisationer osv. 3. pbyg netværk og skab kontakter O tværfagligt inden for dit område. Brug netværket til at blive involveret i projekter og ansættelser. Et fast job kan sagtens udspringe af en midlertidig projektansæt telse. Psykologers kompetencer 11\n11. Privat ansat Interesseorganisation, fagforening mm. Bolette Christensen Psykolog og Direktør Børnefonden Hvad laver en psykolog som direktør for Børnefonden? Det er en strategisk ledelsesopgave. Primært handler det om at træffe beslut ninger for virksomheden for sammen med medarbejdere at skabe resultater. Hvorfor er jobbet spændende for en psykolog? Det er det, fordi du har at gøre med menne sker – alle mulige typer mennesker, kulturer og andre forskelligheder – og dermed også med psykologiske mekanismer, som opstår, når mennesker er sammen. Som psykolog har man alle muligheder for at kunne håndtere disse. Især handler det i dag om forandringspsykologiske mekanismer, men man skal fx også løse konflikter, håndtere magtforskelle, udvikle mennesker osv. Alt sammen noget, som er kernen i organisa tionspsykologien. 12 Psykologkampagnen Hvordan havnede du i dit job? Jeg blev leder, fordi jeg har haft lysten til at organisere. Og det hænger i høj grad også sammen med, at jeg i en del år beskæfti gede mig med ledelses- og lederudvikling som konsulent. På et tidspunkt fik jeg så muligheden og har siden haft lysten til at arbejde mig videre op i hierarkiet. Hvis du skal give tre gode råd til en jobsøgende psykolog … Så er mit første råd at turde hoppe op i ’akvariet’ frem for at observere begivenhe derne udefra. Som psykologer har vi lært at kigge på andre, men i stedet for at stå i betragterrollen skal vi over i handlerrollen. Et andet råd er at turde slippe lidt af fagfagligheden og være mindre optaget af, om et job indebærer psykologarbejde. Når man har jobbet, kan man altid påvirke det. Psyko loger skal turde prøve noget nyt, og sidste råd er derfor at opsøge og kaste sig ind på alternative både nationale og internationale jobmarkeder.\n12. Elsemarie Kappel Psykolog og Idrætskonsulent DGI Hvad laver en psykolog som idrætskonsulent? Overordnet skal jeg, i samarbejde med frivillige og de lokale svømmeklubber, udvikle svømme- og vandaktiviteter i DGI Østjylland. Dette indebærer, at jeg er med til at planlægge og gennemføre en proces for udvikling af vision og strategi for hele svøm meområdet, samt udvikle en ny organisa tionsstruktur af frivillige. Dette suppleret med min uddannelse som psykolog, samt et studiejob som juniorkon sulent ved et eksternt HR-konsulenthus, har givet mig en spændende profil i forhold til at varetage dette job. Til både jobsamtale og i min ansøgning gjorde jeg det tydeligt, hvordan jeg med mine samlede kompeten cer og erfaringer ville være interesseret i at varetage denne stilling – og hvorfor det vil være en fordel for deres organisation. Hvorfor er jobbet spændende for en psykolog? Jobbet er spændende, fordi jeg får prøvet mine kompetencer som psykolog af inden for en bred vifte af forskellige psykolog faglige områder – i et idrætsfagligt miljø, som passer godt til mine egne værdier og interesser. Da jobbet er et nyopstartet projekt, så har jeg i høj grad selv fået lov til at ’designe’, hvordan denne stilling skal gribes an, således at jobbet passer til mine specifikke kompetencer og interesser. Hvis du skal give tre gode råd til en jobsøgende psykolog … 1. år du skal søge jobs, så gør det tydeligt N i din ansøgning, hvad du med din samlede profil (personlige erfaringer, studie, di verse studiejobs og kurser) har at tilbyde netop den organisation/virksomhed, som du søger job hos. Hvad er det, du kan bidrage med, og hvorfor har det værdi for dem? 2. øg gerne både ’typiske’ psykologjobs S og andre typer jobs, som indeholder arbejdsopgaver og arbejdsgange, som du finder interessant. 3. old gerne dine netværk ved lige og brug H dem til at komme et skridt foran i køen, hvor det er muligt. Hvordan havnede du i dit job? Jeg har altid været aktiv indenfor svøming, både som svømmer, underviser og frivillig i DGI – så mine personlige interesser og kon takter har altid været inden for svømningen. Psykologers kompetencer 13\n13. Privat ansat Konsulent- eller rådgivningsvirksomhed Julie Jeppesen Psykolog og Seniorkonsulent Millward Brown Hvad laver en psykolog som senior konsulent hos Millward Brown? Jeg arbejder som ekstern konsulent med kontakt til vores kunder og gennemfører mange kvalitative interviews og kvalita tive analyser og sikrer, at de bliver både gennemført og formidlet til vores kunder i form af rådgivning. Jeg er ansvarlig for projekterne fra start til slut. Det indebærer også projektledelse, koordinering og super vision af undersøgelser i udlandet. Samtidig har jeg også opgaver som intern konsulent. Jeg er medansvarlig for at opbygge en kvalitativ afdeling i nordisk regi og er med til at udvikle internationale metoder og interviewværktøjer til brug i de forskellige internationale kontorer hos Millward Brown. Jeg deltager i ansættelsessamtaler og coa cher kolleger og har også afholdt et internt stressseminar. 14 Psykologkampagnen Hvorfor er jobbet spændende for en psykolog? Jeg får dyrket både mine analytiske og metodiske kompetencer, og samtidig skal jeg kunne omsætte det til meningsfulde re sultater i forhold til kundernes situation. Jeg bruger meget min viden om systemisk og narrativ metode og bliver konstant udfordret på, at resultaterne skal omsættes til konkret brugbar viden og indsigt til en målgruppe, som ikke har min baggrund. Det er sjovt, fordi dagene aldrig er ens, og jeg lærer hele tiden noget nyt om mennesker. Jeg bliver overrasket, udfordret og fagligt stimuleret. Hvordan havnede du i dit job? Jeg var nyuddannet og havde sagt ja til en stilling i et analyseinstitut. I første omgang var det en vigtig parameter for mig, at der var andre psykologer. Det tiltrak mig, at opgaverne var varierende og med interna tionalt præg, samtidig med at jobbet var dynamisk i forhold til at være udadvendt – interviewe og masser af kundekontakt, og indadvendt – ’nørde’ med rapporter og ana lyser. Efter nogle år endte jeg i et lignende job i et nyt analyseinstitut. Men her var jeg den eneste psykolog og skulle nu operere i et felt med mange andre faggrupper, som ikke var humanistisk funderet. Udfordringen dengang og nu (efter 11 år i samme job) er hele tiden at være forandringsvillig og til passe mig de sammenhænge som et konkret projekt er en del af. Samtidig skal jeg hele tiden argumentere for mit eget felt – og det holder mig til ilden! Hvis du skal give tre gode råd til en jobsøgende psykolog … 1. ær ikke bange for at kaste dig ud i et V område, som er ukendt – der sker utrolig meget ’learning by doing’ 2. ed ikke kun efter stillingsopslag indehol L dende ordet ’psykolog’, men overvej dine kompetencer og brug dem som søgeord 3. etværk, netværk og netværk! Prøv at N finde et relevant frivilligt arbejde. En del telefonrådgivninger har også en obligato risk uddannelse, inden man bliver ’sluppet fri’, og det er en ekstra god ting at have med i sin faglige bagage, samtidig med at man får brugt sine kompetencer på en givende måde.\n14. Kathrine Egelund Christensen Psykolog Incita Hvad laver en psykolog som autoriseret psykolog i Incita? Jeg varetager individuelle samtaleforløb med borgere, som står uden for arbejds markedet, og som har andre problemer end ledighed, som der skal tages højde for i en proces, der hjælper dem i beskæftigelse eller uddannelse. Det kan også ske, at arbejdspladser/virksomheder ønsker, at vi skal undervise medarbejdere om trivsel på arbejdspladser, psykisk arbejdsmiljø og om at værne om og fastholde medarbejdere, der en overgang er psykisk sårbare. Hvorfor er jobbet spændende for en psykolog? Jobbet er meget alsidigt, og på den måde har vi mange lærings- og udviklingsmulig heder som psykologer. Området kalder på brede kliniske kompetencer – vi møder mange forskellige typer problemstillinger. Udover at arbejde på individniveau får vi også opgaver som supervision og undervis ning ude på arbejdspladser eller i forhold til sagsbehandlere, så vi prøver meget. Vi er en ’skattet’ og respekteret faggruppe på området, hos ledelse og kollegaer fra andre faggrupper. Hvordan havnede du i dit job? Jobbet hos Incita (som tidligere hed Reva centret) søgte jeg efter at have afsluttet en tidsbegrænset ansættelse i en kandidatstil ling i Universitetsklinikken på Københavns Universitet. Jeg søgte det på baggrund af et almindeligt stillingsopslag i Psykolog Nyt. På det tidspunkt var Revacentret i København en stor psykologarbejdsplads i København og på den måde et meget inspirerende fagligt miljø at komme ind i. Måske fik jeg jobbet, fordi jeg var vant ved at arbejde med beskæftigelse som et på forhånd fastlagt udviklingsmål, og fordi jeg kunne se mening med det. Jeg tror også, jeg fik jobbet, fordi jeg havde erfaring med at arbejde med målgrupperne. Hvis du skal give tre gode råd til en jobsøgende psykolog … 1. Brug dit netværk! 2. ør dig bemærket – fx ved at sende G uopfordrede ansøgninger. 3. ør et grundigt forarbejde – prøv at opnå G en mere indgående fornemmelse af, hvad pågældende arbejdssted/virksomhed står med af udfordringer eller problemstillin ger aktuelt, og forhold dig til, hvad du vil kunne byde ind med i forhold til dette. Psykologers kompetencer 15\n15. Offentlig ansat Region 16 Psykologkampagnen\n16. Torben Høyer Psykolog og Direktør Aarhus Sporveje Hvad laver en psykolog som direktør i et busselskab? Han fokuserer på kerneopgaven overfor stakeholders: Kunder/passagerer, medarbej derne, ejere og politikere. Samtidig har han altid et, to eller flere fremtidsscenarier i spil. Han arbejder med ledelse, og véd, at ledelse er kommunikation, og han spørger konstant: Løser vi opgaven på den rigtige måde, løser vi den rigtige opgave? Han sørger for at have et stærkt team, der varetager drifts- og økonomiopgaverne så det giver økonomisk og driftsmæssigt rum og organisatoriske frihedsgrader i forhold til stakeholderne. Han igangsætter udvikling- og uddannelses initiativer og bruger de organisatoriske fri heder til projekter, der forstyrrer, overrasker og udvikler organisationen. Hvorfor er jobbet spændende for en psykolog? Jobbet giver muligheder for at stille spørgsmålet: Hvad har bragt os herhen, og hvad gør vi nu ? – fra en stærk position i virksomheden. Psykologer véd, at ethvert benspænd er en udviklingsmulighed. Psyko loger har indbygget i systemet, at menne sket, først, sidst og altid kommer først, så han har som direktør en unik mulighed for at sikre, at det kendetegner organisationen. Psykologer ved, at de ikke ved alting. Derfor spørger psykologer og lytter. Bliver gode til at stille spørgsmål om alting, bliver gode til at give plads og bliver gode til at forstå baggrunden for de spørgsmål, der stilles til organisationen. Hvordan havnede du i dit job? Jeg kom fra et job i Arbejdstilsynet, og havde som arbejdspsykolog den arbejds miljømæssige vinkel på stort set alle problemstillinger. Det gav mig lyst til at få det samlede ledelsesmæssige ansvar for at udvikle organisationer. At de ledelsesmæs sige ambitioner kom til at udspille sig i samme virksomhed i mere end 20 år, er ret tilfældigt. Hvis du skal give tre gode råd til en jobsøgende psykolog … 1. yt til råd med venlighed og åbenhed, og L vælg selv din vej, i dialog med alt og alle. 2. nerkend andre faggruppers kompe A tencer, men sælg aldrig psykologens. 3. åvirk indholdet i jobbet maximalt. P En organisation, hvor du er næsten alene psykolog, ved sjældent præcist, hvad de skal bruge en psykolog til. – Hjælp dem. Psykologers kompetencer 17\n17. Carsten Lund Psykolog og Sekretariatsleder Region Midtjylland Hvad laver en psykolog som leder af administrative funktioner i regional psykiatri? Jeg leder en gruppe medarbejdere, der er ansat til at varetage opgaver indenfor økonomi, aktivitet, HR/løn og personale, kvalitet, patientsikkerhed og en elektronisk patientjournal. En væsentlig del af udfordrin gen og ledelsesopgaven har været at etablere denne stab i forbindelse med en samling af to psykiatriske afdelinger (fusion) til en enhed med fælles ledelse. 18 Psykologkampagnen Hvorfor er jobbet spændende for en psykolog? Der er tale om ledelse af en meget dedikeret medarbejdergruppe, hvoraf flere af os har en klinisk baggrund i psykiatrien. Vi fungerer i en kompleks organisation under stadig udvikling og forandring. Der sker utroligt meget på det administrative område, som har konsekven ser for patientbehandlingen og klinikernes arbejdsvilkår. Der er psykologfaglige aspekter både i personaleledelsen, og i forhold til forandringsledelse, projektledelse og ledelse af implementeringsprocesserne i forbindelse med tilpasning til nye vilkår. Hvordan havnede du i dit job? Jeg var ansat som chefpsykolog og sad i afde lingsledelsen i den ene af de to fusionerede af delinger fra 1984 frem til sammenlægningen af de to afdelinger i maj 2010. Ved sammenlæg ningen skulle jeg omplaceres og fik mulighed for at fortsætte som leder i stabslederjobbet. Det var en spændende mulighed for at bruge min ledelseserfaring, min psykiatrierfaring og mine psykologkompetencer. Det var tilfreds stillende at kunne fortsætte som leder i en ny psykiatrisk afdeling under opbygning og foran dring – også fordi mine kliniske kompetencer efterhånden var lidt støvede, og fordi jeg havde begrænset tid tilbage på arbejdsmarkedet, tiltalte denne mulighed mig. Hvis du skal give tre gode råd til en jobsøgende psykolog … 1. ær mobil: Da jeg i sin tid blev kandidat, var V der stor arbejdsløshed blandt nyuddannede psykologer. Det tog mig et par år at finde fast arbejde, og det kostede et par flytninger af familien. 2. idereuddan dig: investeringer i kompeten V ceudvikling fx efteruddannelse og supervi sion hjalp mig til at etablere kontakter og netværk, som i sidste ende blev afgørende for, at jeg fik fast job. 3. ngager dig: Jeg oplever selv, at det er E mit engagement i ’virksomheden’ kombi neret med psykologfaglige ambitioner, der har været drivkraften, og at det har befordret mit arbejdsliv og givet mig mange gode arbejdsår og mange spændende udfordringer.\n18. Kim Mathiasen Psykolog og Projektleder Region Syddanmark Hvad laver en psykolog som projektleder? Jeg planlægger og gennemfører afprøvnin gen af en ny behandlingsform i Danmark – her skal jeg demonstrere, hvordan internetbaseret, psykologstøttet selvhjælp kan implementeres i psykiatrien i Region Syddanmark. Jeg koordinerer arbejds gruppen som samarbejder om at udvikle computerprogrammet, organiserer en lille klinik med psykologer til at udrede og støtte patienterne, administrerer budget og tids plan samt gennemfører en randomiseret undersøgelse. Hvorfor er jobbet spændende for en psykolog? Jobbet er spændende, fordi jeg kan være med til at udvikle noget nyt. Jeg har altid haft teknologisk interesse og har bl.a også i min studietid beskæftiget mig med kunstig intelligens og menneskelig interaktion med computere. Det er også interessant for mig at opleve administrationen indefra, hvilket har udvidet min forståelse af organisation. Dette gælder både generelt og specifikt i forhold til psykiatriens organisation. Endelig er det da også fedt at få lov til at præge udviklingen lidt. Hvordan havnede du i dit job? Jeg er havnet i mit nye job, fordi jeg selv begyndte at designe selvhjælpsprogrammer tilbage i 2006 på www.godstart.nu sammen med en kammerat, som er computergrafiker. Herefter fik jeg mulighed for at oversætte og efterprøve det engelske program FearFighter sammen med chefpsykologen på Klinik for OCD og Angstlidelser i Aarhus. På baggrund heraf blev jeg kontaktet af Region Syddan mark, da de var blevet projektejere af et de monstrationsprojekt, hvor de skulle afprøve internetbaseret selvhjælp til deprimerede på vegne af Danske Regioner. Hvis du skal give tre gode råd til en jobsøgende psykolog … 1. ølg drømmen! Hvis der er noget, du F brænder for, så find en måde at beskæf tige dig med det på. Jeg begyndte bare med det, der interesserede mig, og lod derefter tingene udvikle sig. 2. ordyb dig! Brug hellere noget tid på at F fordybe dig i det, som interesserer dig frem for at sprede dig over for mange ting på en gang. Ved fordybelse oplever man sejre og kan få sin egen lille niche med noget man er god til. 3. amarbejd! Find fællesskaber og relatio S ner til andre med samme eller lignende interesser som dig. Også selv om de er ’konkurrenter’. Vi er alle sammen psykologer og skal huske på, at vi alle er en del af det fællesskab. Det er derfor vores alles opgave, at vi har et godt og udviklende psykologmiljø i Danmark. Psykologers kompetencer 19\n19. Offentlig ansat Stat Ditte Krabbe Psykolog og Karrierevejleder Det Juridiske Fakultet, Københavns Universitet Hvad laver en psykolog som studie karrierevejleder på Det Juridiske Fakultet ved KU? Jeg har daglig kontakt med studerende i form af personlig vejledning, workshops eller arrangementer. Derudover har jeg an svaret for en række udviklingsopgaver, der understøtter de studerendes gennemførelse, trivsel og overgang til arbejdsmarkedet. Hvorfor er jobbet spændende for en psykolog? Mit job veksler mellem personlige samtaler og akademisk-analyserende opgaver. Jeg anvender psykologfaglig viden om eksem pelvis trivsel, motivation, performance, læring og anerkendelse. I mine vejledninger trækker jeg på de mere samtaletekniske og metodiske redskaber – dog uden at det bli ver terapeutisk. Det er en god kombination for mig og meget givende at kunne støtte, udfordre og guide mennesker gennem deres studie og karriereafklaring. 20 Psykologkampagnen Hvordan havnede du i dit job? Det var ren tilfældighed. Da jeg søgte mit første ’rigtige’ job, skulle jeg søge 4 stillinger om ugen for at få dagpenge. Det fordrede kreativ tænkning omkring, hvilke jobs jeg kunne se mig selv i. Da jeg sagde ja til stillingen, tænkte jeg, at jeg altid kunne søge videre til drømmejobbet som arbejdsmiljøkonsulent derfra. Den tanke har jeg ikke tænkt siden – mit nuværende job er nemlig også et drømmejob! Hvis du skal give tre gode råd til en jobsøgende psykolog … 1. valificer din jobsøgning via frivilligt K arbejde, praktik eller løntilskudsstillinger – det styrker dine kompetencer, giver netværk og måske nye perspektiver på, hvad du gerne vil med din karriere. 2. ålret din ansøgning til den virksomhed/ M organisation, du søger ind i. Ikke alle ved, hvad psykologer kan bidrage med. Derfor er det ekstra vigtigt, at være skarp på, hvad du kan, og kunne omsætte din psykologfaglighed til konkrete resultater. 3. rug dit netværk (og LinkedIn) – ikke kun B som kontakter til et potentielt job, men også til at kvalificere dine ansøgninger og din forberedelse til en jobsamtale.\n20. Louise Arnfeldt Psykolog Rigspolitiet Hvad laver en psykolog hos Rigspolitiet? Jeg arbejder ud fra tre fokuspunkter i min hverdag: undervisning af politistuderende i psykologiske temaer, som er relevante for politiprofessionen, udvikling og planlægning af politiets nye professionsbacheloruddan nelse og varetagelse af studierådgivning af de politistuderende med fokus på trivsel på studiet samt eksamensangst. Hvorfor er jobbet spændende for en psykolog? Mit arbejde giver mig mulighed for at arbejde med psykologien på et praksisni veau, hvor der hele tiden er fokus på at rette psykologiens tematikker mod politiprofes sion og herigennem gøre psykologien både vedkommende og relevant for politifolk. Det er en hverdag, som konstant er i udvikling og i forandring, og især spændende for psykologer, som brænder for formidling. Yderligere giver jobbet med at arbejde med psykologiske emner inden for det politifag lige felt en mulighed for at nå meget bredt omkring i diverse facetter af den viden, en psykolog forventes at have. Det giver samtidig en spændende mulighed for at have mange forskellige kolleger og hermed muligheden for at arbejde tværfagligt. Hvordan havnede du i dit job? Jeg var i praktik i mit nuværende job under psykologstudiet og blev rigtig interesseret i politiprofessionen med henblik på psyko logiske temaer. Jeg foreslog derefter, at jeg kunne blive på arbejdspladsen og skrive speciale om politiets håndtering af psykisk syge, samtidig med at jeg underviste politistuderende i psykologi. Herefter blev jeg ansat i en projektstilling med henblik på udvikling af den nye professionsbache lor. Efterfølgende blev jeg fastansat i mit nuværende job. Hvis du skal give tre gode råd til en jobsøgende psykolog … 1. ndersøg virksomheden og tænk på, U hvor du kan ’tilbyde’ virksomheden noget, de måske ikke selv havde tænkt på. Læg vægt på, hvad du kommer med eller kunne tænke dig at bidrage med. 2. ær ikke bange for uopfordrede V ansøgninger. 3. fvis ikke et stillingsopslag på baggrund A af mangel på den ’kliniske’ psykologi. Der er mange ting at lære alligevel. Psykologers kompetencer 21\n21. Offentlig ansat Kommune Sofie Nautrup Stisen Gerontopsykolog Vejle Kommune Hvad laver en gerontopsykolog? Gerontopsykologer arbejder med mange forskellige opgaver. I gerontopsykiatrien handler det typisk om neuropsykologisk testning som led i demensudredning og psy koterapeutiske forløb med patienter og/eller deres pårørende. I kommunalt regi foregår en væsentlig del af arbejdet indirekte i forhold til de ældre. Her er kerneopgaven typisk supervision af plejepersonale i hjem meplejen og på plejecentre. Dertil kommer forskelligartede undervisningsopgaver af bl.a. plejepersonale og diverse samarbejds partnere og støttegrupper for pårørende til demente borgere, hvor psykologen er gruppeleder. Hvorfor er jobbet spændende for en psykolog? Det er et felt, hvor man konstant refererer til mange grene inden for psykologien, fx social- og personlighedspsykologi, udvik lingspsykologi, klinisk psykologi, pædago gisk psykologi, neuropsykologi og arbejdsog organisationspsykologi. Nye udfordringer og faglige udviklingsmuligheder er snarere reglen end undtagelsen i dette job. Det er altid berigende at arbejde sammen med 22 Psykologkampagnen en bred skare af fagpersoner, hvilket er tilfældet inden for det gerontopsykologiske arbejdsområde. Hvordan havnede du i dit job? I min praktikperiode var jeg praktikant hos det daværende Center for Gerontopsykologi ved Psykiatrisk Hospital i Aarhus. Dette suppleret med studiearbejde i hjemmeplejen og på plejecentre gjorde, at vejen var banet til mit første job som gerontopsykolog i Psykiatrien i Region Sjælland. Dernæst ba nede dette vejen for mit nuværende job som psykolog på ældreområdet i Vejle Kommune. Hvis du skal give tre gode råd til en jobsøgende psykolog … 1. old dig ikke tilbage med at søge arbejde H inden for dette arbejdsfelt. Det er beri gende at arbejde med ældre, både på det faglige og på det personlige plan. 2. ær bevidst om dine muligheder for at V målrette din vej til et job som geronto psykolog. 3. u bør bestemt betragte det gerontoD psykologiske arbejdsområde som en mulig vej at gå.\n22. Anne Sophie Bauer Psykolog Jobcenter Esbjerg Hvad laver en psykolog i et Jobcenter? Jeg har afklarende samtaler med borgerne og underviser både borgere og mine kol leger, så de kan blive klogere på, hvordan psykiske problemer spiller ind i forhold til at komme tilbage på arbejdsmarkedet eller i uddannelse. Derudover giver jeg sparring og supervision til mine kolleger i deres arbejde med borgere med svære psykiske problem stillinger. Hvorfor er jobbet spændende for en psykolog? Jobbet er utrolig spændende, fordi det er varieret og jeg kommer omkring mange forskellige arbejdsfunktioner. Fordi der er så mange forskellige psykiske problemstil linger på spil, skal jeg hele tiden holde mig meget bredt opdateret. Her kan en psykolog virkelig være med til at gøre en forskel og sætte dagsorden for, hvordan vi behandler fx langtidsledige på en psykologisk anstæn dig måde. Jeg får erfaring på SÅ mange områder. Hvordan havnede du i dit job? Jeg blev træt af at vente på et job indenfor drømmeområdet (både fagligt og geogra fisk), så jeg tænkte: Jeg bliver nødt til at tage, hvad jeg kan få, så jeg kan få erfaring – og jeg er jo flytbar, så hvor i Danmark er der et job, der lyder spændende. Derefter begyndte jeg at søge bredt i stort set hele landet. Først faldt jeg for jobopslaget, der næst for mine kommende kolleger. Tre uger senere flyttede jeg fra Aarhus til Esbjerg. Jeg har ikke fortrudt det ét sekund. Hvis du skal give tre gode råd til en jobsøgende psykolog … 1. ad vær’ med at ha skyklapper på! Det L er aldrig til at vide, om man kan lide et job, før man har prøvet det – mange ting spiller ind. 2. vilket som helst job, hvor du kan samle H erfaring som psykolog, er bedre end ledighed. 3. rug mange forskellige kilder til at få bud B skabet ud om, at du søger job. Brug alle dine netværk, brug sociale medier, særligt brugte jeg LinkedIn i min jobsøgning. Måske kender du en, der kender en, der arbejder lige præcis der, hvor du gerne vil hen: Brug det til at søge insiderviden, til at skabe kontakt, til at gøre opmærksom på dig selv. I krig, kærlighed og jobsøg ning gælder alle kneb! Psykologers kompetencer 23\n23. Marianne Bukh Ipsen Psykolog Brydehuset Hvad laver en psykolog som misbrugskonsulent? Som psykolog inden for misbrugsområdet er der god mulighed for at komme til at arbejde med en bred vifte af opgaver. Mine arbejdsopgaver består både af udredning, gruppebehandling, individuel behandling, formidling/undervisning (bl.a. på kom munens uddannelsesinstitutioner) og rådgivende pårørendesamtaler. Hvorfor er jobbet spændende for en psykolog? Det er et spændende arbejde, fordi man har med så mange forskellige mennesker at gøre: fra den 16-årige hashryger til den 65-årige heroinmisbruger og fra kontant hjælpsmodtageren til virksomhedslederen. Derudover er det også et arbejde, hvor man i forbindelse med misbrugsbehandlin gen kommer til at arbejde med alle typer problemer fra stress og lavt selvværd til depression og skizofreni. Alt i alt er det et arbejdsområde, som giver et rigtig godt og bredt erfaringsgrundlag. 24 Psykologkampagnen Hvordan havnede du i dit job? Jeg søgte et opslået barselsvikariat, som jeg dog ikke fik. Få uger efter henvendte lederen sig imidlertid igen for at høre, om jeg ville være interesseret i en anden stilling – og det var jeg. Hvis du skal give tre gode råd til en jobsøgende psykolog … 1. vis du synes, at en arbejdsplads lyder H spændende, udfordrende, af høj faglig kvalitet eller lignende, så skriv det i din ansøgning. 2. orbered dig til jobsamtalen på, hvad dine F ’stærke og svage’ sider er, og tænk over, at begge oftest har et modstykke – det er nemmere at præsentere en ’svaghed’, når man samtidig kan påpege, i hvilke situationer det er en styrke. 3. ørg for at få et begrundet afslag, når S du ikke får jobbet. Det kan give rigtig gode pejlemærker til næste ansøgning/ samtale.\n24. Psykologers kompetencer 25\n25. Selvstændig Iværksætter Christian Harpelund Psykolog og CDO Relation Technologies Hvad laver en psykolog som spiludvikler? Jeg udvikler teorigrundlag, visualiseringer og mekanikker til at frembringe ønsket læring eller refleksion. Derudover arbejder jeg i organisationer med at bruge spillet til lærings- og udviklingsformål. Endelig udvikler jeg certificerings- og distributions programmer for spillene, hvor vi oplærer andre i at bruge spillet med henblik på at kunne mangfoldiggøre produkterne. Hvorfor er jobbet spændende for en psykolog? Som psykolog får jeg i udviklingsprocessen lov til virkelig at fordybe mig. Man skal kende sine teorier og sit indholdsområde ret godt, før man kan lave et spil om det. Jeg har ofte rollen som konsulent. Her er spilformen en fornøjelig og motiverende måde at arbejde på, fordi man hurtigt får skabt et engageret og deltagende univers med sine kunder. At få lov at konceptuali sere psykologien og putte det i en kasse, der kan fascinere og inspirere mange på en meget deltagende måde, er også meget motiverende. 26 Psykologkampagnen Hvordan havnede du i dit job? Da jeg først havde set og oplevet den læring og påvirkning, vi kunne skabe med spilformen, var jeg dedikeret til det, og jeg så en vej, jeg selv kunne skabe. Jeg startede min egen virksomhed, udviklede spillene og formen på den måde, jeg kunne se psykologien folde sig ud på – og har gjort det siden. Det var også et vigtigt skridt i retning af det job, jeg har i dag at erkende min egen begræns ing og give andre plads n til at tilføre virksomheden det, den havde brug for. Hvis du skal give tre gode råd til en jobsøgende psykolog … For det første: Vær åben overfor at jobbet måske ikke er 100% psykologarbejde. For det andet: Tænk psykologien bredt. Vi ved så mange ting, som vi allerede tager for givet, når vi kommer ud fra studiet. Andre har ikke den viden, og psykologien kan bruges utrolig mange steder. For det tredje: Tænk over, hvad det er, du gerne vil bidrage med.\n26. Niels Peter Rygaard Psykolog og Ejer Fairstartglobal Hvad laver en psykolog som privatpraktiserende konsulent? Jeg er konsulent for sociale systemer af enhver art, der tager sig af omsorgssvig tede, adopterede og forældreløse børn og unge. Derudover er jeg VISOs konsulent i adoptionssager, redaktør på en bog om plejefamilier og gæsteredaktør på Journal of Infant Mental Health. Jeg har skrevet bøger, bl.a. en på engelsk, som kom på 8 sprog. Derfor skabte jeg et forskernetværk som basis for www.fairstartglobal.com – en gratis onlineuddannelse for børnehjem og plejefamilier, som snart er på 25 sprog. Hvorfor er jobbet spændende for en psykolog? Man skal forene kompetencer på alle niveauer: kultur, socialpolitik, organisation, ledelse, gruppedynamik, forældreevne, forskning etc. Det er ti gange sjovere end at lave individuel terapi dagen lang, men også ti gange mere krævende – man skal gøre det, hvis man synes det er sjovt! Det synes jeg. Hvordan havnede du i dit job? Den engelske bog førte til masser af invita tioner fra forskellige kontinenter, så det fik mig til at spekulere i, hvordan psykologisk viden kan omsættes til politiske beslutnin ger og udvikling af omsorgsviden i en stor skala. Hvis du skal give tre gode råd til en jobsøgende psykolog … For det første, start med ét lille fokus og bliv ekspert i det. Noget der adskiller dig fra alle andre – generalister kan man få i bundter. For det andet, flyt dig! Tænk globalt og ikke lokalt – du kan få et fedt job i Norge, Sin gapore eller i udkants-Danmark, men ikke i uddannelsesbyerne. Så er du i gang. For det tredje, lad være med at gå på kompromis og prøv aldrig at monopolisere din viden. Giv den væk.\tPsykologers kompetencer 27\n27. Sæt ord på dine kompetencer Hvordan sætter du ord på dine kompetencer, når du skriver en jobansøgning, eller kaster dig ud i en elevatortale ved et tilfældigt møde med en kommende arbejdsgiver? Foku 28 sgru ter ppein view gning planlæ e els Udvælg ew Intervi eknik Spørget e Analys ltater af resu idling Form Psykologkampagnen Psykologkampagnen vil gerne inspirere dig til, hvordan du kan arbejde med at få sat ord på dine kompetencer, så du kan sparke døren ind til dit næste job. FODBOL DTRÆN ER Undervisn ing Ledelse Kommunik ation Motivatio n og enga gement Planlægnin g Coaching Du har nu læst om, hvordan psykologer i både offentlige og private stillinger hver især bruger deres kompetencer til at løse forskellige opgaver på deres arbejdsplads. Vi håber, at du har fået inspiration til at arbejde videre med at danne bro mellem DINE tillærte kompetencer og forskel lige arbejdsområder, som er relevante for psykologer. Hvilke kompetencer har du i spil? For at få klarlagt dine kompetencer er det en god idé at tænke konkret i forhold til de ar bejdsopgaver, du engang har udført eller er involveret i netop nu. Fx har du måske udført arbejdsopgaven ’fokusgruppeinterview’ i forbindelse med en metode, du har anvendt i dit speciale, eller du har haft et arbejde som frivillig fodboldtræner. Men hvad er det for nogle kompetencer, du har gjort brug af i de to tilfælde? Øvelse: Begynd med at liste dine kompetencer ud fra dine konkrete opgaver. Vi har hjulpet dig på vej ved at give dig nogle eksempler til venstre. På den modstående side kan du liste flere opgaver, projekter og funktioner, du har haft eller udført – og alle de kompe tencer, som du har anvendt for hver af dem. Husk, at de samme kompetencer knytter an til mange forskellige arbejdsområder.\n28. i rådg vnin g Eksempler på kompetencer: Planlægning, kommunikation, interview, rådgiv ning, analyse, formidling, undervisning, ledelse, projektledelse, samarbejde, facilitering, udvikling, undersøgelse … ion unikat Komm ering Facilit ... Psykologers kompetencer 29\n29. Psykologkampagnen 2013 Udgivet i november 2013 Dansk Psykolog Forening 2013 Stockholmsgade 27, 2100 København Ø Tlf. 35 26 99 55 mail: dp@dp.dk www.dp.dk Tekst, redaktion og layout: Dansk Psykolog Forening Bro Kommunikation og Christina Bruun Olsson Foto: Ebbe Forup Tryk: Nofoprint A/S Christian Harpelund\n30. Katja Brandt Bolette Christensen Ditte Krabbe\n31. Besøg psykologkampagnens hjemmeside: www. psykologkampagnen.dk Find os på LinkedIn og Slideshare.net Dansk Psykolog Forening 2013 www.dp.dk\nPsykologkampagnen, Online læringsværktøj i brugen af slideshare


Nyheder Arkiver ⋆ Side 2 af 5 ⋆ De Frie Energiselskaber\nUdgivet den 19/12/2019 14/01/2020\nUdgivet den 13/11/2019\nRegeringen har inviteret erhvervslivet ind i et samarbejde om at levere klimaløsninger i form af Klimapartnerskaber. De Frie Energiselskaber har takket ja til invitationen fra klima-, energi- og forsyningsminister Dan Jørgensen men er samtidig bekymret over dele af partnerskabets konstruktion.\n”Vi er rigtig glade for invitationen til samarbejde og for den åbenhed, som Regeringen signalerer. Vi kommer til at levere flere konkrete forslag til Regeringen, der udover at bidrage til målsætningerne også vil fjerne barrierer for yderligere drivhusgasreduktion og grøn konkurrenceevne”.\nSådan siger Jette Miller om De Frie Energiselskabers deltagelse i Regeringens Klimapartnerskaber, der skal sætte fokus på, hvordan erhvervslivet og regeringen sammen kan bidrage til at løse klimaudfordringerne samtidig med at dansk konkurrenceevne, eksport, job, velfærd og velstand understøttes.\nDog er De Frie Energiselskaber bekymret over dele af partnerskabernes organisering samt den struktur, der ligger bag Klimapartnerskaberne. Jette Miller siger:\n”Det bekymrer os, at stærke særinteresser på energiområdet skal være sekretariat for lige præcis løsningerne på energiområdet. Det er jo de samme særinteresser, der vil tjene store penge på netop at undgå, at eksempelvis nye produkter og services fra nye kommercielle selskaber kommer ind på markedet. Det er nu disse særinteresser, der bliver pennefører for input til regeringen.”\nFor sektorpartnerskabet for ”Energi- og forsyningssektoren” er det Dansk Energi, der er sekretariat, og som på et møde i går i ministeriet sammen med ministeriets departementschef præsenterede klimapartnerskabet, køreplanen samt gav oplæg om ”Dansk Energi’s tanker om struktur for arbejdet i partnerskabet”. Om det siger Jette Miller:\n”Dansk Energi er en stærk og dygtig lobbyorganisation, der har mere end 100 medarbejdere med speciale i energi og et budget på et trecifret millionbeløb i ryggen. For at balancere den magtfaktor vil jeg opfordre politikerne til at agere med ekstra omhu og omtanke. Alternativt risikerer regeringen, at det bliver en lidt for dygtig lobbyorganisation, som ender med at skrive, forme og formulere den danske regerings klima- og energipolitik – og det tror jeg alligevel ikke regeringen er interesseret i”.\nVi vil levere vores input\nDe Frie Energiselskaber har årelang erfaring med reduktion af barrierer i rammevilkårene for virksomhedernes grønne omstilling. Regeringen har præciseret, at de efterspurgte input til reduktion af barrierer skal være væsentlige samt tage hensyn til statsstøtteretlige og konkurrencemæssige forpligtelser. Om det siger Jette Miller:\n”Særinteresser på energiområdet har dygtigt gjort det dyrt at være dansk elforbruger. Der er faktisk meget godt at sige om EU-reguleringen på området. Danmark har i mere end ti år haft et liberaliseret elmarked. Det har bare kun været på papiret. Det har medført henvendelser til skiftende regeringer fra EU-kommissionen om manglende implementering af gode, generelle regler, der gælder for alle EU-lande, siger Jette Miller og uddyber:\n”Vores forslag leveres indenfor de udstukne rammer. Løsningerne vil være et bidrag til nye rammevilkår, som sikrer, at Danmark får muligheden for blive spydspids for grønne, teknologiske løsninger. Den indsats skal understøttes af en forskning, som ikke kun fokuserer på tekniske løsninger, men som også kigger på regulatoriske rammevilkår og regulering – herunder EU-regulering”.\nMåske du også kunne være interesseret i at læse…\nForsyningstilsynet: “Regulering sikrer ikke neutralitet og uafhængig adfærd”\nDFE-indlæg i GridTech: “Selskabsadskillelse er bare noget vi leger”\nJP Finans: “Store elselskaber vikles ind i sag om snyd med kundernes penge”\nUdgivet den 09/10/2019 10/10/2019\nTre nye analyser fra Forsyningstilsynet har et klart budskab: Rammerne for energisektoren er slappe. Det giver usund sammenblanding af interesser og unfair konkurrence. I sidste ende bliver det en alvorlig barriere for grøn omstilling, hvis grønne energi-virksomheder holdes ude af markedet.\nElsektoren har igen været under statens lup – og kritikken er til at tage at føle på. Således konkluderer tre forskellige analyser iværksat af Forsyningstilsynet, at der er alvorlige problemer med sammenblanding af selskabernes interesser og dermed i sidste ende også selskabernes økonomiske interesser. Adm. direktør i De Frie Energiselskaber Jette Miller siger:\n”Tænk dig godt om”. Det er efterhånden mit bedste råd til de nye virksomheder, der drømmer om at hjælpe os alle sammen med at løse klimaudfordringerne ved at levere grøn strøm og energibesparelser. Ingen kan konkurrere på så ulige vilkår, som dem, Danmark byder nye selskaber på energimarkedet”.\nForsyningstilsynets tre rapporter konkluderer, at reglerne på elmarkedet ikke er tilstrækkeligt stramme. Der er med andre ord mulighed for at blande økonomi og interesser i energikoncernerne. Om det siger Jette Miller:\n”Udgangspunktet i lovgivningen er adskillelse. Ledelsen af netselskabet skal handle uafhængigt. Ledelsen skal ikke have andre interesser og deres beslutningskompetence skal være reel og dermed uafhængig af resten af koncernens”, siger Jette Miller, og uddyber: ”Problemet er de alt for vide rammer for at udnytte og omgå reglerne.”\nOm rapporterne skriver Forsyningstilsynet bl.a. på deres hjemmeside, at netselskaberne har udfordringer med at redegøre for deres prissætning, og at konsekvensen heraf er, at risikoen for konkurrenceforvridning er betydelig.\nFremtidssikring af rammevilkår for grønt energimarked\nDe Frie Energiselskaber har gentagne gange gjort opmærksom på alvorlige problemer med sammenblanding mellem selskabernes interesser, økonomi og regnskaber. Det er problem fordi det ødelægger muligheden for at energimarkederne kommer til at virke til gavn for forbrugerne, siger Jette Miller og uddyber:\n”Energikoncernerne kender ikke deres omkostninger og de kan ikke splitte regnskaberne op på omkostningsposter for de enkelte selskaber ganske enkelt, fordi energikoncernerne har indrettet i direkte modstrid med ideen og formålet med adskillelse. Formålet var transparens og gennemsigtighed med, hvad der foregik, og at vi som forbrugere skulle kunne følge vores penge, krone for krone. Det kan vi ikke. Det er så rodet sammen, at ikke engang tilsynet kan få data, som gør, at man kan finde hoved og hale i selskabernes konstruktioner”.\nIfølge De Frie Energiselskaber er der flere konkrete muligheder for opfølgning – herunder, at regulator arbejder målrettet mod af den reelle ejermæssige adskillelse, som Elreguleringsudvalget anbefalede man undersøgte mulighederne for allerede tilbage i 2014.\nForsyningstilsynets tre rapporter:\nDataproblemer og mangel på gennemsigtighed umuliggør nøgletals analyse – https://forsyningstilsynet.dk/aktuelt/nyheder/dataproblemer-og-mangel-paa-gennemsigtighed-umuliggoer-noegletals-analyse\nDe Frie Energiselskabers høringssvar til rapporterne finder du her (LINK)\nDe Frie Energiselskabers høringssvar incl. bilag:\nHøringssvar – http://defrieenergiselskaber.dk/wp-content/uploads/2019/10/040919-H%C3%B8ringssvar-3-rapporter-FINAL.pdf\nBilag 1 – Forslag til regnskabsanalyse http://defrieenergiselskaber.dk/wp-content/uploads/2019/10/040919-Bilag-1.-Regnskabsanalyse.pdf\nBilag 2 – Mail fra Dansk Energi http://defrieenergiselskaber.dk/wp-content/uploads/2019/10/040919-Bilag-2.-Dansk-Energi-Mail.pdf\nBilag 3 – Artikel fra Finans: ”De forherliger sig selv” http://defrieenergiselskaber.dk/wp-content/uploads/2019/10/040919-Bilag-3.-Artikel-fra-Finans-De-forherliger-sig-selv.pdf\nUdgivet den 01/10/2019 01/10/2019\nFølgegruppen bag ”Energi Markedsmodel 3.0” trådte sammen for første gang i sidste uge under ledelse af Energistyrelsens direktør Kristoffer Böttzauw. Gruppen skal levere input til den styregruppe i styrelsen, der skal sørge for, at vi også i fremtiden har strøm nok til både elbiler, varmepumper og et i øvrigt stigende energiforbrug.\nFølgegruppen består af en række erhvervsorganisationer, forbrugerorganisationer samt organisationer med specialviden indenfor energiregulering såsom Dansk Energi og De Frie Energiselskaber. Mødet blev indledt med rammesætning fra direktør i Energistyrelsen Kristoffer Böttzauw:\n”Vi skal have en effektiv udnyttelse af den energi, vi har. Vi skal forbedre vores elmarked, og derudover skal Vinterpakken implementeres”, sagde Kristoffer Böttzauw og fortsatte: ”Vi kigger ind i et helt nyt energisystem, hvor produktionen også sker decentralt, hvor energien fluktuerer og hvor vi ændrer vores forbrug”.\nDet politiske ophæng for arbejdet er energiaftalen fra 2018.\nMere fleksibelt energi\nDe temaer som følgegruppen skal beskæftige sig med i løbet af de kommende 1-1,5 år er væsentlige for fremtidens energimarked. Der er tale om de tre følgende hovedområder:\n1. Markedsbaseret sikring af elforsyningssikkerhed\n2. Fremme af lokale fleksibilitetsydelser via aktive forbrugere og nye aktører\n3. Udvikle DSO’ernes rolle i den grønne omstilling\nI det arbejde kommer nye, kommercielle virksomheder til at udgøre en væsentlig driver, for det er dem, der skal tilbyde forbrugerne nye produkter og services. Om det siger adm. direktør i De Frie Energiselskaber Jette Miller:\n”Kapital til at foretage investeringerne og interessen fra kommercielle selskaber er til stede, men det kniber med risikovilligheden, fordi det er umuligt at regne en business case, når regulering og rammevilkår er uklare. Hvor og hvordan bliver man overhovedet godkendt til at handle med eksempelvis fleksibilitetsydelser som aggregatorer, hvilken pris kan man få osv. ”.\nEnergiforbrugere efterspørger handlemuligheder\nForbrugerne er også klar. De er villige til at tænke klima ind – hvad enten det er på grund af besparelser eller fordi de konkret selv ønsker at gøre noget. Jette Miller uddyber:\n”Klimavalget viser, at forbrugerne er klar. De efterspørger sådan set allerede handlemuligheder. Flere virksomheder, ville gå i gang i morgen, hvis de eksempelvis selv kunne få lov til selv at sætte en måler i en varmepumpe, let og hurtigt kan tilmelde den til datahubben, og så ellers selv afregne kunden. Det tillader reglerne ikke i dag og de løsningsforslag der pt. er på bordet er alt for komplicerede. Det bliver nogle af de barrierer, der skal arbejdes med, hvis vi skal nå de ambitiøse klimamålsætninger”.\nLøsninger: Fremtidens energimarked\nDe Frie Energiselskaber har længe engageret sig i, hvordan nye markedsmodeller kan være med til at løse fremtidens udfordringer. Det er der flere grunde til:\n”Vi står overfor alvorlige samfundsudfordringer, der kræver at alle får lov til at trække med. Alle barrierer for grøn omstilling skal fjernes, hvis vi skal lykkes med 70 pct. målsætningen, siger Jette Miller og forklarer at løsningerne sådan set også er der:\n”Vi skal fjerne alle barrierer for at også nye, kommercielle selskaber kan bidrage, hvad enten det er med nye produkter som ”Energy as a service”, aggregatorydelser, energibesparelser eller noget helt fjerde. Det er dem, der skal være med til at aktivere forbrugerne”, siger Jette Miller og uddyber:\n”Det afgørende bliver vores evne til at få dereguleret sektoren i tide og dermed fjerne barriererne så alle kan være med til at løse vores fælles klimaudfordring”.\nEnerginet – Markedsmodel 2.0\nKlima, Energi og Forsyningsministeriet – Energiaftalen 2018\nForsyningstilsynets Kontaktudvalg: De Frie Energiselskaber er udpeget\nVelkommen til ny S-regering og klimaminister Dan Jørgensen\nKilde: Statsministeriets hjemmeside (2019).\nNy regering: De Frie Energiselskaber ser frem til samarbejdet med den nye regering. Ikke mindst med klima-, energi-, og forsyningsminister Dan Jørgensen, som bør være særligt opmærksom på at sikre åbenhed og transparens omkring finansiering af klimaindsatsen.\n– Jeg ser meget frem til konstruktivt samarbejde om, hvordan den nye regerings ambitiøse klimamål kan realiseres klogt. Vi ser frem til at levere brugbare løsningsforslag – nu til en S-regering – som bringer forbrugerne og kommercielle selskaber i spil i langt højere grad end i dag, siger adm. direktør i De Frie Energiselskaber Jette Miller. – De er en del af løsningen, og forudsætningen for at vi kan indfri de ambitiøse mål.\n– Der er politisk vilje til at sætte klimaet først. Det viste først valgkampen, og dernæst regeringen med det grundlag, som de har lagt frem. Vi mangler dog finansieringen. Vi ved med formand for Concito Connie Hedegaards ord, at det kan blive ”megadyrt”. Derfor kan og skal der findes nye løsninger – og grundet sagens alvor, så føler jeg mig overbevist om, at regeringen vil lytte bredt til de forslag, der måtte komme.\n– For at sikre fortsat folkelige opbakning til klimadagsordenen er det væsentligt, at finansieringen af milliardinvesteringer ikke sker i det skjulte, som eksempelvis via fællesposter energiregningen. Forudsætningen for finansieringstiltagene må være, at de sker åbent og ærligt, så hver en krone transparent kan følges. Den gennemsigtighed føler jeg mig overbevist om, at en S-ledet regering vil arbejde for.\n– Et særligt varmt velkommen til ny klima-, energi-, og forsyningsminister Dan Jørgensen. Den post har en særlig stor betydning for De Frie Energiselskaber, og derfor ser vi frem til fortsat et tæt og fortroligt samarbejde med den nye minister.\nEnergiWatch: Effektiviseringskrav til elmonopoler er konservative\nEnergiWatch: Brancheorganisationsbilag skal endevendes\nUdgivet den 09/03/2019 12/03/2019\nEnergi: Her er inspirationsliste med +100 kvindelige energieksperter\nDet er spild af talent, hvis der er kun er fokus på kvinderne een dag om året nemlig på Kvindernes Internationale Kampdag 8. marts. Derfor har De Frie Energiselskaber sammen med Dansk Fjernvarme lavet en inspirationsliste med + 100 kvindelige energieksperter. Håbet er at den hurtigt bliver længere – og at den bliver brugt.\nSom branchemediet Energiwatch skrev i går, så har de to brancheorganisationer Dansk Fjernvarme og De Frie Energiselskaber samlet en liste med +100 kvindelige energieksperter.\nDirektør i Dansk Fjernvarme, Kim Mortensen forklarer:\n“I Dansk Fjernvarme arbejder vi med FN’s verdensmål. Også verdensmål nummer fem om ligestilling. Dels prøver vi selv at finde kvindelige debattører til vores arrangementer, ligesom vi forsøger at være opmærksomme på det, når vi ansætter medarbejdere. Derfor står mål om diversitet også i vores kodeks for godt bestyrelsesarbejde, så vi rekrutterer bredere, både i forhold til køn og alder. Vi har fokus på det her, fordi bestyrelserne også i fjernvarmesektoren er 70-75 procent af mænd, og det billede vil vi gerne ændre”.\nHåbet er at listen hurtigt bliver brugt – og at den hurtigt bliver brugt. Skævheden ses i kommissioner, udvalg, råd, debatter, konferencer osv. Om årsagen til initiativet og det fælles mål om at skabe opmærksomhed om skævheden siger direktør Jette Miller, De Frie Energiselskaber:\n“Når jeg har spurgt om, hvorfor jeg ofte er ene kvinde i de fora, jeg sidder i, har jeg fået svaret, at det er svært at finde kvalificerede kvinder. Derfor er der brug for at synliggøre det potentiale, der er til stede for at sætte flere kvindelige energieksperter i spil. Det gør vi nu, og jeg synes, det er et stærkt signal, at fjernvarme- og elsektoren går sammen om at pege på potentialet,” siger administrerende direktør i De Frie Energiselskaber, Jette Miller.\nDu finder hele listen her:\n+ 100 kvindelige energieksperter\nMåske du også har lyst til at læse om:\nPowerPoints fra Jette Millers oplæg hos Fjernvarmeindustrien: “Diversitet i forsyningen 2018”\nDebatindlæg i JP: Balancen er skæv i elnetselskabernes bestyrelse\nArtikel i EnergiWatch: Energibranchens bestyrelser bugner af mænd\nUdgivet den 26/01/2019\nINDLÆG: Dette indlæg er bragt i EnergiWatch den 25. januar 2019.\nSelskaber tømt for medarbejdere og opgaver: De fire største netselskaber, der tilhører koncernerne Ørsted, SEAS NVE, Eniig og SE Energi, er tømt for medarbejdere. Selskaberne omsætter for i alt 4,5 mia. kr. og har tilsammen fire medarbejdere.\nHandler med ”sig selv”: Opgaver købes i søsterselskaber ved interne aftaler eller uigennemsigtige udbud. For eksempel afholdt SEAS NVE et udbud om energireduktion på 170 mio. kr. som de selv vandt, som eneste byder. Det flyttede i omegnen af 50 mio. kr. fra monopolet over i et fuldt ud kommercielt selskab.


Koncerter morskab københavn nøgne naturlige kvinder / Escorte xxdark\nKoncerter morskab københavn nøgne naturlige kvinder\nat være i alle sammenhænge. Modige kvinder, i modsætning til i de svenske svømmehaller bliver de topløse danske kvinder ikke smidt ud af svømmehallen. Der mangler dog en sponsor, før udstillingen er en endelig realitet. Det er måske en smule grænseoverskridende, men det generer mig ikke. Fotografen og tøjdesigneren slog sig sammen om et fotoprojekt, der skulle vise ganske almindelige kvinder præcis som de er - dejlige i al deres mangfoldighed. ..\nEn stor sponsor har allerede meldt sig på banen. Tillykke til gruppen, jeg har stor forståelse for dem, siger idræts- og kulturdirektør Poul Henning Jørgensen. Nu er beslutningen blevet omstødt, og alt tyder på, at udstillingen »Female Beauty« vil blive vist fra. Jeg valgte at være med til at stable eventen på benene for at sætte fokus på, at normale kvinder ikke ligner fotoshoppede modeller. Se alle billederne her: 10 helt naturlige danske kvinder, og det var nogle meget modige damer, der bakkede op om budskabet. Vandet skvulpede, kvinderne tog nogle dybe svømmetag og markerede, at de ikke vil finde sig i det, de oplever som en seksualisering af kvindekroppen, når kvinders bryster skal være skjult.\nMathilde Grafström: Vi har fået en snerpet holdning til kroppen. Kvinderne mener desuden, at det kan være med til at normalisere og afpornoficere kvindekroppen ved at vise brysterne i naturlige sammenhænge. Kvinderne - både i Sverige og herhjemme - aktionerer imod forskelsbehandlingen, når mænd må bade topløse. Og interessen var overvældende, da de efterlyste deltagere. Men kroppen skal opleves som en naturlig ting, og der skal ikke være så meget sex omkring den, siger Maria Høeg, der har taget initiativ til aktionen, hvor kun unge kvinder deltog. Kvindekroppen i dag skal være tynd, med fast røv og store patter. Men vi sex massage valby sex med en neger vil selvfølgelig overveje, om det kommer til at støde nogen, siger Poul Henning Jørgensen. Og jeg sex massage valby sex med en neger ville ønske, at alle kvinder kunne prøve det, siger hun. Hvis det lykkedes, vil hundredevis af godt to meter høje billeder af unge og nøgne kvinder i naturen komme til at pryde Nytorv. Jeg synes, de er modige. Se også billederne fra udlandet: Helt almindelige kvinder - helt nøgne. Se alle billederne her: 10 helt naturlige danske kvinder - De vejer for meget, deres numse er for stor, alt er i vejen, fortæller fotograf Judy Reimer. Bortvist i Uppsala, i Sverige har kvindenetværket Bare bryster lavet aktioner, hvor de har badet topløse i Uppsala, Stockholm, Göteborg, Lund og Malmø. Hun har udgivet fotobogen »Female Beauty men hendes fotografier er endnu ikke blevet vist offentligt. Og så ender de med at sidde og tude, når de ser, hvor smukke de ser ud på billederne. Mathilde Grafström begyndte at fotografere nøgne kvinder som en del af et selvterapeutisk projekt. Se Mathilde Grafströms fotografier her, historien om det oprindelige forbud mod Mathilde Grafströms fotoudstilling gik hele verden rundt i vinter, hvor man i flere store internationale medier udtrykte undren over beslutningen og bekymrede sig for det danske frisinds tilstand. De er aldrig tilfredse med deres udseende.\nKvinderne viser sig frem, præcis som de er skabt, i undertøj og Michelle Bay Wesths kjoler af mærket 'Frøken Bay'. Modeidealet om at være tynd og fejlfri slår skår i rigtig mange kvinders selvværd, og det er en fotograf fra Kolding og en tøjdesigner fra Ribe blevet trætte. Om det er på stranden i Frankrig, Spanien, Portugal eller svømmehallen - der er topløse kvinder over det hele, siger Henrik Stegger.\nDet minder meget, om da jeg var på stranden i sommer, siger Nina Wegener. Det naturlige udseende er den ægte skønhed, fortæller Michelle Bay Westh. Det er det samme hver gang, når fotograf Judy Reimer skal tage boudoirbilleder til gemalens morgengave, eller Michelle Bay Westh skal sy kjoler til almindelige kvinder. Der føler jeg virkelig, at jeg gør en forskel. 182 kvinder i alle aldre, størrelser og udformninger meldte sig.\nkoncerter morskab københavn nøgne naturlige kvinder DGI-Byen vil nu overveje, om de skal lave faste badetider for kvinder, der ønsker at bade topløse. Maria Høeg kan godt forstå, at nogle badegæster er for blufærdige til at se på nøgne bryster i svømmehallen.\nTitten zeigen in der öffentlichkeit prostatamassage indirekte Sim kort iphone 6 telia taletidskort saldo\nSex i det fri film very small pussy 39\nPorno trans tungepiercing info 807\nkoncerter morskab københavn nøgne naturlige kvinder 462


Brugte synshjælpemidler til børn og unge i Tanzania\nKommunikationscentret›Nyheder›Brugte synshjælpemidler til børn og unge i Tanzania\nBørn og unge med synshandicap kommer sjældent i skole. Der er ingen hjælpemidler, ingen specialundervisere, ingen økonomisk støtte og derved ingen skolegang. Sådan er det heldigvis ikke i Danmark. Men i Tanzania er det hverdagen for størstedelen af børn med synshandicap.\n28. september 2016, KL 16:19\nI Tanzanias grundskoler er inklusion af børn med handicap sjælden. Det anslås, at under en procent af landets børn med handicap går i skole. Børn med synshandicap har sjældent mulighed for skolegang, fordi de mangler hjælpemidler, der kan kompensere for nedsat synsfunktion. Uden synshjælpemidler kan de ikke følge undervisningen og gennemføre eksamener.\nHeldigvis kommer der hjælp fra folk som Flemming Grættrup fra Kommunikationscentret Region Hovedstaden. Kommunikationscentret underviser mennesker med handicap i at kommunikere og klare deres udfordringer. Ofte ved at bruge relevante hjælpemidler. Der findes mange forskellige hjælpemidler til mennesker med synshandicap. Flemming er hjælpemiddelansvarlig og sørger blandt andet for, at synshjælpemidler returneres til Kommunikationscentret, når de ikke skal bruges mere. De hjælpemidler, der returneres, kan være beskadigede eller forældede i forhold til den teknologiske udvikling på synsområdet. De returnerede hjælpemidler destrueres som udgangspunkt, når rengøring og reparationer ikke kan svare sig økonomisk.\nFlemming synes dog, at nogle af de brugte synshjælpemidler er for gode til at smide ud. Derfor har han etableret et samarbejde med den kristne organisation Moyo Kwa Moyo – fra Hjerte til Hjerte på Swahili. Organisationen støtter en bæredygtig udvikling af udsatte grupper i Tanzania, herunder blinde og svagtseende. Samarbejdet med Moyo Kwa Moyo gør det muligt at sende kasserede lupper, briller med forstørrelse og andet svagsynsoptik til Tanzania.\n”Det giver god samvittighed at sende synshjælpemidlerne til nogen, der har brug for dem i stedet for at smide dem ud”, siger Flemming, der indsamler, sorterer og opbevarer de hjælpemidler, der kan sendes til Tanzania. En gang om året sender han, i samarbejde med Moyo Kwa Moyo, ca. 1500 synshjælpemidler afsted. Således får svagtseende børn og unge i Tanzania glæde af de brugte synshjælpemidler og nogle gange en ny chance for at komme i skole.\nLæs mere om Moyo Kwa Moyo på organisationens Facebookside\n- Flemming og to repræsentanter fra Moyo Kwa Moyo foran Kommunikaitonscenteret i Hellerup.\n- Flemming viser synshjælpemidler frem.\n- Tre kasser med synshjælpemidler sendes til Tanzania.\nPubliceringsdato: 28-09-2016 18:19


Angst - Deafpsyk\nHjem » Kontakt/samarbejde » Angst\nAngst er noget, som vi alle kan føle. Det kan\nvære en pludselig og uventet reaktion\nvære en reaktion på gammel stress eller tidligere traumatiske oplevelser\nopstå i forbindelse med en uvant og utryg situation, hvor vi skal overskride nye grænser\nAngsten kan kendes på hjertebanken, svimmelhed, vejtrækningsproblemer, etc., samt en generel tilstand af fysisk og psykisk uro\nAngst kan også opstå i forbindelse med frygten for ikke at kunne klare en opgave, eller ved følelsen af ikke at kunne leve op til egne forventninger\nAngsten har mange ansigter. Den kan opstå som følge af spændte situationer, hvor der skal præsteres noget vigtigt. Dette kaldes normalt situationsangst\nAngst kan vise sig i forbindelse med fobier, der opstår i forbindelse med bestemte situationer eller genstande, som f.eks. det at køre i bil efter en ulykke, tordenvejr, højder, slanger eller krybdyr.\nVed fobier som frygtreaktioner kan der opstå ekstrem rædsel, som kan få den enkelte til at miste kontrollen over sig selv.\nSociale fobier kan ses som frygt eller rædsel for at blive kommenteret af andre eller komme til at gøre noget, som bliver genstand for andres samtale. Man kan være bange for at blive nedgjort af andre.\nAgorafobi er en undgåelseshandling – f.eks. ved at holde sig væk fra store pladser med mange mennesker. Nogle holder sig væk fra store indkøbscentre eller offentlige transportmidler, hvor der færdes mange mennesker. Mennesker med agorafobi er kort sagt bange for ”fastlåste” situationer.\nPanisk angst er en del af nogle forskellige fobier. Panikanfald kommer til udtryk gennem en oplevelse og af de tanker, følelser og kropsreaktioner, som man får i forbindelse med fobierne. Anfaldene kommer også, selvom der ikke eksisterer en konkret trussel.\nForskellen på angst og frygt er, at frygten er synlig og konkret, medens angsten er usynlig og en del af vores måde at tænke på og mestre vores liv på.\nDer er altid håb – eller lys bag mørket


Elever tager socialt ansvar | ValbyOnline\nElever tager socialt ansvar\nGentofte HF er i gang med at arrangere en fredagscafé, hvor overskuddet skal gå til velgørende formål. Dette tiltag er lavet, da skolen mener, at det at tage et socialt ansvar er et vigtigt signal at sende til omverdenen.\nElever fra både Gentofte, København, Lyngby og andre omkringliggende byer går på Gentofte HF. Flere af dem er i gang med at arrangere temaet til næste fredagscafé, sørge for drikkevarer, siddepladser og lignende. Denne gang bliver det lige den tand bedre, og eleverne er villige til at hjælpe ekstra til. For HF gymnasiet har besluttet, at det overskydende beløb skal gå til velgørende formål. Og der er mange, der ønsker at støtte op om det gode formål.\nKulturen handler om ansvar\nAnders Wind, som er Vicerektor på Gentofte HF siger, at skolen gør meget ud af at lære om at tage ansvar generelt set:\n”Vi gør meget ud af at tale om ansvar i det daglige. Vi lærer eleverne at tage et nært ansvar nu og her i skolen og i klasserne. Vi rydder op og opfører os pænt. Men der er også det ansvar, som rækker ud over skolen, som er til resten af samfundet. Det kan være at støtte flygtninge,” udtaler han.\nArrangementer med velgørende formål skaber fællesskab\nSelvom det stadig er nyt med arrangementer, der direkte støtter velgørende formål, så har Gentofte HF lavet flere initiativer. De har haft fredagscaféen to gange, og så har de lavet noget bankospil arrangeret af lærerne, som også støttede et velgørende formål. Anders Wind siger, at det er vigtigt også at få eleverne med til at arrangere velgørende formål:\n”Det, at eleverne selv skal arrangere fredagscaféer med velgørende formål, gør eleverne mere engageret, da formålet er at være en del af noget større. Det skaber et stærkt fællesskab på skolen, da eleverne ønsker at støtte op om det,” siger Anders Wind.\nHan siger endvidere, at flere lokale butikker i Gentofte også har valgt at støtte op om det gode formål. De sponsorerer præmier til arrangementer på gymnasiet. Så det er også med til at skabe et særligt sammenhold i byen, og på den måde kan man se, at det skolen gør, påvirker omverdenen til at tage mere socialt ansvar.


Fyldepennen - Dagbog - ABZebra\nVerdens bedste weekend..! YAY!\nHjemkommen fra en herlig reception hos ABZebra i anledning af udgivelsen af Moderne eventyr II - var det skønt med en overnatning hos min søn. Kun lidet anede jeg i løbet af natten, at rædslerne først ville indfinde sig den følgende dag. I god tid i lufthavnen, det var vi.\nVi fik vores bordingkort uden problemer, fik losset bagagen af sted og så skete det. Da vi skulle ind i det aller helligste, masede en vred ålborgenser ind foran os - han havde travlt - flere andre så deres snit til at mase på. ALFen måtte smide sine ting i en kasse og kravle op på en skammmel og lade fik befamle af en emsig kontrollør, da hendes bælte udsendte biplyde og ikke kunne tages af da det var syet fast. Jeg fik derpå besked om at tage mit eget læderbælte med metalspænde af og lægge i en boks sammen med med jakken. Hertil en boks med min mobiltelefon, nøgler, og min personlige tegnebog med betalingskort og ... en del ... kontanter. Alt mens ALFen stod model for kontrolløren røg mine kasser gennem gennemlysningskassen.\nMit bordingkort røg samme vej!!!\nJeg kunne ikke komme nogen steder, da ALFen stadig spillede model og lagde beslag på kontrolløren. Endnu en travl ålborggenser ræsede forbi mig, med tilladelse af kontrolløren !!! før jeg endelig fik lov til at passere gennem bipporten - uden bip. ALFen, der endelig var kommet ned fra podiet, nåede at redde mine personlige papirer, inkl. mit bordingkort ud af hånden på en ålborgenser, mens jeg nuppede min mobiltelefon for næsen af en meget interesseret hånd. Min jakke fik jeg også med besvær revet til mig, men min livrem og mine kostbare nøgler var væk. Helt væk.\nI farten troede jeg også bordingkortet var væk - alligevel var det slet ikke noget kontrollørerne kunne tage sig af, selv ikke da vi i starten troede at mit bordinkort også var forsvundet. Det var ikke deres problem. Hallo. Man kan da ikke sende et petrsonligt bordingkort gennem en røntgentunnnel liggende løst oven på en jakke, mens et hav af kasser kommmer farende, mens man selv står og venter på at få lov til at gå gennem bipporten. Der var et helt minut, hvor min tegnebog lå tilgængelig for alle, med penge, med kreditkort og identifikationspapitrer. Uden bordingkort og identitetspapirer ville jeg være personløs, ville hverken kunne komme ud igen eller komme hjem?Med tommelfingeren forankret i en af buksernes stropper, for bare at se lidt anstændig ud, stavrede jeg rundt med rygsæk og spugte om man ikke kunne efterlyse min livrem og mine meget private nøgler. Ingen kunne hjælpe.\nLige nu er min tommelfinger øm, hævet og ganske blå, jeg kan ikke bruge min knallert, da nøglen mangler, jeg kan ikke åbne min postkasse, og jeg kan ikke låse mig selv ind i mit eget hjem.\nMen det kan man ikke tage sig af i Copenhagen Airport. Hvor der handles med sikkerheds spildes der også.\nGad vide om forsikringen vil dække mit tab?\nDagbogsindlægget ABZebra er publiceret 21/04-2007 00:15 af Lars Find-Andersen (Bibelot).\nEfterårsferie og endelig tid til skriveri og læsning af bøger/tekster, og ja, først lige træf og træfopgaven, lige købe ind til københavnerturen, hu... [...]\nJeg hader hvorfor dage. De er meningsløse og ubrugelige, bringer kun vreden i kog og fører intet med sig. · De findes overalt, i TV, radio, aviser, bøger, på gader og veje. · Og... [...]\nNu har vi siden 1987 hvert år sagt til hinanden - næste sommer skal vi til Christiansø. · Men der skulle altså gå mange gedigne år før det lykkedes, selvom s... [...]\nSå kom vi da afsted til Italien. · Da vi landede spillede Italien stadig VM-finale mod Frankrig. Så ikke en bil på gaden. Men så pludselig var de overalt, dyttede, blinkede, ove... [...]


Fliser badeværelse rengøring – Færdigsyede gardiner bilka\nFliserne og klinkerne i . Hyppig rengøring af badeværelset er selvfølgelig en nødvendighed for at holde en rimelig hygiejne, og der skal helst en ugentlig rengøring til for at holde bakterierne nede. De fleste badeværelser har et flise – eller et klinkegulv, og her vil et universalrengøringsmiddel være glimrende til tage snavset med. Hvordan fjerner du kalk på fliserne i badet?\nDen nemme udvej: Sådan får du fliserne til at skinne – politiken.\nRengøring af badeværelset. Den-nemme-udvej-Sådan-får-du-fliserne-til-at-skin. Det tager sæberester og kropsfedt, fortæller Ann-Alicia Thunbo Ilskov. Er fliserne plaget af kalk, skal man have fat i eddike- eller citronsyre.\nMange har gennem tidens løb frarådet, at man bruger eddike på fliser , men det kan man sagtens med mindre der er tale om ægte sten . Har du mørke fliser på badeværelset er du sikkert godt træt af de irriterende små kalkpletter, der hele tiden sætter sig fast. Heldigvis findes der et smart trick, som kan gøre det meget lettere for dig at slippe af med kalken.\nLæs også: Nemmere rengøring af badeværelset. Bilvoks til badeværelsesfliserne. Har fliserne fået sorte fuger? Få de tre bedste råd her. Brug Autovoks mod kalk på badeværelse.\nPå badeværelset vil det f. Det er fugerne som er det svage le og som er sværest at holde rene. Du får også gode råd til, hvordan du polerer dine fliser og klinker godt op, 9. Mine normalt hvide fliser i brusenichen har fået en rimelig træls gullig kalkagtig farve. Atter må jeg ty til det kloge panel af hestetosser. Hjælp – jeg har forsøgt med forskellige fantatiske rengøringsmidler – endda fået . Hygiejnen på badeværelset vigtig for din hygiejniske standard i hele hjemmet. Har du ikke været så grundig med skuremidlet på badeværelset i køkkenet, og kalken har sat sig fast, er der her hjælp at hente.\nSamvirke giver her gode råd til, hvordan du bliver kalken kvit. For mange er det vigtigt at have et rent og pænt hjem.\nDet betyder dog ikke nødvendigvis, at de synes, rengøring er en specielt underholdende opgave. Især badeværelset kan volde panderynker og problemer, når kalken sniger sig ind og danner hvide pletter, hvor de absolut ikke bør være. Har mange anvendelsesmuligheder: terracotta, porcelænsfliser, fliser og natursten, som tåler syre. Koncentreret rengøringsmiddel på spray til badeværelse. For når det kommer til stykket, er rengøring måske ikke det sjoveste i verden.\nEn slatten bruser, beskidte fliser og et stoppet dræn er bare nogle af de problemer, som kan . VOLDSOM grad trænger til en afkalkning! Badeværelset er specielt et ste der hurtigt bliver beskidt. Jeg har forsøgt mig med diverse rengøringsmidler som LimeLite og andet i den dur. Nogen der har et godt tip til for alvor . Daglig rengøring : Let og daglig rengøring af løst snavs kræver ikke vask, men klares med tørmopning. Producentens blandingsforhold følges.\nAnvend spande – en til vaskevand med klinkevask og én . Få gode råd og vejledning til, hvordan du bedst plejer og vedligeholder dine klinker og fliser. Til den daglige rengøring bør du anvende Alfix Gulvpleje.


VANDSPORT | Skiferie med UCPA\nPriser fra DKK 7.200,00\nKitesurf / Surf - Deltid\nVandsport Cocktail - 11 dage\nDette windsurfing kursus er for øvede og eksperter. Det består af 10 lektioner á 2 timer og vil lære dig de første steps til en ny og fed sport!\nSurf and Shape - Lanzarote\nWindsurf - Beginners\nDette windsurfing kursus er for begyndere. Det består af 10 lektioner á 2 timer og vil lære dig de første steps til en ny og fed sport!\nPå dette kursus har man 10 surf lektioner á 2 timer. Kurset er for alle: alt fra nybegynder til ekspert. Det eneste der er vigtigt er, at du har motivationen for at blive bedre til at surfe!\nPå dette kursus har man 10 surf lektioner á 2 timer. Kurset er for alle: alt fra nybegynder til ekspert. Det eneste der er vigtigt er, at du har motivationen for at blive bedre til at surfe og at ønsker at prøve nogle af de bedste surf spots i Europa!\nSurf and Shape - Peniche\nPå dette kursus har man 5 surf lektioner á 2 timer, 1 hiking lektion, 1 cykling lektion rundt i området og 1 stand-up paddle lektion. Kurset er altså perfekt, hvis du både ønsker at surfe og at udforske området. Kurset er for alle: alt fra nybegynder til ekspert.\nMountainbike og multisport\nMultisport - sensation\nDette kursus er for dig der er glad for mere end en sportsgren. På dette UCPA kursus vil du prøve kræfter med mountainbike, klatring, rafting og hiking. Den ideelle uge i sportens tegn for dig der elsker bjerge og adrenalin-sus.\nMultisport - Eventyr\nMultisport - Happy summer\nKurset for dig som er studerende fra 18 til 25 år og har et gyldigt studiekort. Et multisport kursus der samler 4 spændende bjergsportsgrene nemlig mountainbike, klatring, water rafting og ikke mindst hiking.\nDykkerkursus - Begynder\nI Triu Funtanella, som ligger ved Golfe de Sagone er alle forudsætninger for en magisk dykkerferie til stede. Kysten er omgivet af røde granitklipper i et turkisblåt hav. Der er en rig og varieret natur på havbunden. Kurset er for begyndere og man dykker maks. 6 meter ned - inklusiv i prisen for kurset, er 8 dyk inkl. udstyr.\nDykkerkursus - 8 dyk\nDykkerkursus på Korsika for dig der er Open Water Diver/CMAS niveau 1! Oplev det på vores populære UCPA dykkerkurser, hvor alt er inkluderet i prisen.\nDykkerkursus - 5 dyk\nSmukke koraller og fantastisk undervandsliv gør Korsika til en eftertragtet dykkerdestination - oplev det på et at vores populære UCPA dykkerkurser, hvor alt er inkluderet i prisen. Der er nem adgang til dykkerbåden fra UCPA centret, som ligger lige ned til vandet.\nDykkerkursus - 8 dyk - Grand Bleu\nOplev den korsikanske havbund, på hele 8 dyk. 4 dyk med en Dive Master og 4 dyk på ”egen hånd”. Alle 8 dyk og udstyr er inkluderet i prisen for denne dykkerrejse. Foruden de 8 dyk, er kurset også inklusiv fuld kost og logi på UCPA centret i Triu Funtanella, Korsika.\nVandsports cocktail - Happy Summer\nEn uge med fuld knald på! 4 fede aktiviteter der alle giver våde fødder og sved på panden. UCPA giver dig en uge i vandsportens tegn – og en mulighed for at se og opleve den smukke natur på Korsika, til en god pris.\nWindsurf - Happy Summer - Deltidskursus\nEr du studerende (18-25 år gammel) og vild med windsurf eller vil du lære denne fantastiske sport, så går du ikke helt forkert med dette kursus.\nMultisport - sports cocktail\nDenne UCPA sportsrejse byder på hele 3 vandaktiviteter - med undervisning af kompetente franske instruktører.\nMultisport (Downhill Mountainbike / Airboat / Kanoraft / Rafting / Via Ferrata) - Fuldtid\nDiving - Introduction level & Sightseeing spots\nDette kursus kombinerer dykning for begyndere med hiking/vandreture. Du kan med dette kursus forvente at opleve en masse smuk natur og få sved på panden når du vandrer, mens du under vandet vil lære at dykke.\nDykning - Opdagelse\nIntro til dykning - Fuldtid\nMultisport (dykning / sejlads / windsurf) - Deltid\nDiving exploration -Sightseeing spots\nHappy Summer - Multisport (Canyoning / Klatring / Svævebane / Via Ferrata) - Fuldtid\nMultisport (Canyoning / Klatring / Svævebane / Via Ferrata) - Fuldtid\nDownhill / Multisport - Fuldtid\nMultisport (Katamaran / Windsurf / SUP) - Deltid\nFitness & Wellness - Fuldtid\nMultisport (surf / mountainbike / havkajak / ridning) - Deltid\nMultisport (ridning / surf / bodyboard / SUP) - Deltid\nMultisport (surf / sejlads) - Fuldtid\nVandsport Multi - Evolution+\nFitness & Eventyr - Evolution+\nMultisport (SUP / Vandski / Wakeboard) - Fuldtid\nMultisport i Barcares - Deltidskursus\nBeach volley & Sightseeing spots\nDette kursus byder på en uge med sand imellem tæerne og sved på panden. UCPA’s beach volley kursus er for dig der kan lide at være i form og spil med bold. Kurset er både for begyndere og øvede, man inddeles på hold efter niveau – så alle får det optimale ud af undervisningen.\nSurf - Uden undervisning\nSurf Trip - Fuldtid\nEr du vild med windsurf og kan du ikke få nok, eller har du altid drømt om at prøve - så er dette deltids windsurf kursus lige noget for dig.\nKitesurfing & Sightseeing spots\nKunne du tænke dig at stifte bekendtskab med kitesurf, eller forbedre dine allerede tillærte kitesurf skills og samtidig have tid til at udforske den exceptionelt flotte og idylliske natur - så er dette deltidskursus det rigtige valg.\nWindsurfing- Full time instruction\nKunne du tænke dig at prøve havkajak og opleve et eventyr i smuk natur, så tag på denne tur med UCPA - fuldtids havkajak kursus med ca. 23 timers undervisning fordelt på 5 dage (mandag – fredag).\nKayaking & Area sighseeing


Apartament nad Kryniczanką i Krynica-Zdrój til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nApartament nad KryniczankąLejlighedPilsudskiego 41, Krynica City Center, Krynica-Zdrój, Polen, 33-380 - Se på kortFremragende9,8Baseret på4anmeldelserApartament nad KryniczankąSe flere billederSe flere billederSe alle 28 billeder\nMere om Apartament nad Kryniczanką\nApartament nad Kryniczanką ligger i hjertet af Krynica og er en idéel base til at opleve Krynica-Zdrój. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. På Apartament nad Kryniczanką gøres der alt for at sikre gæsternes komfort. For at opnå dette tilbyder hotellet den mest imødekommende service og de bedste bekvemmeligheder. Hotellet tilbyder familieværelse, elevator for at sikre, at gæsterne nyder deres komfortable ophold så meget som muligt. Atmosfæren på Apartament nad Kryniczanką afspejles på hvert eneste værelse. opvarmning, altan/terrasse, lydisolering, ekstra lange senge (> 2 meter), fjernsyn er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Hotellet tilbyder fantastiske faciliteter inklusive skisport, have, der vil hjælpe dig med at slappe af efter en begivenhedsrig dag i byen. Nyd uforlignelig service og en i sandhed prestigefyldt placering på Apartament nad Kryniczanką.


To get full access to Arena365 you need a profile. It is free, takes less than 1 minute and it will help you, your teams and your friends plan, communicate and reach goals within sport and active living. Jagten på æstetikken\nEn analyse af æstetik i gymnastikken.\nMotorvejen skærer sig igennem landsskabet.Storebæltsbroens vestlige pylon deler forruden i tre felter. Solen står som hvidt pulver omkring kanterne. Et øjeblik trækker jeg luften længere ind, tanken rummer kun dette syn og jeg mærker blodet boble.Jeg er på vej til aspirantstævnet i Solrød. Jeg har netop været på Tåsinge og lave interviewet med Rune Støvring, som sidder lammet i sin kørestol – og priser sig lykkelig for stadig at være i live.Jeg skal på halvandet døgn organisere og skrive en avis for landets aspiranthold. Mine tanker svømmer i vinkler, billeder og interviewformer. Jeg er lidt stresset – når nok ikke åbningen med mindre, jeg kører til. På vej op ad højbroen studser jeg over min krops reaktion. Ved synet af pylonerne fyldes jeg med energi – og jeg glemmer alt andet.Jeg holder ind på den næste holdeplads og slukker bilen. Det smukke syn gjorde noget ved mig. Jeg sidder helt stille og prøver at få styr på indtrykket. Henter kameraet bag i bilen og går lidt omkring. Lægger mig på knæ og tager et close-up billede af en mælkebøtte – lige ved siden af skraldespanden med Mc´Donalds affald. Igennem søgeren får jeg fornemmelsen i kroppen igen – blomstens struktur og linjer vækker noget i mig.Resten af turen til Solrød beslutter jeg mig for at finde samme fornemmelse i gymnastikken. Det øjeblik i opvisningsgymnastikken, hvor æstetikken og skønheden overmander én – slukker for ubehag og stress – og sender endorfiner og kuldegysninger ud i kroppen med lynets hast. Aspirantstævnet bliver en jagt på det sanselige behag – som er den definition filosoffer putter ned over ordet ÆSTETIK.Du skal kende det grimmeJeg opsætter et delmål for mig selv. For at finde det smukke og sanseligt behagelige (æstetiske) er jeg nødt til at kende modpolen – det energislugende og ubehageligt grimme.Jeg overraskes over, hvor let det er!Jeg ser et par hold i træk og mærker musikken gå i kroppen på mig. Amputerede musikstykker, som med nonchalant ligegyldighed er trukket igennem Samplitude.Fra smukke passage - direkte over i Shake-that-booty-R´n´B. Øvelser for arme og ben, som påklistret forsøger at halse efter musikkens hasarderede motorvejskørsel. Spring på bane, hvor linjerne og flowet er visket væk. Krøllede arme, dårlig holdning og landinger, som til tider ligner de dukker, de viser i slowmotion under crash-tests i biler, når de rammer en mur med 50 kilometer i timen.Jeg tænker negativt og begynder med det samme at bearbejde: De er amatører. De træner kun en gang om ugen. De gør det for sjov. Men…Står de ikke på gulvet for at give mig en sanselig behagelig (æstetisk) oplevelse?. Eller er jeg vidne til en lukket træning, hvor de dyrker fællesskabets eufori – uden hensyntagen til tilskuerne bag énvejsglasset.I alt det grimme viser skønheden sit ansigt for mig. Jeg ser Sydvests herrer lave en seriestart med alt det smukke. De hæver og sænker armene med blikket i gulvet. Jeg ser deres rygge arbejde og de tør blive ved længe nok til, at følelsen sætter sig. Så skifter stemningen brat – musikken og gymnasternes blikke fjerne mig fra det æstetiske øjeblik, jeg var i.Guddommelige øjeblikkeJeg begynder at dyrke de gode øjeblikke. Jeg kan ikke se alle hold, men noterer flittigt undervejs, når blodet bobler og tiden sættes i stå:- Fire drenge fra Sydvest laver skruer med pigernes vimpler, så de svæver i en spiral af blåt silke.- Rytmerne fra Holstebro stopper op et øjeblik og lader alle håndredskaber rotere i et vindmølle-landskab af køller.-En springer dropper skruerne og udfører en perfekt kombination af kraftspring barani og svæver ned. Straks efter kommer hans dygtigere makker og maltrakterer øjeblikket med en full-kraft- én en kvart skrue til dårlige fodled.- Svendborgs piger fuldfører en svingserie til et helt stykke musik. De er dynamiske og har ikke mere travlt, end de kommer ud i øvelserne og fastholder min opmærksomhed – uden at kræve den.- Ollerups højskoleelevhold starter i en trekantformation af lyserødt blankt dragtstof og disciplinerede rytmegymnaster.- Viborgs højskole-rytmepiger gentager en sideligevægt igen og igen med benet i nøjagtig samme – aftalte – højde. Vristener strakt og forlænger i linjer ud i rummet.- To springpiger fra Nordsjælland rammer hinanden i en synkron flik-strakt, som i et øjeblik fastfryses.- Herrerne fra Hammerum lader seks mand gentage den samme svingøvelse – og kobler sig på. Jeg begynder at bevæge kroppe med gymnasterne – til de alle sammen er med – og kører videre.- Pigerne fra Odense Asp. – ligger på ryggen og tegner cirkler med storetåen i store dynamiske rygvrid. Jeg kan ikke se deres ansigter, men bevægelsen er fuldstændig synkron og laver et gulv af roterende cirkler.- Bagspringerne fra Nordjylland springer hofte-out i sky-højde. De lukker ud på toppunktet og svæver ned til perfekte landinger.En perle af guddommelige øjeblikke, hvor gymnastikken og æstetikken finder sammen i en tæt pardans. I nogle tilfælde bevidst – i andre som åbenlyse tilfælde. Det er her, jeg første gang tænker på, om man kan opsætte en formel for æstetik. En remse, som instruktøren kan filtrere sin opvisning igennem.Tør du?Filosoffen Emmanuel Kant beskrev i 1790 æstetik som – interesseløst velbehag. I kunstens verden er æstetikken lig med Verdens fuldkommenhed eller ”alt det skønne, som kan sanses”. Måske kan man lægge det samme billede ned over gymnastikken.Gymnastikkens fuldkommenhed – De bevægelser, billeder og øvelser, som den interesseløse, sagesløse forælder på tilskuerrækken føler sanseligt behag ved. Den effekt, som får tilskuere i hvilket som helst land til at klappe – fordi følelsen er universel og går i kroppen. Den er æstetisk!Men er fuldkommenhed så udholdeligt i længden – eller drukner vi i behag?Jeg startede med at opsøge det grimme og uudholdelige og fik for meget på én gang. Jeg vil tro, at det samme gælder for fuldkommen skønhed.Samspillet mellem godt og ondt, grimt og smukt skaber dynamik. Det er i kontrasterne, dynamikken opstår. Det er, når den smukke musik møder kontrasten i den grimme bevægelse – de symmetriske visuelle linjer, som brydes af en éner.Jagten på den æstetiske gymnastik ligger dybt i mig. Den startede i Solrød, men kunne ikke afsluttes.Jeg har ingen løsning, men en række af oplevelser, som er nødt til at lagre sig. Jeg er kritisk over for dyrkelsen af de svære spring på en næsten total bekostning af det smukke og æstetiske. Jeg er kritisk over for en omtanke-løs inddragen af populære dansebevægelser. Jeg savner musik, der ikke har dancechart-værdi eller er spillet på P3.Men jeg elsker gymnastikken, og jeg elsker de øjeblikke, hvor den bjergtager mig helt ind i sjælen.Måske kan min undren – undre dig.Så er jeg egentlig godt tilfreds!Læs flere artikler fra Magasinet Gymnast på Arena365 eller på Magasinet Gymnasts egen hjemmeside\n8 subjektive bud til æstetikkens tilbagekomst i gymnastikken\n- Dyrk det simple- Træk tempoet ud, så sjælen og udtrykket når med- Få tiden til at stå stille – dyrk pausen i koreografierne- Fyld ikke nyt på konstant - I gentagelsen opstår æstetikken- Æstetik opstår med Flow: Udfordringer og færdigheder matcher hinanden- Synkronitet er smukt – to og to, eller et helt hold- Brug naturens former i opstillinger og former – de er universelt æstetiske- Spil ikke op til alle sanser på én gang – sluk musikken – eller sluk øvelsen, når musikken fortjener det


Orlaprisen 2019 - Vinderne er fundet! | AarhusBibliotekerne\nOrlaprisen er børnenes HELT egen bogpris. Derfor er det selvfølgelig også børnene selv, der bestemmer, hvilke bøger der skal nomineres og i sidste ende modtage Orlaprisen 2019.\nKlik ind på https://www.dr.dk/ultra/orlaprisen-2019 og se, hvordan de fire vindere blev overrasket.\nVi har listet bøgerne op nedenfor, så det er let lige at reservere dem.\nAarhus Bibliotekerne ønsker stort tillykke med prisen.


Lars Frelle: Vi skal investere i fremtiden, hvis vi vil gøre os håb om at vinde den - Altinget: digital - Udgives sammen med Mandag Morgen Next\nDEBAT: Det går godt med digitaliseringen i Danmark. Men hvis ikke vi følger med og bliver klogere på nye teknologiske muligheder over de kommende år, så sakker vi bagud, skriver Lars Frelle-Petersen.\n”Alle har en plan, indtil de bliver slået i ansigtet!”\nMike Tysons berømte ord gælder også, når man skal implementere store it-projekter, ifølge skatteminister Karsten Lauritzen (V).\nPå DI Digitals Årsdag 30 maj gav skatteministeren sit bud på, hvad der skal til, for at vi i fremtiden får mere gavn af digitaliseringen i staten. Rettidig omhu og investeringer er to af de elementer, ministeren fremhævede. Jeg kunne ikke være mere enig.\nHvis ikke vi følger med og bliver klogere på anvendelsen af de nye teknologiske muligheder over de kommende år, så sakker vi agterud.\nStatus et år efter nedsættelsen af Disruptionrådet er, at det går godt med digitaliseringen af det danske samfund. Danmark er igen i år blevet kåret til EU’s bedste digitale land i Europa-Kommissionens DESI-indeks, men vi er ikke længere alene på toppen, men deler den mere og mere med Sverige og Finland.\nVi er europamestre i den basale digitalisering, hvor vi gør virksomhederne og offentlige myndigheder hurtigere og bedre. Men vi skal også være i front med den avancerede digitalisering, hvor virksomhederne ændrer hele deres forretningsmodel.\nNår kun 5 procent af virksomhederne over 10 mand for eksempel anvender kunstig intelligens, og når vi blandt andre ligger bag Holland, Belgien og Tyskland, når det gælder brugen af big data, så er der masser af uforløst potentiale.\nHvis vi omfavner den mere avancerede digitalisering, kan vi beholde førertrøjen og tage et nyt tigerspring som samfund. Det er ikke nok med visionerne for den digitale transformation - visioner uden handling er tomme ord, så som skatteministeren har sagt: "Det kan blive meget dyrt, hvis man sparer på [digitale] investeringer.”\nInvesteringer og rettidig omhu\nI DI har vi da også foreslået, at regeringen og Folketinget skal sætte penge af til en ambitiøs omstillingsfond, som kan finansiere de investeringer, der er behov for, så vi også om 10 år er EU’s bedste digitale land.\nDen digitale udvikling går stærkt. Virksomheder opstår og forgår, alt efter om de formår at omstille og udnytte de digitale muligheder, så hvis ikke vi følger med og bliver klogere på anvendelsen af de nye teknologiske muligheder over de kommende år, så sakker vi agterud.\nDerfor kræver digitalisering også investeringer og rettidig omhu hos alle. Det gælder her i DI, i de små virksomheder og i de globale koncerner. Anders Krab-Johansen, koncernchef for Berlingske Media, levendegjorde på årsdagen, hvordan de har valgt at investere i mediets digitale fremtid, og at der er behov for, at man ser på essensen i, hvem man er som virksomhed for at bevare og genskabe det i en digital verden.\nEksempler som Berlingskes omstilling er vigtige for at vise værdien af digitalisering. At digitalisering skaber vækst, arbejdspladser og bedre service i det offentlige.\nDerfor har vi i DI samlet en lang række eksempler på vellykket digitalisering, der forhåbentlig kan inspirere beslutningstagere både på direktionsgangene og på Christiansborg.\nVi skal holde os for øje, hvilken værdi vi gerne vil have ud af digitaliseringen, og arbejde på flere fronter, så vi kan følge med, hvis vi som i boksningens verden skulle få behov for at tilpasse os hurtigt.\nVi skal investere i fremtiden, hvis vi vil gøre os håb om at vinde den.\nForrige artikel Dansk Energi: Energibranchen tager cybertruslen alvorligt Næste artikel Debat: Sådan kan kommunerne beskytte energiforsyningen mod cyberangreb