Køb Launchpad Mini ← Stort udvalg med hurtig levering\nRito.dk er aktuelt imellem de mest benyttede internet selskaber der sælger kreative produkter. Netbutikkens sortiment rummer omkring 15000 varer fra diverse producenter. Deres Trustpilot-evaluering på 9,8 af 10 giver indtryk af stærk kundeloyalitet. Tallet er baseret på 4008 vurderinger, hvoraf 3827 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 35104 brugere tilhængere af Rito.dk, og her har butikken modtaget 597 vurderinger med en gennemsnitlig score på 4,8 ud af 5, som lige så vel er aldeles imponerende.\nHobbyshoppen.dk er i dag iblandt de førende internet virksomheder inden for kreative produkter. Webbutikkens udvalg udgøres af flere end 250 produkter fra diverse producenter. Netshoppens Trustpilot-bedømmelse på 8,9 ud af 10 giver indtryk af en høj grad af kundetilfredshed. Scoren er baseret på 70 vurderinger, hvoraf 63 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 5224 mennesker fans af Hobbyshoppen.dk, og herpå har forretningen modtaget 86 vurderinger med en gennemsnitlig rating på 4,5 af 5, hvilket ligeså er utrolig overlegent.\nSymaskineTorvet.dk er nu en af de største internet butikker der sælger kreative produkter. Netbutikkens udvalg spænder over over 800 produkter fra flere mærker. Firmaets Trustpilot-score på 9,8 af 10 er et udtryk for en høj grad af kundeloyalitet. Scoren er baseret på 1353 vurderinger, hvoraf 1255 af dem giver topkarakter. På Facebook er 4398 mennesker fans af SymaskineTorvet.dk, og herpå har netbutikken modtaget 42 vurderinger med en middel vurdering på 4,9 ud af 5, hvilket lige så vel er aldeles overlegent.\nCCHobby.dk er pt. iblandt de mest populære internet foretagender inden for kreative produkter. Deres udvalg udgøres af på den anden side af 10000 varer fra forskellige brands. Virksomhedens Trustpilot-evaluering på 7,3 af 10 er et udtryk for en høj grad af kundetilfredshed. Bedømmelsen er baseret på 599 evalueringer, hvoraf 383 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 28853 personer tilhængere af CCHobby.dk, og herpå har forretningen modtaget 159 ratings med en middel rating på 4,6 ud af 5, hvilket lige så vel er ekstremt beundringsværdig.\nHobbii.dk er nu en af de førende online selskaber der sælger kreative produkter. Netshoppens sortiment består af på den anden side af 9000 varer fra flere mærker. Netshoppens Trustpilot-evaluering på 9,8 ud af 10 er et udtryk for stærk kundetilfredshed. Ratingen er baseret på 1952 vurderinger, hvoraf 1815 af disse giver topkarakter. På Facebook er 65783 mennesker tilhængere af Hobbii.dk, og her har forretningen modtaget 1042 vurderinger med en gennemsnitlig bedømmelse på 4,8 af 5, hvilket ligeså er yderst flot.\nLaunchpad Mini efterspørges på nettet\nMasser af e-handler tildeler i vore dage et bredt udvalg af fragtløsninger. En af favoritterne er på nuværende tidspunkt udleveringssteder, hvor det er muligt at hente de bestilte varer når der er tid til det. Muligheden er jo særligt simpel, og desuden ydermere den mest letkøbte metode til levering.\nDu kunne på samme måde beslutte dig for at bestille produkterne til levering hjem til dig privat eller ud på dit arbejde. Løsningen er som oftest en tand mere omkostningsfuld, men også særdeles hensigtsmæssig. Den billigste fragttype af launchpad mini kan ikke modsiges at være selv at hente pakken, hvilket dog betinges af at du har bopæl nær launchpad mini online firmaets tilholdssted.\nLeveringshastigheden er ultra afgørende i tilfælde af at vi står og skal bruge ordren om et øjeblik, og herved er det sandelig centralt at vi kigger nærmere på leveringstiden for den relevante vare.\nTemmelig mange launchpad mini online shops frembyder dag-til-dag levering på en hel del varer, men husk at det beroer på at ordren køres igennem inden et fastsat tidspunkt, sådan at de sandsynligvis kan nå at få launchpad mini distribueret før lagermedarbejderne tager hjem.\nEn række internet virksomheder tilbyder levering uden gebyr, men i mange tilfælde kræver det at du shopper for en fastsat sum. Som alternativ burde man overveje den billigste metode til levering, som i mange tilfælde – hvad end du er i Aalborg, Solrød Strand eller Fredensborg – vil være at få fragtfirmaet til at køre ordren til et afhentningssted.\nDet er i dag ret så let for enhver at finde de bedste priser på launchpad mini fra forskellige internet varehuse, og for det har masser af online outlets set sig tvunget til at formindske salgsværdien på produkterne – til børn, og tillige også til kvinder og mænd – kolossalt, og endda nogle gange love levering uden omkostninger.\nDerfor kan det ikke desto mindre være nyttigt at checke nogle få internet handler efter launchpad mini rabat forinden du gennemfører din bestilling, sådan at du er garanteret at antage den prisbilligste pris.\nMan må imidlertid være opmærksom på, at i tilfælde af at en forretning på nettet sælger launchpad mini til en salgspris der kan ses som mystisk gunstig, så kunne det ofte være et tegn på en svindel internet forhandler. Køb med gængse betalingskort er på den anden side indbefattet af en retningslinje, som garanterer folk imod falske e-handler.\nGenerelt foreslår vi køb med betalingskort eller mobilbetaling. Som alternativ burde du udnytte et afbetalingstilbud fra f.eks. ViaBill, i tilfælde af at du har i sinde at betale regningen senere.\nInden folk shopper launchpad mini i en online webshop behøver de uden tvivl tage stilling til webshoppens forretningsvilkår, det er dog bare et tidskrævende projekt.\nEt nemmere alternativ kan være at finde ud af hvorvidt online shoppen er tilsluttet e-mærket, eftersom det typisk er et billede på at internet butikken tilslutter sig gældende dansk lovgivning, og at online forretningen tit ses til af sagkyndige der har ekspertise inden for vilkårene på området. Dette er en god anledning til at få hjælp, hvis du får vanskeligheder i forbindelse med din bestilling.\nYdermere er det en hjælp at køberen er påpasselig med de mest centrale forhold i forbindelse med bestillingen, som eksempelvis hvilken returrettighed på launchpad mini online shoppen anvender. I den forbindelse er det ligeledes afgørende, at man stadigvæk opbevarer ens kvittering på e-mail, så man senere kan bevidne ordren, uanset om man er på shopping til en dreng eller pige.\nTrustpilot genererer forholdsvis gunstige løsninger til at dechifrere ret mange nuværende konsumenters betragtninger og herved støtter vi, at du besigtiger netshoppens launchpad mini kritik før du lægger din bestilling.\nFacebook forærer dig ligeledes ganske hensigtsmæssige løsninger til at få indtryk af e-forhandlerens pålidelighed. Herinde ser vi endda webshops som giver folk mulighed for at give en anmeldelse af deres købsoplevelse, hvilket også kan anvendes til at vurdere kundernes tilfredshed.\nDenne side finansieres af annonceindtægter. Vi samarbejder med et hold af online virksomheder og formidler firmaernes produkter, og tager godtgørelse i tilfælde af at en bruger fra vores hjemmeside fuldfører et køb.\nAnvisninger omkring launchpad mini og online varehuse understøttes løbende, men der gives ikke garantier imod ændringer der er udført efter sidste opdatering af vores informationer.


Bosat i udlandet: Skal mit barn vaccineres mod polio? - Alt om Børn\nJeg bor i Vietnam og har en søn på 5½ år. Vietnam har et omfattende vaccinationsprogram i lighed med det danske, dog med visse forskelle. En af forskellene er for eksempel, at de ikke vaccinerer mod Pol. Mit spørgsmål er derfor, om det i det hele taget er nødvendigt at vaccinere mod Pol mere, eller om min søn kan blive vaccineret og re-vaccineret, når han som nu er snart 5½ år? Jeg har læst mig til, at Polio næsten er udryddet på verdensplan, men kan se at man stadig vaccinerer mod Pol i Danmark.\nPolio kaldes også for børnelammelse.\nPolio er, som du skriver, næsten udryddet. Det er den, takket været WHO’s verdensomspændende vaccinationsprogram, men der er dog stadig tilfælde af polio i nogle få lande i verden. Det drejer sig for eksempel om Afghanistan, Pakistan og Nigeria. Der er også ind imellem udbrud af sygdommen i lande i Afrika. I Syrien har der været en opblusning af sygdommen, da ikke alle børn blev vaccineret på grund af borgerkrigen.\nPolio er meget smitsom. Sygdommen smitter fra person til person enten via afføring eller dråbeinfektion. Man kan få lammelser af enkelte eller flere muskelgrupper, og det kan være så omfattende, at også musklerne, som man bruger til at trække vejret med, bliver ramt. Nogle har lammelserne hele livet, mens andre kommer sig. Man kan dø af sygdommen.\nIfølge Sundhedsstyrelsen har vi ikke haft poliosmitte i Danmark i næsten 40 år. Sundhedsstyrelsen anbefaler alligevel, at man fortsætter med at vaccinere mod polio, indtil sygdommen er helt udryddet. Selv om sygdommen er næsten udryddet i Danmark, kan den vende tilbage fra udlandet, hvis ikke vi vaccinerer.\nSom du også skriver, indgår vaccination mod polio som en del af det gratis danske børnevaccinationsprogram. Poliovaccinen kan også gives som enkeltvaccine til børn og voksne, der ikke er blevet vaccineret tidligere. Når man er fuld vaccineret mod polio, skulle man være beskyttet resten af livet.\nHvis man ikke er vaccineret som barn, risikerer man at blive smittet i en senere alder, hvor sygdommen kan have et mere alvorligt forløb end i barnealderen.\nDu skriver ikke, om I påtænker at blive i Vietnam eller vende tilbage til Danmark. Under alle omstændigheder vil jeg anbefale dig, at tale med din egen læge omkring dine overvejelser om poliovaccination af din søn.\nJeg ved ikke, hvorfor Vietnam har valgt ikke at have poliovaccinen med i deres vaccinationsprogram, men jeg tænker umiddelbart, at det giver god mening, at din søn bliver vaccineret imod den.


jung – birgitterefshauge.dk\n“Global climate change is af symptom of the disorientation and dissociation of psyche from nature” Jerome S. Bernstein / C.G. Jung\nHer fra min ydmyge bolig, kan jeg sidde ved mit skrivebord og se ud over et flot og varieret landskab. Der er træer, sø, himmel, jord, små og lidt større villaer med haver. Der er fugleliv og knaldrøde solnedgange. Det er så fredfyldt som det næsten kan blive – og det er endda i udkanten af storbyen København. Kun en anelse summen fra motorvejen, især i myldretiden, forstyrrer idyllen. Og om sommeren motorplæneklippere og flyvemaskiner til og fra Kastrup.\nDet er uforståeligt og vemodigt, at vide at vores jordklode er på vej i afgrunden. Hvis vi ikke gør noget nu – indenfor de næste 15 år – så når vi et point of no return og planeten vil være ubeboelig ved det nuværende århundredes udgang…\nHvordan ved jeg det?\nJeg hører podcast hvor kloge hoveder fortæller hvor galt det står til. Det er ikke naturvidenskabsfolk, men jungianske psykoanalytikere jeg lytter til. Den seneste udsendelse er fra en podcast der hedder Speaking of Jung, udgivet af en entusiastisk jungiansktænkede kvinde ved navn Laura London. Podcasten er med jungiansk analytiker Jerome S. Bernstein i Santa Fe. Han mener at den globale klimaforandring er et symptom på at vi mennesker har afskåret os selv fra naturen. Vi er desorienterede og dissocierede og derfor har vi mistet forbindelsen til ikke bare naturen omkring os, men i særdeleshed os selv. Det mente C.G.Jung allerede i 1960.\nSom mennesker ER vi natur. Og det som vi har afskåret os fra, er vores psyke – dvs. sjælen, ånden, sindet. Når vi – i videnskabens navn – tingsliggør alting, som om det er død materie, så mister vi kontakten med det der udgør livet og kommer i stedet til at ødelægge vores miljø.\nVi har så voldsomt et overforbrug i den vestlige verden – bare tænk på sådan noget som black friday, siger Bernstein (og jeg tilføjer juleoverforbrug, flyrejser, biler etcetc.), at det er en forbrydelse mod mod livet selv.\nDet er voldsomme ord – men måske er det netop det der skal til, for at få det vendt i den rigtige retning. Der skal en holdningsændring til hos hver enkelt af os. Når vores politikere ikke kan finde ud af det, så må vi selv gøre noget – hver især.\nJeg har voksne børn, nevøer og niecer, der selv lige har fået børn. Hvilken verden skal de overtage? Vi talte om det allerede i 1970erne. Om forureningen og det materielle overforbrug. Det var faste punkter på skoleskemaets emneuger og ekskursioner. Men tog vi det alvorligt? Nej vi gjorde ej. Vi lærte intet af oliekrisen i 1973-74, men åndede lettet op, da olien igen strømmede til os og vi kunne fortsætte med at skrue op for varmen og køre en tur i bilen. De bilfrie søndage var ellers vidunderlige – hvor er de blevet af?\nKlimaforandringerne handler ikke om politik men om psykologi. Vi må genskabe kontakten til naturen, til os selv og vores livsbetingelser og indse at vi er organismer der lever i symbiose med planter og dyr, der er ved at blive kvalt af vores usigelige dumhed. Og så dør vi også.\nJeg har aldrig haft bil. Jeg rejser ikke med fly. Jeg bliver helst hjemme i mit lokalområde. Jeg kan godt lide et brusebad hver morgen – det er hvad jeg under mig selv. Og jeg glæder mig over at have fjernvarme i radiatoren, smartphone, tablet og computer. Jeg gør mit bedste når jeg køber ind. Tøj køber jeg helst i genbrug og syr om hvis jeg kan. Jeg slider det til mindste trevl. Jeg er vel nok frelst…. nej, det er jeg ikke. Jeg er bekymret for mine børns og børnebørns fremtid. Hvis vi ikke handler nu – så har de nemlig ingen.\nMen jeg ser også et håb.\nDer er nye generationer, født i midten af 1990erne, med nogle egenskaber vi ikke før har set. De er begavede med en evne til at SE eller opleve livet med andre sanser end de fem vi normalt støtter os til. De lever i et slags grænseland, mellem det fysiske og det metafysiske. Jeg ser dem som en slags overgangsmennesker, der indtil videre bliver udstyret med diagnoser som borderline og andre personlighedsforstyrrelser – men det er fordi vi ser dem i den gamle tankegangs kontekst. Astrologisk er de født med frihedsplaneten Uranus i konjunktion med den psykiske Neptun – i det jordnære tegn Stenbuk. De kan være brobyggere mellem psyke og soma – en inkorporering og gendannelse af den tabte helhed. Men de bliver presset ind i en funktionsskabelon, samfundet har vedtaget er den normale – hvor de i virkeligheden slet ikke passer ind. Og det er netop det der gør dem syge og angste. De bliver ikke set og anerkendt for det de er og kan – fordi det er noget vi ikke kender og derfor ikke ved hvad vi skal stille op med. Jeg har heller ikke svaret – men jeg kan se at de findes. Måske er det gennem dem vi i første omgang kan få samlet krop og psyke igen – sådan som det var meningen at vi skulle fra starten. Når de ellers får modet til at springe ud som sig selv.\nVi skal ikke bare have samlet krop og psyke – vi skal have samlet højre og venstre hjernehalvdel, så vi bruge begge sider af hovedet – og hjertet med. Den vestlige verdens ledere er vant til at tænke med venstre hjerne – i systemer, kasser, regneark, resultater og beviser… vækst og profit. Det er et iskoldt og goldt sted at være. Uden ånd, uden varme, uden liv.\nVi er levende organismer – vi er en del af naturen, vi ER naturen – hvis vi ødelægger den, ødelægger vi os selv.\nSpeaking of Jung podcast kan findes her\nForfatter BirgitteUdgivet 7. januar 2018 30. september 2021 Kategorier Uden kategoriTags jung, klima, neptun, uranus


Potentialeafklaring for hjemmeplejen Ikast-Brande Kommune - PDF\nDownload "Potentialeafklaring for hjemmeplejen Ikast-Brande Kommune"\n1 Potentialeafklaring for hjemmeplejen Ikast-Brande Kommune September 2013 Forord Udbudsportalen.dk Weidekampsgade København S 1\n2 Forord Potentialeafklaringen er udarbejdet af Udbudsportalen i KL i regi af projektet Strategisk forankring af konkurrenceudsættelse. Projektet Strategisk forankring af konkurrenceudsættelse er igangsat af KL, Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen i Erhvervs- og Vækstministeriet samt Økonomi- og Indenrigsministeriet. Formålet med projektet er, at bidrage til at sikre et politisk ejerskab og en strategisk forankring af konkurrenceudsættelse i kommunernes topledelser. Som led i projektet tilbydes vederlagsfri assistance til et fremadrettet strategisk arbejde med konkurrenceudsættelse af kommunale serviceopgaver, herunder udarbejdelse af en potentialeafklaring. Potentialeafklaringen er et oplæg til politisk drøftelse og en analyse af, om en konkret opgave i en kommune er udbudsegnet, og hvilket potentiale, der er. Gennem potentialeafklaring belyses det, hvordan der ved et udbud kan tages hånd om relevante problemstillinger ved en eventuel konkurrenceudsættelse. Udbudsportalen i KL, september\n3 Potentialeafklaringen kort Baggrund og formål Den 1. april 2013 trådte nye regler for udbud og frit valg i kraft. De nye regler giver i langt højere grad end tidligere kommunerne mulighed for at bruge udbud som redskab i effektiviseringen af hjemmeplejen. Potentialet i de nye regler er beregnet til 132 mio. kr. for kommunerne under et. Potentialet vil variere for den enkelte kommune. Formålet med denne potentialeafklaring er at afdække, om det er muligt for Ikast-Brande Kommune at realisere kommunens relative andel af det beregnede potentiale ved at gennemføre et udbud af hjemmeplejen. I forlængelse af ovenstående er det hensigten, at potentialeafklaringen danner grundlag for en politisk beslutning om, hvordan de nye regler skal anvendes i Ikast-Brande Kommune. Potentialeafklaringens konklusioner og anbefaling Potentialeafklaringen indeholder konkret en drøftelse af fordele og udfordringer ved at udbyde hjemmeplejen i Ikast-Brande Kommune. Det er vurderingen, at udbuddet kan realisere en effektiviseringsgevinst for kommunen, men at denne effektiviseringsgevinst både kan ligge over og under kommunens andel af det beregnede potentiale. På baggrund af potentialeafklaringen er det Udbudsportalen i KL s anbefaling, at Ikast-Brande Kommune udbyder hjemmeplejen 3\n4 Indholdsfortegnelse 1 Indledning Nye regler for udbud og frit valg Afgrænsning af potentialeafklaringen Organisering af ældreområdet Levering af hjemmepleje i Ikast-Brande Kommune Den Kommunale Hjemmepleje Madservice Ældreområdet i øvrigt Hjemmesygeplejen Genoptræning Plejecentre mv Markedsanalyse Hvorfor er de private leverandører billigere? Det lokale leverandørmarked Det regionale og nationale leverandørmarked Et leverandørperspektiv Resume af DI s rundspørge Erfaringer med offentligt-privat samarbejde Erfaringer med offentligt-privat samarbejde inden for hjemmepleje Erfaringer med offentlig-privat samarbejde om drift af ældrecentre Erfaringer med udbud af hjemmeplejen og et plejecenter Virksomhedsoverdragelse Virksomhedsoverdragelsesloven forskellige situationer og virksomhedsoverdragelse Kommunen fastholder sin leverandørrolle, når hjemmeplejen udbydes Kommunen trækker sig som leverandør, når hjemmeplejen udbydes Et plejecenter udbydes sammen med hjemmeplejen Medarbejdertilfredshed ved udlicitering Kontinuitet for medarbejderne Økonomi den indirekte vej Kommunens nuværende timepriser (incl. moms) Konklusion og anbefaling Kommunale idealtyper Kategorisering af Ikast-Brande Kommune Udbud af hjemmeplejen i Ikast-Brande Kommune Bemærkninger Anbefaling\n5 1 Indledning Denne potentialeafklaring er en del af Ikast-Brande Kommunes grundlag for beslutningen om, hvorvidt og hvordan der skal ske et udbud af hjemmeplejen. Potentialeafklaringen er udarbejdet af konsulenter fra Udbudsportalen i KL i samarbejde med Ældreafdelingen og Visitations- og Myndighedsafdelingen i Ikast-Brande Kommune. Desuden har der været bidrag fra KL s økonomiske sekretariat, KL s juridiske kontor, KL s kontor for Social og Sundhed samt Dansk Industri (DI). 1.2 Nye regler for udbud og frit valg De nye regler for frit valg og udbud på ældreområdet trådte i kraft den 1. april I forhold til det frie valg er der ingen ændringer. Kommunen vil stadig være forpligtet til at tilvejebringe et frit valg af leverandører for de borgere, der er visiteret til hjemmepleje, jf. 83 i Serviceloven. Det frie valg betyder, at borgerne skal kunne vælge mellem minimum 2 leverandører, hvoraf den kommunale leverandør kan være den ene. De nye regler giver imidlertid kommunerne langt bedre mulighed for at benytte udbud som et redskab i organiseringen af en effektiv ældrepleje. Fremover kan kommunalbestyrelsen nemlig tilvejebringe det frie valg gennem udbud efter de almindeligt gældende udbudsregler (Udbudsdirektivet). De nuværende særregler på fritvalgsområdet ophører dermed. Lovforslaget følger af Moderniseringsaftalen 2013, som indgår i Aftalen om kommunernes økonomi for Lovforslaget indgår i Finansloven for Potentialet i de nye regler er beregnet til 132 mio. kr. Kommunen kan også med hjemmel i de nye regler fortsætte med godkendelsesmodellen, som den kendes i dag, eller tilvejebringe det frie valg ved udstedelse af fritvalgsbeviser til borgerne. Men hverken et fortsat brug af godkendelsesmodellen eller udstedelse af fritvalgsbeviser, som det eneste redskab i tilvejebringelsen af det frie valg, vil realisere det økonomiske potentiale, der forventes at være. Potentialet realiseres kun gennem udbud. Udbudsportalen i KL driver frem til udgangen af 2013 et projekt, der har til formål at sikre en politisk forankring og et strategisk arbejde med konkurrenceudsættelse i kommunerne. Projektet er finansieret af globaliseringsmidler. Inden for projektets rammer tilbyder Udbudsportalen i KL gratis assistance til en afklaring af, hvad de kommende regler for frit valg og udbud på ældreområdet har af potentialer. 1 Lovændringerne som vedtaget kan findes her: https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=\n6 Knap 40 kommuner har valgt at takke ja til den gratis assistance, herunder Ikast-Brande Kommune. For så vidt angår Ikast-Brande Kommune er det aftalt, at der udarbejdes en potentialeafklaring i 3. kvartal Afgrænsning af potentialeafklaringen Det er Udbudsportalen i KL s afsæt, at potentialeafklaringen: Omhandler potentialet for kommunen i at tilvejebringe det frie valg gennem udbud, evt. suppleret med fritvalgsbeviser. Potentialeafklaringen omhandler således ikke kommunens fortsatte brug af godkendelsesmodellen og heller ikke udstedelsen af fritvalgsbeviser, når de benyttes som det eneste redskab i tilvejebringelsen af det frie valg. Indeholder anbefalinger i forhold til spørgsmålet, om kommunen forventes at kunne realisere det beregnede potentiale ved at udbyde hjemmeplejen, evt. kombineret med et udbud af andre dele af ældreområdet. Konkret vil potentialeafklaringen resultere i en række forskellige scenarier med forskellige potentialer. Potentialeafklaringen vil være centreret omkring en beskrivelse af følgende 4 emner: Figur 1: Potentialeafklaringens indhold På baggrund af drøftelser i Ældreafdelingen og Visitations- og Myndighedsafdelingen i Ikast-Brande Kommune er der endvidere sat følgende rammer for potentialeafklaringen: 6\n7 Indeholdt i udbuddet - hjemmeplejen Det er Ikast-Brande Kommunes ønske, at udbuddet af hjemmeplejen alene omfatter personlig pleje og praktisk hjælp. Madservice holdes således uden for udbuddet. Årsagen til dette er, at der ikke vurderes at være nogen synergieffekt ved at udbyde madservice sammen med personlig pleje og praktisk hjælp. Der er i øvrigt allerede etableret en udmærket ordning for så vidt angår madservice på baggrund af udbud. I forhold til indkøb bibeholdes den nuværende model. Praktisk hjælp dækker i det følgende således alene over rengøring og tøjvask. Personlig pleje og praktisk hjælp herefter kaldet hjemmepleje ønskes udbudt samlet. Indeholdt i udbuddet - ældreområdet Det er ikke Ikast-Brande Kommunes ønske, at inddrage andre dele af ældreområdet i udbuddet af hjemmeplejen. Kommunens rolle som leverandør Det er Ikast-Brande Kommunes ønske, at den kommunale hjemmepleje bevares. Årsagen til dette er bl.a. et hensyn til forsyningssikkerheden og fastholdelsen af viden. Antallet af private leverandører Det er Ikast-Brande Kommunes ønske, at have 2 leverandører af hjemmepleje i kommunen, hvoraf kommunen vil være den ene. Fritvalgsbeviser Ikast-Brande Kommune ønsker ikke at anvende fritvalgsbeviser. Årsagen hertil er, at brugen af fritvalgsbeviser kan være forbundet med nogle udfordringer af økonomisk og styringsmæssig karakter. I øvrigt vil den øgede valgfrihed formentlig resultere i nogle højere priser. 7\n8 2 Organisering af ældreområdet Når det skal vurderes, hvorledes en konkurrenceudsættelse optimalt skrues sammen, er det væsentligt at have en god indsigt i opgaven og i snit- og samarbejdsflader til andre opgaver. Nedenfor beskrives organiseringen af ældreområdet i Ikast-Brande Kommune. Hjemmeplejeområdet har potentialeafklaringens primære fokus. Tilstødende opgaver på ældreområdet beskrives kort med henblik på at belyse sammenhængen mellem disse og hjemmeplejeområdet. I Ikast-Brande Kommune hører ældreområdet under Sundheds- og Omsorgsudvalget. Udvalget betjenes af Sundheds- og Omsorgsområdet, som ledes administrativt af en direktør. Området er tilknyttet en stab og dækker desuden over 3 afdelinger, der hver ledes af en afdelingschef. Med fokus på ældreområdet drejer det sig om: 1) Visitations- og Myndighedsafdelingen 2) Ældreafdelingen Visitations- og Myndighedsafdelingen varetager kommunens myndighedsfunktion på ældreområdet, herunder visitation og tilsyn. Desuden er hjælpemiddeldepotet forankret her. Der er 26,2 fuldtidsstillinger i Visitations- og Myndighedsafdelingen, heraf er 5,5 stillinger tilknyttet hjælpemiddeldepotet. Ældreafdelingen varetager kommunens udførerroller på ældreområdet. Afdelingen er således ansvarlig for leverance af hjemmepleje, sygepleje, madservice, gentræning og drift af kommunens plejecentre mv. Ældreområdet er på udførersiden opdelt i 2 fagområder vedrørende træningsopgaven og produktionskøkkenerne og 4 ældredistrikter: Distrikt Brande, Distrikt Ikast Vest, Distrikt Ikast Øst og Distrikt Nørre Snede. Der er ansat en distriktsleder for hvert distrikt. Den geografiske placering af ældredistrikterne i Ikast-Brande Kommune fremgår af figuren nedenfor. 8\n9 Figur 2: Ikast-Brande Kommunes ældredistrikter Kilde: Ikast-Brande Kommune Arealmæssigt er Ikast Vest det mindste distrikt. Distrikterne Ikast Øst og Brande, som er nogenlunde lige store er ca. ½ gang større end Ikast Vest, mens Distrikt Nørre Snede er ca. dobbelt så stort. Målt i antallet af borgere over 67 år ser billedet modsat ud. Ikast Vest er det distrikt med flest borgere over 67 år og Nørre Snede er det distrikt med færrest borgere over 67 år, jf. tabellen nedenfor. Distrikterne Ikast Vest og Brande dækker over byområder, henholdsvis Ikast og Brande by. Tabel 1: Ældredistrikternes indbyggertal Distrikt Ikast Øst Ikast Vest Nørre Brande Snede Antal borgere over 67 år (primo 2013) Kilde: Ikast-Brande Kommune 9\n10 Der er knap 600 fuldtidsstillinger inden for ældreområdet, heraf 16 fuldtidsstillinger til administration og ledelse. Ved organisering af ældreplejen opfylder Ikast-Brande Kommune BUM-modellens principper om adskillelse af bestiller og udførerfunktion. 2.2 Levering af hjemmepleje i Ikast-Brande Kommune Kommunerne har jf. Servicelovens 83 pligt til at levere hjemmepleje til borgere i eget hjem. Hjemmepleje udgøres af: 1) personlig hjælp og pleje [Personlig pleje] 2) hjælp og støtte til nødvendige praktiske opgaver i hjemmet og [Praktisk hjælp] 3) madservice De forskellige ydelser indenfor personlig pleje er blandt andet personlig hygiejne, medicingivning, og hjælp til at indtage mad og drikke. Praktisk hjælp omfatter hjælp til rengøring og tøjvask. Praktisk hjælp og personlig pleje leveres i Ikast-Brande Kommune dels af den kommunale leverandør, dels af kommunens 6 godkendte leverandører. Den resterende del af hjemmepleje, dvs. madservice leveres af den kommunale leverandør Madjyden og den private leverandør Det Danske Madhus Den Kommunale Hjemmepleje Hjemmeplejen i Ikast-Brande Kommune følger distriktsopdelingen af ældreområdet. Der er således 4 hjemmeplejedistrikter med hver deres lokalleder, som referer til distriktslederen. Hvert distrikt har 1 eller flere hjemmeplejegrupper (/hjemmehjælpsgrupper) med en gruppekoordinator i spidsen. Natdækningen går på tværs af distrikterne og har fast normering. Gruppekoordinatorerne har ansvaret for samarbejdet mellem hjemmeplejegrupperne mens den lokale leder koordinerer samarbejdet mellem hjemmeplejen og andre enheder på ældreområdet. Langt de fleste af de hjemmeplejetimer, der leveres i Ikast-Brande Kommune leveres af den kommunale leverandør, nemlig timer årligt (2012-tal), svarende til 92 pct Madservice Ikast-Brande Kommune har 2 produktionskøkkener, som under et kaldes Madjyden. Kun det ene køkken, køkkenet på Frisenborgparken i Ikast, producerer og leverer hovedsagelig madservice til kommunens visiterede hjemmeboende borgere. Det andet køkken, som ligger på Brandlundparken i Brande, står hovedsagelig for døgnforplejningen på Ikast-Brande kommune's plejecentre. Madjydens produktionspersonale er hovedsagelig uddannet inden for ernæringsområdet. 10\n11 2.3 Ældreområdet i øvrigt Hjemmesygeplejen Hjemmesygeplejen i Ikast-Brande Kommune er organiseret på samme vis som hjemmeplejen. Der er 1 sygeplejedistrikt i hvert af de 4 geografiske distrikter, som kommunen er opdelt i. Natdækningen går på tværs af distrikterne. Ledelsesmæssigt referer sygeplejedistrikterne til distriktslederen. Der uddelegeres opgaver/ydelser fra hjemmesygeplejen til hjemmehjælpsgrupperne under fritvalgsområdet. Der sker ikke uddelegering til de private leverandører Genoptræning Træningsopgaven i Ikast-Brande Kommune er organiseret som et afgrænset fagområde med egen leder. Der samarbejdes dog med de andre faggrupper på ældreområdet. De trænende fysio- og ergoterapeuter er organiseret i 3 teams: Team Ikast, Team Brande, Team Nørre Snede. Træningen tilbydes enten individuelt eller på hold. Træningen foregår som udgangspunkt i træningssal, men kan også foregå i eget hjem, hvis terapeuten skønner det er mest hensigtsmæssigt Plejecentre mv. I Ikast-Brande Kommune skelnes der mellem følgende boligtyper: plejeboliger ældreboliger almindelig bolig i almennyttigt boligbyggeri Kommunens plejeboliger forefindes i Ikast by på/i Frisenborgparken, Rolighedsparken og Grønneparken og i øvrigt på/i Kærmindeparken, Dybdalsparken, Engparken, Solbakken og Østervang. Der er i øvrigt plejeboliger til borgere med behov for særlig indsats i forhold til demens på/i Højris Have, Kærmindeparken og Østervang. Samlet set er der 297 plejeboliger fordelt på 9 plejecentre, hvoraf de 3 drives af Danske Diakonhjem. Det ene af de 3 plejecentre, som drives af Danske Diakonhjem omdannes fra 1. januar 2014 til et friplejehjem. Ældreboligerne er beliggende på/i Frisenborgparken, Midtjyden, Brandlundparken, Skolestien, Søndervænget, Solbakken, Baunehøj, Kærmindeparken og Dybdalsvej. Desuden visiteres de almene boliger på/i BHI og Borgerparken i lighed med ældreboliger. 12 af ældreboligerne drives af Danske Diakonhjem. I forhold til en almindelig bolig i almennyttigt boligbyggeri har kommunen anvisningsret over et antal boliger i kommunen, der ejes af boligselskaber. 11\n12 2.4 Markedsanalyse En væsentlig forudsætning for at en konkurrenceudsættelse bliver en succes er, at der er eller kan skabes en god konkurrencesituation. Nedenfor belyses dels, hvilke private leverandører Ikast-Brande Kommune i dag samarbejder med, og hvorvidt disse ville være potentielle leverandører efter et udbud, dels hvorledes leverandørsituationen ser ud på regionalt og nationalt plan. Det private marked inden for praktisk hjælp og personlig pleje udvikler sig hastigt i disse år. Der findes i dag mange lokale virksomheder på fritvalgsområdet, men flere og flere større danske og udenlandske virksomheder, der kan favne både personlige pleje, praktisk hjælp og madservice, viser samtidig interesse for at komme ind på markedet. I de skandinaviske lande findes store virksomheder som Attendo, Aleris, Carema, Forenede Care og Norlandia, hvoraf flere allerede er trådt ind på det danske marked. Fx driver Forenede Care et plejecenter i henholdsvis Syddjurs og Holbæk Kommune. 2.5 Hvorfor er de private leverandører billigere? Det umiddelbare svar på ovenstående spørgsmål er, at det heller ikke altid er tilfældet. Altså: de private leverandører kan ikke nødvendigvis løse hjemmeplejeopgaven billigere end kommunen! Men en række faktorer giver formentligt det private leverandørmarked bedre forudsætninger for at løse opgaven til en mere konkurrencedygtig pris end kommunen. Af disse faktorer skal nævnes: Stordriftsfordele o de private leverandører har muligheden for at levere ydelser i flere kommuner og at løse opgaver for private Mersalg o de private leverandører kan sælge tillægsydelser til de visiterede borgere Både stordriften og mersalget giver muligheden for optimal udnyttelse af arbejdskraften/ressourcerne. I forlængelse af ovenstående skal det nævnes, at nylige sager på rengøringsområdet har skabt et fokus på og en uro for social dumping 2. Social dumping kan forebygges ved at regulere rammerne for løn, arbejdsvilkår mv. via kontrakten mellem kommunen og den private leverandør. 2 Betegnelsen social dumping bruges til at beskrive de forhold på arbejdsmarkedet, hvor udenlandske virksomheder opererer i Danmark uden at iagttage danske love og regler eller hvor udenlandske medarbejdere beskæftiges i Danmark uden de fornødne tilladelser eller under vilkår, der er lovstridige for danske medarbejdere. d\n13 Ikast-Brande Kommune 2.1 Det lokale leverandørmarked Ikast-Brande Kommune har 6 godkendte private leverandører til personlig pleje og/eller praktisk hjælp, jf. figuren nedenfor. Figur 3: Private leverandører på det lokale marked Praktisk hjælp - Bells vikarbureau, ABJ Rengøring, BR Service og Vikar- & Hjemmeservice. Personlig pleje og Praktisk hjælp - Svane Service og Privat pleje & omsorg Kilde: Ikast-Brande Kommune Borgerne har valgt at få leveret personlig pleje og praktisk hjælp af alle godkendte leverandører, jf. nedenstående tabel, der også viser, hvor mange visiterede timer de enkelte leverandører leverede i af leverandørerne leverer både personlig pleje og praktisk hjælp, mens 4 af leverandørerne udelukkende leverer praktisk hjælp. Tabel 2: De godkendte leverandørers leverede timer i Leverandør Personlig pleje antal leverede timer Praktisk hjælp antal leverede timer Bells vikarbureau ABJ Rengøring 52 BR Service 52 Vikar- og Hjemmeservice 832 Svane Service Privat pleje og Omsorg I alt Kilde: Ikast-Brande Kommune Der er stor forskel på, hvor mange visiterede timer leverandørerne har leveret i Privat pleje og Omsorg har den største markedsandel af de private leverandør med næsten leverede timer, hvorimod ABJ Rengøring og BR Service kun har leveret lidt over 50 timer i\n14 Landsdækkende Region Midtjylland I Ikast-Brande Kommune har de private leverandører en markedsandel på 6,6 pct. af den personlige pleje og 21,6 pct. af den praktiske hjælp målt på antal leverede timer i Til sammenligning har de private leverandører en markedsandel på 5 pct. af den personlige pleje og 45 pct. af den praktiske hjælp på landsplan. I Ikast-Brande Kommune har de private leverandører altså en markedsandel på personlig pleje, der svarer til landsgennemsnittet, hvorimod markedsandelen for så vidt angår praktisk hjælp er markant lavere end på landsplan. 2.2 Det regionale og nationale leverandørmarked Nedenfor er det illustreret, hvor mange leverandører, der opererer nationalt og regionalt (i minimum 3 kommuner i regionen) ud fra Ikast-Brande Kommunes perspektiv. Figur 4: Private leverandører på det nationale, regionale og lokale marked Praktisk hjælp - Elite Miljø Praktisk hjælp - BR Service, Elite Miljø, Privathjælp ApS, Vest-Jysk Hjemmeservice, Toms Rengøring, Vikar- og hjemmeservice Midt- Vest Personlig pleje og Praktisk hjælp - Falck hjemmepleje Personlig pleje og praktisk hjælp - Falck Hjemmepleje, Privatplejen og Svane Service Kilde: Fritvalgsdatabasen Oversigten viser, at der er et velfungerende regionalt marked i forhold til både den personlige pleje og praktiske hjælp. Flere af leverandørerne, der leverer til Ikast-Brande Kommune, leverer også ydelser i nabokommunerne. 2.3 Et leverandørperspektiv DI Service har i september 2012 formuleret nogle konkrete politiske anbefalinger i relation til udbud af hjemmeplejen. Den primære anbefaling til kommunerne er, at de udbyder hovedleverandørrollen for henholdsvis praktisk hjælp og personlig pleje i hvert distrikt. Dette vil give de private og selvejende leverandører 14\n15 mulighed for at opnå en større markedsandel. Udbud efter en sådan model vil, ifølge DI, gøre det attraktivt for virksomhederne at investere i udviklingen af løsninger 3. DI har i øvrigt primo 2013 forhørt deres medlemmer via en elektronisk rundspørge, hvad der skal til for at gøre et udbud af hjemmeplejen attraktivt at byde på 4. I rundspørgen tages der udgangspunkt i 4 kommunale arketyper, som forsøger at skildre variationen i kommunernes forudsætninger. Arketyperne er defineret af Udbudsportalen i KL og kan beskrives som følger: Figur 5: Kommunale arketyper Nedenfor gives et resume af rundspørgen. 3 d virksomhedsrepræsentanter har deltaget i rundspørgen. 15\n16 2.3.1 Resume af DI s rundspørge Som udgangspunkt mener leverandørerne at alle udbud er interessante, hvis der er muligheder for de private leverandører. I sidste ende er det udbudsmaterialet, der er afgørende for, om udbuddet er interessant for leverandøren. Af generelle betragtninger fra leverandørerne kan nævnes, at enkelte af dem vil være interesseret i udbud, der udelukkende omfatter praktisk hjælp uanset kommunetype. De resterende finder udbud, der samler praktisk hjælp og personlig pleje, mest attraktive. I øvrigt fremhæver virksomhederne nogle forhold, der gør sig gældende i større eller mindre grad inden for den enkelte arketype af kommune. Her gengives alene de forhold, som leverandørerne har nævnt gør sig gældende for arketype 2, idet det er denne arketype Ikast-Brande Kommune vil blive kategoriseret under. Ad arketype 2 Udbuddet af hjemmeplejen kan med fordel suppleres med rehabiliterings- og hjemmesygeplejeydelser. I øvrigt bør der ikke undtages for mange hjemmeplejeydelser, når hjemmeplejen udbydes. 75 pct. af leverandørerne mener, at tøjvask og indkøb skal være en del af udbuddet. Udbud, der vedrører omkring 200 borgere, vil som udgangspunkt være interessant for leverandørerne. Kommunen bør ikke opdeles i distrikter. Men ved distriktsopdeling bør der være fokus på antallet af borgere og afstanden mellem dem. Rene landdistrikter opfattes af leverandørerne som urentable, hvis oplandet er for stort og langt væk fra en by, hvilket vil afspejle sig i prisen. Udbydes hjemmeplejen sammen med et plejecenter bliver landdistrikter også rentable. Omkring 50 pct. mener, at et plejecenter (20-50 pladser) bør være omfattet af udbuddet. Størstedelen af leverandører mener, at hovedleverandørrollen bør være omfattet af udbuddet, altså at kommunen skal trække sig som leverandør. Samtlige leverandører mener dog at hele eller dele af kommunens nuværende markedsandel bør være omfattet. Hovedleverandørrollen kan evt. opdeles distriktsvist. Leverandørerne tenderer til at være uenige i, at udbuddet er interessant, hvis kommunen forsætter som hovedleverandør og med udgangspunkt i sin nuværende markedsandel 2.4 Erfaringer med offentligt-privat samarbejde Reglerne om frit leverandørvalg betyder, at samtlige kommuner skal have et samarbejde med en eller flere private virksomheder om levering af personlig pleje, praktisk hjælp og madservice. Greve Kommune har gennemført et udbud på fritvalgsområdet, mens de resterende 97 kommuner tilvejebringer det frie valg i hjemmeplejen ved brug af godkendelsesmodellen 5. Ved brug af 5 Holbæk Kommune har dog udbudt et hjemmeplejedistrikt i 2012 med kontraktstart d. 1. maj\n17 godkendelsesmodellen kan borgeren, efter at være blevet visiteret til hjælp, vælge mellem de leverandører, som er godkendt til at udføre opgaven i kommunen. Kommunen er til gengæld frit stillet med hensyn til at vælge, om kommunen selv vil stå for personlig pleje og praktisk hjælp, sygepleje mv. i kommunens plejecentre, eller om kommunen vil samarbejde om opgaverne med en privat leverandør Erfaringer med offentligt-privat samarbejde inden for hjemmepleje Brugen af godkendelsesmodellen har nogle udfordringer. Først og fremmest ligger det i godkendelsesmodellen, at priserne afregnes på baggrund af den kommunale timepris. Der har således ikke været en afprøvning af markedet med en priskonkurrence til følge. For en række kommuner er det desuden en udfordring at få private leverandører til at lade sig godkende, fordi leverandørerne især i de tyndtbefolkede områder ikke kan opstille en holdbar business case på grund af det usikre kundegrundlag. Det gælder specielt i forhold til den personlige pleje, der er mere kompleks og stiller flere krav til medarbejdernes kompetencer end den praktiske hjælp. På landsplan leverede de private leverandører i forlængelse heraf kun 5 pct. af timerne inden for personlig pleje i 2011, mens det tilsvarende tal var 45 pct. inden for praktisk hjælp. Andre kommuner oplever omvendt overvældende interesse for opgaven hos de private leverandører, hvilket er en administrativ og tilsynsmæssig stor opgave, ligesom det kan være en udfordring i forhold til det faglige samarbejde om borgerne. Et udbud af hjemmeplejen kan tage hånd om udfordringerne. Jf. nedenstående punkter udsættes opgaven for priskonkurrence, det er muligt at begrænse antallet af leverandører, og gennem sammensætningen af udbuddet kan det gøres attraktivt for leverandørerne at byde på opgaven: 1. Kommunen får testet priserne på kommunens opgaveløsning i konkurrence med private leverandører. På den måde kan kommunen sikre, at kommunen får ydelserne leveret bedst og billigst. 2. Hvis antallet af leverandører begrænses til 1 (eller 2), vil den leverandør, som vinder udbuddet, få mulighed for at opnå forretningsmæssige fordele og kan dermed give kommunen en bedre pris. 3. Ydelserne bliver grundigt beskrevet og alle relevante krav bliver fastlagt i kontrakten. Kommunen tager aktivt stilling til de ydelser, som leverandøren skal levere. Eventuelle overflødige delopgaver og uhensigtsmæssigheder kan skæres bort. 4. Udbud af kontrakten skaber tydelighed og gennemsigtighed omkring ydelser, kvalitet og service. 5. Der kan arbejdes med at skabe større fokus på effekt gennem kommunens kvalitetskrav, opfølgning og kontraktstyring. Som et konkret eksempel fra nyere tid kan Greve Kommune nævnes. 17\n18 Byrådet i Greve Kommune valgte på årets sidste møde i 2012 at sende hjemmeplejen i den nordlige del af kommunen i udbud i Baggrunden er en forventning om, at et udbud kan give grundlag for yderligere kvalitetsudvikling af hjemmeplejen og en årlig besparelse på 1 mio. kr. Udbuddet vil blive gennemført sådan, at visiterede borgere i det nordlige område af kommunen fremover kan vælge mellem 2 leverandører af hjemmepleje. De 2 leverandører vil enten være den kommunale leverandør og en privat leverandør eller 2 private leverandører. Efter udbuddet vil der være færre leverandører at vælge imellem i den nordlige del af kommunen end der er i dag. Til gengæld vil der hos den enkelte leverandør være mere at vælge imellem. Det skyldes, at kommunen har valgt, at de private, udover praktisk hjælp og personlig pleje, også skal løse nogle typer af sygepleje- og rehabiliteringsopgaver. Derudover skal de tilbyde forskellige muligheder for tilkøb af ydelser Erfaringer med offentlig-privat samarbejde om drift af ældrecentre Som det fremgår af kapitel 5 (om økonomi), er det for usikkert entydigt at fastslå, at det er billigere at lade private drive plejecentre, selvom en række erfaringer peger i den retning. Kommunernes hidtidige inddragelse af private leverandører i driften af plejecentre har dog heller ikke kun været økonomisk motiveret. Kommunerne er også motiveret af, at de private plejeøjne kan bidrage til kvalitetsudvikling og videndeling, skabe synergieffekter og øge fleksibiliteten og variationen i kommunens tilbud. 7 Syddjurs Kommune er en af de kommuner, der har de nyeste erfaringer, efter at kommunen i 2011 udbød plejecentret Søhusparken. Formålet med udbuddet var at få en privat samarbejdspartner ind, der kunne være med til at sikre den gode service og til en god pris. Opgaven blev udbudt som et servicepartnerskab, der indebærer en samarbejdsform, hvor den kommunale institution og den valgte partner samarbejder og udnytter hinandens viden til beboernes bedste. Det blev Forenede Care, der vandt opgaven, og virksomheden har drevet plejecentret siden 1. februar Erfaringer med udbud af hjemmeplejen og et plejecenter Når det kan give god mening at udbyde et eller flere plejecentre sammen med hjemmeplejen, skyldes det, at leverandøren på den måde kan opnå en base i form af et plejecenter og dermed et fast kunde- og indtjeningsgrundlag, som kan gøre det rentabelt at have et usikkert antal borgere at levere hjemmepleje til. Det må alt andet lige forventes at føre til, at leverandøren kan skærpe prisen på hjemmeplejeydelserne Kommunale erfaringer med private leverandører i ældreplejen, KL,\n19 Derved kan det at pulje et plejecenter og ydelserne i hjemmeplejen i ét samlet udbud både føre til lavere priser og gøre det attraktivt for private leverandører at byde ind i kommuner, der med de hidtidige regler har haft svært ved at tiltrække private leverandører og dermed tilvejebringe borgerne et frit valg. Som et konkret og nyligt eksempel kan Holbæk Kommune nævnes. Holbæk Kommune valgte som tidligere nævnt at sende et plejecenter samt et hjemmeplejedistrikt i udbud i Holbæk Kommune har indgået en kontrakt med Forenede Care som pr. 1. maj 2013 skal stå for Plejecentret Kastanjely i Svinninge og Hjemmeplejen Øst. Sammenlagt forventer Holbæk Kommune en økonomisk gevinst på op mod 5 mio. kr. årligt. 8 Baggrunden for udbuddet var at få flere forskellige modeller i spil for at udvikle den kommunale service. Leverandøren skal leve op til de politisk vedtagne kvalitetsstandarder, men har ellers fået relativt frie hænder til at finde nye måder at levere servicen på. 9 Gribskov Kommune er lige nu i gang med det største kommunale udbud på velfærdsområdet, der er set i Danmark. Baggrunden for udbuddet er, at kommunen på linje med næsten alle andre kommuner står over for en markant demografisk udfordring og samtidig er underlagt begrænsede økonomiske rammevilkår. Formålet med udbuddet er at få inddraget den private sektor i nytænkningen og innovationen på området med henblik på fx færre indlæggelser blandt ældre borgere, øget hjælp til selvhjælp gennem den rette indsats og højere værdighed og livskvalitet for borgere med fysisk handikap ved anvendelse af fx velfærdsteknologiske løsninger i botilbud. Udbuddet forventes at indeholde følgende portefølje: 10 Hjemmepleje, hjemmesygepleje, træning og relaterede ydelser for borgere i eget hjem Genoptræning efter sundhedsloven Socialpædagogisk støtte til borgere med handikap og stærkt nedsat funktionsniveau i eget hjem Deltagelse i et udviklingspartnerskab med Gribskov Kommune og andre samarbejdspartnere 8 raadet.aspx d d forventede%20omfang%20v.%20Mette%20Bierbaum%20(Centerchef).pdf d\n20 3 Virksomhedsoverdragelse Der gælder en række regler for information og inddragelse af medarbejdere i forbindelse med gennemførelse af et udbud og en efterfølgende udlicitering. Nedenfor skitseres, hvilke regler der gælder ved en konkurrenceudsættelse for så vidt angår medarbejderne, i hvilke situationer der vil være tale om virksomhedsoverdragelse af medarbejdere, og hvad effekten af en overdragelse kan være i forhold til medarbejdertilfredshed. I tilfælde, hvor medarbejdere påvirkes af en udlicitering eller skal overdrages til en ny leverandør, skal kommunen sikre information af ledelse og berørte medarbejdere samt inddrage samarbejdsudvalgene efter gældende regler og retningslinjer. Kommunen skal bl.a. være opmærksom på, at SU/MED skal inddrages, inden der træffes endelig beslutning om udbud af opgaven, og at de i øvrigt skal inddrages løbende i processen. Generelt er det en god idé, at kommunen informerer både medarbejdere, der er direkte og indirekte berørte af udbuddet. Det anbefales derfor, at kommunen tidligt i processen fastlægger en informationsstrategi, der sikrer, at medarbejderne løbende bliver informeret om udbudsprocessen og eventuelle følger heraf. 3.1 Virksomhedsoverdragelsesloven Forud for et udbud skal kommunen vurdere, om medarbejderne er omfattet af Lov om virksomhedsoverdragelse (VOL). Hvis loven finder anvendelse, har medarbejderne ret og pligt til at følge med opgaven og overgå til ansættelse hos den/de eksterne leverandør/leverandører. Kort fortalt er der tre betingelser for, at loven finder anvendelse: overførslen skal indebære et arbejdsgiverskifte, overførslen skal ske ved aftale, og overførslen skal vedrøre en virksomhed eller en del heraf, dvs. der skal ske overførsel af en økonomisk enhed, der har bevaret sin identitet VOL regulerer vilkårene for medarbejdernes overgang til en ny leverandør og kommunens informationspligt over for de berørte medarbejdere. Loven beskytter bl.a. medarbejderne mod afskedigelse med begrundelse umiddelbart i udliciteringen og sikrer, at den enkelte medarbejder tager sine individuelle løn- og ansættelsesvilkår med sig over til den nye leverandør. Medarbejderen bevarer som udgangspunkt disse rettigheder i den periode, der resterer i den kommunale kollektive overenskomst. Den eksterne leverandør vil kunne ændre i vilkårene i samme omfang, som kommunen kunne have gjort. For leverandøren gælder det her, at denne skal respektere de varsler, der gælder ved gennemførelse af ændringer i løn- og arbejdsvilkårene. Når overenskomstperioden er udløbet, er det udgangspunktet, at medarbejderen overgår til leverandørens kollektive overenskomst. Loven pålægger kommunen en pligt til at indlede forhandlinger med lønmodtagerrepræsentanten, hvis der i forbindelse med overdragelsen sker væsentlige vilkårsændringer for medarbejderne. Det kan fx 20\n21 være en væsentlig ændring i arbejdsopgaverne eller arbejdstid, eller væsentlig ændring i løn- og ansættelsesforhold i øvrigt. Medarbejderen er ikke forpligtet til uden varsel at tåle sådanne vilkårsændringer, og kan efter omstændighederne afslå at blive overdraget til den eksterne leverandør og fratræde med det individuelle opsigelsesvarsel. Kommunen har desuden en informationspligt over for medarbejderne. Det betyder, at kommunen i rimelig tid inden overdragelsen skal informere repræsentanter for medarbejderne om: dato for overdragelsen, årsagen til overdragelsen, overdragelsens juridiske, økonomiske og sociale følger og eventuelle foranstaltninger for medarbejderne, fx omlæggelse af arbejdstid De nærmere krav til leverandørerne med hensyn til overtagelse af medarbejdere fastlægges som led i udarbejdelse af udbudsmaterialet. Kommunen skal være opmærksom på, at tjenestemænd ikke er omfattet af VOL, og ikke har pligt til at følge med over til en privat leverandør. Kommunen vil derfor skulle finde en ordning for eventuelle tjenestemænd, fx i form af en udlånsaftale. I øvrigt skal det bemærkes, at medarbejdernes løn- og ansættelsesvilkår ikke er et konkurrenceparameter, som leverandørerne kan konkurrere på i forbindelse med en udlicitering. Lønog ansættelsesvilkår fastlægges nemlig i kontrakten. Kommunen kan derimod godt lade forhold som samarbejde og processen for overdragelse af medarbejdere indgå i tilbudsvurderingen forskellige situationer og virksomhedsoverdragelse Hvorvidt der skal ske virksomhedsoverdragelse af de kommunale medarbejdere i forbindelse med udliciteringen afhænger af, hvilke opgaver der udliciteres, og hvad kommunens rolle fremadrettet vil være. Generelt kan man tale om 3 forskellige situationer: Kommunen fastholder sin leverandørrolle, når hjemmeplejen udbydes Kommunen trækker sig som leverandør, når hjemmeplejen udbydes Et plejecenter udbydes sammen med hjemmeplejen Nedenfor skitseres kort de forpligtelser, kommunen har over for de berørte medarbejdere/medarbejderrepræsentanter i de forskellige situationer Kommunen fastholder sin leverandørrolle, når hjemmeplejen udbydes Fortsætter kommunen som leverandør, vil de kommunale medarbejdere som udgangspunkt ikke skulle overdrages til nye leverandører i forbindelse med udliciteringen. Det må nemlig forventes, at de borgere, der allerede har valgt den kommunale leverandør, ikke vælger en ny ekstern leverandør, og at 21\n22 den kommunale opgaveløsning og volumen derfor er uændret. Opstår der en situation, hvor en række borgere efter endt udbud vælger at overgå fra kommunen til en privat leverandør, således at kommunen evt. må reducere i antallet af medarbejdere, opstår spørgsmålet om, hvorvidt medarbejderne har krav på at blive overdraget til den private leverandør efter reglerne i VOL. Svaret afhænger af de faktiske forhold. Dog vil det kræve, at størstedelen af de borgere, som en medarbejder er tilknyttet, skal vælge en ny leverandør. Hvis der alene er en mindre procentdel af borgere, der skifter til en ekstern leverandør, vil medarbejderen ikke være omfattet af VOL. Ovenstående gælder også, hvis en gruppe af borgere skifter fra en privat leverandør til kommunen. Dvs. at kommunen kan blive forpligtet til at overtage en medarbejder fra en privat virksomhed, hvis opgavevolumen skifter som følge af det frie leverandørvalg. Dette kan være tilfældet, hvis en leverandør opsiger kontrakten (hvis kontrakten giver mulighed for det), eller hvor leverandøren misligholder kontrakten, så kommunen kan opsige samarbejdet og borgerne skal vælge ny leverandør. Situationen kan i øvrigt også opstå med den nuværende organisering, hvis der er private godkendte leverandører Kommunen trækker sig som leverandør, når hjemmeplejen udbydes Ønsker kommunen ikke fremadrettet at være leverandør, vil de kommunalt ansatte medarbejdere være omfattet af VOL s bestemmelser, hvis de er fuldt eller væsentligst beskæftiget med den udbudte opgave. Hvis udbuddet alene omfatter et distrikt, vil vurderingen bygge på, hvorvidt der er medarbejdere, der primært er tilknyttet borgere i det udbudte distrikt. Hvis der er tale om virksomhedsoverdragelse efter VOL, vil medarbejderne efter endt udbud skulle fordeles til de private leverandører. Fordelingen kan imidlertid først ske, når borgerne har valgt leverandør, og der er klarhed om, hvordan opgaven fordeles mellem leverandørerne. Udbudsprocessen kan imidlertid tilrettelægges, så medarbejderne ved kontraktstart har vished for, hvem der bliver deres nye arbejdsgiver Et plejecenter udbydes sammen med hjemmeplejen Hvis et plejecenter udbydes sammen med hjemmeplejen, vil medarbejderne på plejecentret være omfattet af VOL, hvis de er fuldt eller væsentligst beskæftiget med det arbejde, der skal overdrages til den private leverandør. Dette vil typisk være tilfældet for de fleste medarbejdere på et plejecenter. Undtagelsen kan fx være ledere eller grupper af medarbejdere (fx sygeplejersker), der er tilknyttet andre plejecentre end det udbudte. I forhold til de kommunale medarbejdere i hjemmeplejen, vil håndteringen af medarbejderne afhænge af, hvorvidt kommunen fortsætter som leverandør eller ej. 3.3 Medarbejdertilfredshed ved udlicitering Set i et medarbejderperspektiv kan en udlicitering føre til usikkerhed om fremtiden, og rejse en række spørgsmål om bl.a. løn- og ansættelsesforhold, jobsikkerhed samt trivsel og arbejdsmiljø. Selvom 22\n23 medarbejdere ofte er berørte ved udliciteringer af serviceopgaver, er der relativt få analyser af konsekvenserne for medarbejderne. Dette gælder navnligt på ældreområdet, hvor erfaringerne med udlicitering er begrænsede. Gribskov Kommunen hører til en af de få kommuner, der har erfaringer med at udlicitere ældreplejen (plejecentre). På 2 plejecentre i kommunen er der gennemført et studie af medarbejderforholdene. Studiet sammenholder medarbejderforholdene før 1999 og efter udliciteringen i Resultaterne af studiet viser bl.a., at medarbejdernes løn ikke er blevet forringet som følge af udliciteringen, men at lønnen i langt højere grad end tidligere bygger på et lavere fast timetal kombineret med merarbejde. Der er sket en forskydning fra 37-timers fuldtidsansættelser til deltidsansættelser, primært i form af 28-timers deltidsansættelse. Deltidsansættelsen kan for mange kombineres med mulighed for merarbejde. De mere negative følger af udliciteringen er ifølge studiet et stigende arbejdspres som følge af større plejetyngde og stigende krav til medarbejdernes fleksibilitet. Herudover har overgangen fra den offentlige FOA/KL-overenskomst til den private FOA/DI-SBA-overenskomst ført til en forringelse af medarbejdernes arbejdsforhold i forhold til barsel, ferie og barns sygdom. 11 Da studiet fra Gribskov alene omhandler 2 plejecentre, kan det være vanskeligt at sige, hvorvidt det vil være generelt gældende. På andre serviceområder er der lavet studier, der omfatter flere kommuner og medarbejdere, jf. nedenfor. I 2012 undersøgte Udbudsrådet medarbejderforhold i forbindelse med udlicitering af rengøringsopgaver cases/kommuner indgik i undersøgelsen. Undersøgelsen viser, at medarbejdertilfredsheden efter en udlicitering generelt er steget i 3 cases, faldet i 3 cases og uændret i 1 case. I 1 case var det ikke muligt at måle medarbejdertilfredsheden. Medarbejderne har oplevet såvel forbedringer som forringelser som følge af udliciteringen. Af forbedringer nævner medarbejderne bl.a.: Højere uddannelses- og kompetenceniveau som følge af uddannelse og kompetenceudvikling Nye muligheder, fx nye arbejdsopgaver eller forfremmelser Tættere kontakt til nærmeste leder Af forringelser nævner medarbejderne bl.a.: Højere arbejdstakt, dvs. at medarbejderne skal arbejde hurtigere Ændrede arbejdstider, fx fra dagstimer til morgen- eller eftermiddagstimer Forringede løn-, pensions- og barselsvilkår De ændrede lønvilkår skyldes bl.a., at medarbejderne er gået fra fast løn til timeløn. På 11 KORA: Fra fuldtid til deltid medarbejderkonsekvenser ved udlicitering, OPP-nyt 2. halvår Udbudsrådet: Effekterne af konkurrencen om kommunal rengøring,\n24 rengøringsområdet har dette bl.a. betydning for rengøringspersonale på skoler, der i skolernes sommerferie ikke har arbejdstimer og derfor må søge offentlig forsørgelse. Samme sæsonudsving vil ikke opleves på ældreområdet, hvor behovet for arbejdskraft må anses som mere eller mindre konstant over året. Undersøgelsen viser også, at medarbejderne i udgangssituationen ikke er positivt indstillede over for ufrivilligt at skulle skifte arbejdsgiver. Utilfredsheden skyldes bl.a. en usikkerhed om og mangel på information om ændringerne, udsigten til nye arbejdsforhold og en ny arbejdsgiver, samt følelsen af at blive omgået i en beslutningsproces. På længere sigt viser 4 ud af 5 målte cases derimod, at medarbejderne opnår samme eller højere niveau af tilfredshed med jobbet. Tilfredsheden skyldes bl.a. mere varierede arbejdsopgaver og mulighed for flere timer og højere timeløn, bedre styring af opgaverne, og tættere kontakt til nærmeste leder, jf. også ovenstående. En undersøgelse 13 foretaget af det daværende Udliciteringsråd i 2006 viser samme tendens som Udbudsrådets undersøgelse. Udliciteringsrådets undersøgelse tager udgangspunkt i 5 brancher; bustransport, catering, ældrepleje, rengøring og vaskerier, og er en måling på, hvordan en udlicitering påvirker medarbejdernes tilfredshed med deres arbejdssituation, trivsel, arbejdsmiljø og personaleforhold, såsom løn- og ansættelsesforhold 14. Undersøgelsen viser, at medarbejderne i udgangspunktet er negative over for at skulle overgå til en ny leverandør, og helst vil undgå det. Denne undersøgelse viser imidlertid også, at den gruppe af medarbejdere, som stadig er ansat hos de private arbejdsgivere, de overgik til, i det store og hele er lige så tilfredse med deres nuværende job og ansættelsesforhold som med deres tidligere ansættelse. Medarbejdernes tilfredshed må betegnes som høj, idet 74 procent svarer, at de er meget tilfredse eller tilfredse med deres arbejde alt i alt. 3.4 Kontinuitet for medarbejderne Medarbejderne kan desuden opleve en usikkerhed i forhold til det faktum, at de kan risikere at skulle overgå til en ny arbejdsgiver, når kontrakten udløber og skal genudbydes. For at sikre stabilitet og kontinuitet i ansættelsesforholdet kan kommunen overveje en kontraktlængde af en vis varighed, fx 3-6 år. Hensynet til borgerne kan også tale for et relativt langt kontraktforhold, selvom borgerne formentlig ikke vil opleve samme ændringer som medarbejderne, da det personale de møder, som udgangspunkt vil være det samme. Leverandørerne vil typisk også være interesserede i så lang en kontraktperiode som muligt for at sikre deres indtægtsgrundlag og komme godt i gang med opgaven. 13 Udliciteringsrådet: Undersøgelse af medarbejdertilfredshed ved udlicitering, Undersøgelsen blev foretaget for Udliciteringsrådet, HTS-A Arbejdsgiver- og Erhvervsorganisationen, 3F, HK/Privat, RBF, Sanitørerne under DFF-S, Branchearbejdsmiljørådet for transport og engros samt Branchearbejdsmiljørådet for service og tjenesteydelser. 24\n25 På den anden siden kan kommunen have et ønske om, at se leverandøren an og ikke være bundet i en lang årrække, såfremt samarbejdet ikke kører optimalt. De modsatrettede hensyn i forhold til et langvarigt, stabilt samarbejde og muligheden for at ændre eller komme ud af kontrakten, kan bl.a. håndteres ved, at en del af kontraktperioden gøres til en option på forlængelse, som kommunen først undervejs i kontraktperioden skal beslutte, om den vil benytte. Kommunen skal dog være opmærksom på, at meget lange kontrakter kan være i strid med hensynet til åbeningen af konkurrence, der ligger til grund for udbudsreglerne. Desuden begrænser en lang kontrakt kommunens mulighed for at teste markedet i forhold til. pris, kvalitet, velfærdsteknologi mv. Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen har fastsat en tommelfingerregel om, at kontrakter ikke bør løbe i mere end 3-5 år af hensyn til konkurrencen på det pågældende område. Længere kontakter er dog set på de blødere områder og kan accepteres ud fra særlige forhold ved den konkrete opgave. Holbæk Kommunes udbud af et hjemmeplejedistrikt samt et plejecenter i 2012 er med en kontraktlængde på 6 år samt option på op til 2 års forlængelse, som kommune har mulighed for at vælge til. 25\n26 4 Økonomi den indirekte vej I et økonomisk perspektiv er et udbud en succes, hvis udbuddet fører til, at en opgave løses på en mere effektiv måde. Det vil sige, at opgaven løses på det samme kvalitetsniveau med lavere omkostninger (til forskel fra en besparelse, hvor der sker en serviceforringelse for at nedbringe omkostningerne). Økonomiske nøgletal og kommunens timepriser på hjemmehjælpsområdet kan bidrage til at tegne billedet af, hvilken form for udbud, der må formodes at rumme det største økonomiske potentiale. Ældreområdet i Ikast-Brande Kommune fik med budget 2013 bevilget godt 276 mio. kr. Af dette beløb dækker ca. 232 mio. kr. over udgifter til hjemmepleje, plejeboliger, hjemmesygepleje, elever og fællesudgifter. Daghjem/-centre og midlertidige pladser tegner sig for knap 15 mio. kr. I forhold til hjemmepleje sker der afregning til distrikterne på baggrund af antallet af leverede timer. (direkte udgifter) Indirekte udgifter er budgetteret som et fast budget. 4.2 Kommunens nuværende timepriser (incl. moms) Nedenfor er Ikast-Brande Kommunes timepriser sammenlignet med timepriserne på landsplan og i forskellige grupper af kommuner. Det er dog væsentligt at være opmærksom på, at der knytter sig en række forbehold, når man sammenligner de kommunale timepriser. Eksempelvis kan det variere, hvad en visiteret time indeholder. I øvrigt skal det bemærkes, at timepriserne angives med moms. Tabel 3: Ikast-Brande Kommunes timepriser sammenlignet med timepriserne på landsplan Kategori Pris pr. time / enhed i Ikast-Brande Ikast-Brande Kommunes placering på landsplan i Kommune med billigste pris pr. time Kommune med dyreste pris pr. time Kommune forhold til den billigste kommune Praktisk hjælp 422,00 54 Dragør: 311,25 Samsø: 576,00 Personlig pleje, hverdagstimer Personlig pleje, øvrig tider Kilde: Fritvalgsdatabasen, september ,00 59 Dragør: 316,25 Solrød: 610,00 543,00 27 Dragør: 402,50 Kalundborg: 815,00 Sammenligningen af Ikast-Brande Kommunes timepriser med de øvrige timepriser i landet viser, at kommunen med hensyn til praktisk hjælp befinder sig blandt den dyreste halvdel af landets kommuner. Kommunen ligger således nummer 54 på landsplan i forhold til den billigste kommune. For så vidt angår personlig pleje i hverdagstimerne ligger Ikast-Brande Kommune ligeledes i den dyreste halvdel af 26\n27 kommunerne, hvorimod at kommunen placerer sig i den billigste halvdel med hensyn til personlig pleje på øvrig tider. Det kan bemærkes, at afregningsprisen er lavere til den kommunale leverandør, idet de ikke modtager det beløb, som overhead udgør (eks andelen af udgifter til løn og personale) I timeprisberegningen udgør overhead samlet kr. Tabel 4-7: Ikast-Brande Kommunes timepris på praktisk hjælp sammenlignet med andre kommuner Nabokommuner Kommune Timepris i kr. Herning 398,10 Ikast-Brande 422,00 Billund 434,00 Vejle 452,50 Silkeborg 471,25 Hedensted 525,14 Kommuner med lignende indbyggertal Timepris i Kommune Indbyggertal kr. Egedal ,75 Fredensborg ,50 Tårnby ,50 Ikast-Brande ,00 Jammerbugt ,75 Kommuner med lignende areal Kommune Areal i km 2 kr. Timepris i Esbjerg ,58 Mariagerfjord ,93 Ikast-Brande ,00 Randers ,00 Norddjurs ,25 Kilde: Fritvalgsdatabasen og Danmarks Statistik, august 2013 Note: Timeprisen for Ikast-Brande Kommune er oplyst af Ikast-Brande Kommune Kommuner med lignende andel +65-årige Timepris i Kommune Andel i pct. kr. Hillerød 17,49 350,00 Viborg 17,50 395,00 Holstebro 17,78 422,50 Ikast-Brande 17,65 422,00 Solrød 17,73 518,75 Sammenligningen viser, at Ikast-Brande Kommunes timepris på praktisk hjælp ligger en smule over gennemsnitsprisen når der sammenlignes med kommuner, der har en tilsvarende andel +65-årige og lignende indbyggertal. Når timeprisen sammenlignes med timeprisen i Ikast-Brande Kommunes nabokommuner og kommuner med et lignende areal, ligger kommunen under gennemsnittet. Gennemsnittet for samtlige 17 kommuner (dvs. ekskl. Ikast-Brande), der er nævnt i tabellerne, er knapt 438 kr. Ikast-Brande Kommune har altså en timepris, der ligger 16 kr. under gennemsnittet af de sammenlignelige kommuners priser på praktisk hjælp. 27\n28 Tabel 8-11: Ikast-Brande Kommunes timepris på personlig pleje i hverdagstimerne sammenlignet med andre kommuner Nabokommuner Kommune Timepris i kr. Billund 434,00 Herning 445,96 Silkeborg 480,01 Ikast-Brande 478,00 Hedensted 555,18 Vejle 556,25 Kommuner med lignende indbyggertal Timepris i Kommune Indbyggertal kr. Fredensborg ,00 Ikast-Brande ,00 Egedal ,75 Tårnby ,75 Jammerbugt ,00 Kommuner med lignende areal Kommune Areal i km 2 kr. Timepris i Esbjerg ,08 Mariagerfjord ,08 Ikast-Brande ,00 Randers ,00 Norddjurs ,25 Kilde: Fritvalgsdatabasen og Danmarks Statistik, august 2013 Note: Timeprisen for Ikast-Brande Kommune er oplyst af Ikast-Brande Kommune Kommuner med lignende andel +65 årige Timepris i Kommune Andel i pct. kr. Holstebro 17,78 467,50 Ikast-Brande 17,65 478,00 Viborg 17,50 496,25 Hillerød 17,49 508,75 Solrød 17,73 610,00 Når Ikast-Brande Kommunes timepriser på personlig pleje i hverdagstimerne sammenlignes med nabokommunerne, ligger Ikast-Brande meget tæt på gennemsnitstimeprisen. Sammenlignet med kommuner, der har henholdsvis et lignende indbyggertal samt en lignende andel af +65årige, ligger Ikast-Brande i den halvdel der har de laveste timepriser på personlig pleje i hverdagstimerne. Sammenlignes med kommuner med et lignede areal ligger Ikast-Brande Kommunes timepris over gennemsnitstimeprisen. Gennemsnitsprisen for samtlige af de 17 kommuner (dvs. ekskl. Ikast-Brande), der er nævnt i tabellerne, er 492 kr. for personlig pleje i hverdagstimerne. Ikast-Brande kommunes timepris ligger altså 14 kr. under gennemsnittet af de sammenlignelige kommuners priser. 28\n29 Tabel 12-15: Ikast-Brande Kommunes timepris på personlig pleje på øvrige tider sammenlignet med andre kommuner Nabokommuner Kommune Timepris i kr. Billund 434,00 Silkeborg 519,40 Ikast-Brande 543,00 Hedensted 634,79 Vejle 663,75 Herning Ikke oplyst Kommuner med lignende indbyggertal Timepris i Kommune Indbyggertal kr. Ikast-Brande ,00 Fredensborg ,75 Egedal ,50 Tårnby ,75 Jammerbugt ,50 Kommuner med lignende areal Kommune Areal i km 2 kr. Timepris i Esbjerg ,25 Ikast-Brande ,00 Mariagerfjord ,23 Randers ,00 Norddjurs 720 Ikke oplyst Kilde: Fritvalgsdatabasen og Danmarks Statistik, august 2013 Note: Timeprisen for Ikast-Brande Kommune er oplyst af Ikast-Brande Kommune Kommuner med lignende andel +65 årige Timepris i Kommune Andel i pct. kr. Ikast-Brande 17,65 543,00 Holstebro 17,78 582,50 Viborg 17,50 612,50 Hillerød 17,49 643,12 Solrød 17,73 662,50 Ikast-Brande Kommune har generelt en lavere timepris end gennemsnittet for kommuner med henholdsvis lignende indbyggertal, lignende areal samt andel 65+årige. Og kommunens timepris ligger ligeledes under gennemsnitstimeprisen blandt nabokommunerne. Gennemsnitsprisen for samtlige af de 15 kommuner (dvs. ekskl. Ikast-Brande), der er nævnt i tabellerne, er 587 kr. Ikast-Brande Kommune har altså en timepris, der ligger knapt 44 kr. under gennemsnittet af de andre sammenlignelige kommuners priser. 29\n30 5 Konklusion og anbefaling De ændrede regler for frit valg og udbud indgår i Moderniseringsaftalen 2013, der er en del af aftalen om kommunernes økonomi for Potentialet i de nye regler er beregnet til 132 mio. kr. I beregningen af potentialet indgår bl.a., at det for alle landets kommuner under et vil være muligt at sænke timeprisen pr. hjemmeplejetime med 20 kr. i gennemsnit som følge af priskonkurrence. 15 Formuleret anderledes svarer de 132 mio. kr. til at alle privat leverede hjemmeplejetimer blev sænket med 20 kr. Hvorvidt det er muligt at realisere et fald i timeprisen på 20 kr. vil variere fra kommune til kommune. Det vil bl.a. afhænge af kommunens nuværende timepriser, markedssituationen og tilrettelæggelsen af udbuddet. 5.2 Kommunale idealtyper På idealtypeplan kan man tale om 3 forskellige kommuner i relation til muligheden for at indhente potentialet: Figur 6: Idealtyper Meget begrænsede muligheder for at realisere potentialet i de nye regler, hvis udbuddet kun omfatter de timer, der i dag leveres af private leverandører. Begrænsede muligheder for at realisere potentialet i de nye regler, hvis udbuddet kun omfatter de timer, der i dag leveres af private leverandører Gode muligheder for at realisere potentialet i de ny regler. Det handler primært om at begrænse antallet af private leverandører Idealtypebetragtningen tager udgangspunkt i en vurdering af flere forhold: Hvordan ser befolkningstætheden/geografien ud? Store landområder med spredte småbyer og en hovedby => rød Landkommune med spredte småbyer og en større hovedby => gul Bykommune med få eller ingen landområder / Storbykommune med landområder => grøn 15 Da reglerne om frit valg blev indført i 2003, skønnes det, at prisen pr. hjemmehjælpstime steg med 20 kr. i de kommuner, der havde udbudt opgaven, men som konsekvens af de nye regler valgte at overgå til godkendelsesmodellen og dermed afregne de private leverandører efter den kommunale timepris. 30\n31 Hvor mange private leverandører er der? Der er så få private leverandører, at det ikke er muligt at tilvejebringe borgerne et frit valg inden for alle ydelser => rød Borgerne har i dag et frit valg inden for alle ydelser, men antallet af private leverandører er begrænset, og det er svært at tiltrække nye leverandører => gul Der er et velfungerende marked med flere godkendte leverandører inden for alle ydelser => grøn Hvor stor markedsandel har de private leverandører? De private leverandører har en markedsandel, der samlet set ligger markant under landsgennemsnittet på fem pct. på personlig pleje og 45 pct. på praktisk hjælp => rød De private leverandører har en markedsandel, der samlet set ligger omkring landsgennemsnittet på fem pct. på personlig pleje og 45 pct. på praktisk hjælp => gul De private leverandører har en markedsandel, der samlet set ligger markant over landsgennemsnittet på fem pct. på personlig pleje og 45 pct. på praktisk hjælp => grøn Hvordan ser timepriserne ud? Kommunen har timepriser, der ligger blandt den laveste tredjedel af timepriserne på landsplan inden for personlig og/eller praktisk hjælp => rød Kommunen placerer sig i den tredjedel af kommunerne med timepriser omkring gennemsnittet inden for personlig og/eller praktisk hjælp => gul Kommunen har timepriser, der ligger blandt den øverste tredjedel af timepriserne på landsplan inden for personlig og/eller praktisk hjælp => grøn Der vil formentlig ikke være mange af Danmarks kommuner, der kan beskrives som en af idealtyperne, jf. ovenstående. Altså nogle kommuner, som over hele linjen kan kategoriseres som rød, gul, eller grøn. Ikast-Brande Kommune kategoriseres nedenfor. 5.3 Kategorisering af Ikast-Brande Kommune I Ikast-Brande Kommune leverede de private leverandører af personlig pleje og praktisk hjælp timer i Hvis disse timer blev leveret efter et udbud og dermed priskonkurrence, og ikke efter en godkendelsesmodel med en kommunalt fastsat timepris, ville det give Ikast-Brande Kommune en årlig effektiviseringsgevinst på kr., hvis det antages, at timeprisen derved ville være 20 kr. lavere. Spørgsmålet er så, om det forventes at være muligt for Ikast-Brande Kommune at sænke timeprisen med 20 kr. (gns.) ved at skabe priskonkurrence om de privat leverede timer. Som idealtype er det på baggrund af potentialeafklaringen Udbudsportalen i KL s vurdering, at Ikast- Brande Kommune har følgende farvekoder: 31\n32 Figur 7: Ikast-Brande Kommunes farvekoder Befolkningstæthed/geografi Antal private leverandører (praktisk hjælp) Antal private leverandører (personlig pleje) Privat leverandørandel (praktisk hjælp) Privat leverandørandel (personlig pleje) Timepriser (praktisk hjælp) Timepriser (personlig pleje) Ovenstående betyder, at Ikast-Brande Kommune ligger meget tæt på den gule idealtype, dvs. den idealtype, der har begrænsende muligheder for at realisere potentialet i de nye regler, hvis udbuddet kun omfatter de timer, der i dag leveres af private leverandører. Det er Udbudsportalen i KL s vurdering, at Ikast-Brande Kommunes effektiviseringsgevinst ved et udbud af de privat leverede timer både kan ligge over og under kommunens andel af det beregnede potentiale. Argumenterne for denne vurdering uddybes i det følgende. 5.4 Udbud af hjemmeplejen i Ikast-Brande Kommune Når Ikast-Brande Kommune vælger at fortsætte som leverandør, må det forventes, at det kun vil være den del af timerne, der i dag leveres af private leverandører, der vil blive udsat for priskonkurrence. Det forventes ikke, at de borgere, der i dag har valgt en kommunal leverandør, vil vælge om, blot fordi kommunen gennemfører et udbud. Udbuddet vil således omhandle timer. Af de timer vedrører ca personlig pleje, mens de resterende timer vedrører praktisk hjælp. Givet at de private leverandørers markedsandel målt i borgere er den samme som målt i timer vil udbuddet omhandle 107 borgere. 16 Der vil blive inddraget 1 privat leverandør i udbuddet. Udbuddet forventes at have interesse for det private marked, som minimum for de lokale leverandører, eller de leverandører, som i dag er godkendt i kommunen, idet disse vil få øget deres markedsandel 16 De private leverandører leverede i pct. af hjemmeplejetimerne i kommunen. Samlet set blev der visiteret borgere i alt. 8 pct. af borgere er 107 borgere. 32\n33 betydeligt, såfremt de vinder opgaven. Det er også forventningen at de potentielle leverandører kan løfte opgaven. Som nævnt ovenfor er det forventningen at Ikast-Brande Kommune kan realisere en effektiviseringsgevinst, der enten ligger over eller under kr. ved et sådan udbud. Forklaringen hænger primært sammen med niveauet for timepriserne. Timepriserne i Ikast-Brande Kommune ligger for så vidt angår praktisk hjælp 16 kr. lavere end den gennemsnitslige timepris for de sammenlignelige kommuner. For personlig pleje, hverdag, er timeprisen i Ikast-Brande 14 kr. lavere end gennemsnitstimeprisen for sammenligningskommunerne. For personlig pleje, øvrig tid, ligger timeprisen markant under gennemsnitstimeprisen. Worst-case for Ikast-Brande Kommune vurderes at være den situation, hvor timepriserne stiger til gennemsnitstimeprisenerne for de sammenlignelige kommuner. Worst-case resulterer i et merforbrug. Imidlertid vil et udbud altid kunne annulleres med en saglig begrundelse, som fx at udgiften overstiger hjemmeplejens budget. Såfremt Ikast-Brande Kommunes udsættes for worst-case vil det derfor alene betyde at kommunes udgift til hjemmepleje er status quo. Kommunen vil dog have haft transaktionsomkostninger i forbindelse med afholdelse af udbudsforretningen. Vurderes situationen fra en optimistisk vinkel kan man argumentere for at Ikast-Brande Kommune kan opnå samme timepris, som den kommune, der har den laveste timepris, af de sammenlignelige kommuner for hver ydelse. For så vidt angår praktisk hjælp er det Egedal Kommune med en timepris på 338,75 kr., der ligger i bunden timeprismæssigt. Såfremt Ikast-Brande Kommunes timepris på praktisk hjælp blev reduceret med 83,25 kr. til 338,75 kr. ville det betyde en effektiviseringsgevinst på kr. Med hensyn til personlig pleje er det Esbjerg Kommune, der ligger lavest med 407,08 kr. i timen 17. Hvis Ikast-Brande Kommunes timepris blev reduceret med knap. 71 kr. til 407,08 kr. ville det betyde en effektiviseringsgevinst på kr. Samlet set ville best-case således generere en effektiviseringsgevinst på knap 1 mio. kr. inkl. moms. Selvom Ikast-Brande Kommunes timepriser allerede er forholdsvis lave vurderes det ikke helt usandsynligt at de kan sænkes yderligere, som best-case forskriver. Flere af de sammenlignelige kommuner har lavere timepriser end Ikast-Brande Kommune og tillægges nabokommunerne særlig vægt i sammenligningen skal det bemærkes, at både Silkeborg Kommune, Herning Kommune og Billund Kommune har en lavere timepris for så vidt angår personlig pleje end Ikast-Brande Kommune. Herning Kommune afregner tillige de private leverandører med en lavere timepris end Ikast-Brande Kommune for praktisk hjælp. 17 Der kigges alene på timeprisen for hverdagstimer, idet de fleste af de visiterede/leverede timer vurderes at vedrøre hverdag. 33\n34 Imidlertid betinger en reduktion i prisen, som best-case forskriver, formentlig en optimal konkurrencesituation hvilket igen betinger at leverandøren har udsigt til både et kundegrundlag af en vis volumen og et kunde-/indtjeningsgrundlag, der er sikkert. I det omhandlende udbud garanteres den private leverandør ikke et specifikt kundegrundlag og muligvis er en markedsandel på 107 borgere for lille til at generere en egentlig stordrift. Best-case vurderes således at være behæftet med stor usikkerhed og forventes ikke at være meget realistisk. Samlet set er det Udbudsportalen i KL s vurdering, at der kan indhentes en effektiviseringsgevinst i intervallet 0-1 mio. kr. i figuren nedenfor er Ikast-Brande Kommunes forventede effektiviseringsgevinst symboliseret ved den blå cirkel, mens den røde stiplede linje angiver kommunens andel af det beregnede potentiale. Figur 8: Illustration af forventet effektiviseringsgevinst, scenarium 1 Ikast-Brande Kommunes forventede effektiviseringsgevinst = 0 kr. 1 mio. kr. Ikast-Brande Kommunes andel af det beregnede potentiale = kr. Af andre potentialer end økonomiske ved udbuddet, specifikt ved at samarbejde med et mindre antal leverandører end i dag, kan nævnes muligheden for at sætte et større fokus på udvikling og gensidig læring. Færre leverandører med hver især en større andel af markedet afhængig af hvor mange borgere der vælger dem, eller hvor mange borgere de har i forvejen - betyder forventeligt, at leverandørerne er indstillet på et udviklingssamarbejde med kommunen. Dette navnlig, hvis leverandørerne kan se frem til en relativ lang kontraktperiode. Man kan således benytte udbudsprocessen til at signalere, at et udviklingsfokus er vigtigt for kommunen og samtidig forpligte de private leverandører på at levere nogle timer på et formaliseret samarbejde. Afslutningsvist skal det nævnes at en reduktion i antallet af private leverandører også forventes at nedbringe udgifter og ressourceforbrug til administrations- og tilsyn. Dette mindreforbrug er ikke 34\n35 medregnet i potentialet. Omvendt er transaktionsomkostningerne ved afholdelse af en udbudsforretning heller ikke medtaget Fordele og udfordringer ved scenariet kan opsummeres som følger: Figur 9: Fordele og udfordringer, scenarium 1 Kommunen forventes at realisere en effektiviseringsgevinst. Mulighed for at fokusere mere på udvikling Gensidig læring Administrations- og tilsynsopgaven reduceres Kun en mindre andel af opgaverne i hjemmeplejen udsættes for priskonkurrence Transaktionsomkostninger ved afholdelse af udbudsforretning Bemærkninger Med henblik på at øge den andel af opgaverne, der konkurrenceudsættes, kan det overvejes i forbindelse med udbuddet at bede borgerne på ny om at vælge leverandør. Således er det principielt muligt for de private leverandører at sætte sig på en større andel af markedet end den, der i dag ligger hos de private. Erfaringer viser dog, at de fleste borgere vil forblive hos den kommunale leverandør. I øvrigt vil det betyde, at borgeren bliver forstyrret. Volumen i udbuddet kan øges hvormed priserne forventeligt skærpes og der tillige skabes konkurrence om flere opgaver med en større effektiviseringsgevinst til følge ved at lade andre dele af ældreområdet indgå i udbuddet, fx et plejecenter eller de kommunalt leverede timer. 5.5 Anbefaling I relation til en vurdering af, hvorvidt og hvorledes Ikast-Brande Kommune kan realisere et potentiale på mindst kr., svarende til kommunes andel af det beregnede potentiale i Moderniseringsaftalen anbefaler Udbudsportalen i KL: - at Ikast-Brande Kommune udbyder hjemmeplejen 35


Tidligere Helsingør-direktør stopper i Fremad Amager | Tipsbladet.dk\n1. division Kenneth Jensen 15. Maj. 2020 kl. 10:28\nTidligere Helsingør-direktør stopper i Fremad Amager\nUnder et år i Fremad Amager bliver det til for Janus Kyhl, der ved udgangen af juni fratræder sin stilling i klubben.\nAf Kenneth Jensen 15. Maj. 2020 kl. 10:28\nDen tidligere FC Helsingør-direktør Janus Kyhl, der var med klubben på hele rejsen op til Superligaen, stopper i Fremad Amager.\nDet meddeler klubben fra NordicBet Ligaen på sin hjemmeside.\nLæs også:Sjælden transfer: Køber tribune af divisionsklub\nJanus Kyhl blev ansat som COO i den kommercielle afdeling i august, men han har nu valgt at søge andre muligheder og fratræder sin stilling. Han stopper ved udgangen af juni, fremgår det.\n- Jeg havde nogle spændende opgaver foran mig på første arbejdsdag. Heriblandt at bygge fundamentet for talentsatsningen, hvor vi forleden kunne modtage en rigtig flot placering med en indrangering på halvanden stjerne. Med de ambitiøse planer i den her klub, var indrangeringen et rigtig vigtig skridt på vejen mod fremtidens talentakademi på Amager.\nLæs også:Janus Kyhl tager til Fremad Amager\nHvad der nu er på bedding for Janus Kyhl, fremgår ikke. Udover job i fodboldens verden er han byrådsmedlem i Helsingør Kommune.\nLæs også:Direktør forklarer Helsingør-farvel: Handler om, hvordan vi ser på tingene\nLæs også:Superliga-nedrykkere siger farvel til sin direktør\nLæs også:Nedrykningstruede Helsingør fyrer træneren


Mere økologisk gris på bordet | Uge-avisen Karup\nDer bliver spist stadig mere økologisk svinekød\nMere økologisk gris på bordet\nSalget af økologisk grisekød er steget\n29. maj 2017, 08:08\nLANDBRUG Der kommer mere økologisk grisekød på danskernes middagsborde. Senest er salget af økologisk grisekød i detailhandlen steget med 28 procent. Det viser nye tal fra Danmarks Statistik.\nDet vækker glæde hos foreningen Fremme af Økologisk Kvalitets Svinekød (FØKS), der står bag arrangementet Sofari, der giver forbrugerne mulighed for at komme ud og se, hvordan økologiske grise lever en gang om året.\nUd over det kød, der bliver solgt i detailhandlen, kommer det kød, som sælges til storkøkkener, restauranter og via gårdbutikker, stalddørssalg og gennem abonnementsordninger.\n- Det er utroligt glædeligt, at danskerne i stigende grad køber økologisk svinekød. De er således med til at sikre, at flere grise får et liv, hvor de kommer ud under åben himmel, og hvor de har god plads og masser af halm at boltre sig i. Danskerne gør en stor forskel for dyrene, når de vælger økologi, og derfor inviterer vi dem ud på vores gårde, så de med egne øjne kan se, hvad de får for pengene, siger Randi Vinfeldt, der er økologisk svineproducent.


Leasing til erhverv - Din guide til at komme igang med leasing\nI samarbejde med Leasing Fyn tilbyder vi erhvervsleasing af alt fra firmabiler til landbrugsudstyr.\nLeasing er en fleksibel finansieringsform med mange fordele, hvor der kun er få eller ingen gebyrer.\nNår du leaser, undgår du at binde dine penge i køb af varebil, lastbil, industrimaskiner eller andet udstyr. I stedet for at eje udstyret, lejer du det af Leasing Fyn, men du har alligevel den fulde brugsret.\nDet giver dig mere likviditet, luft i økonomien og fleksibilitet til at ændre retning - og skifte udstyr - hvis det skulle blive nødvendigt.\nSamtidig får du en række skattemæssige fordele, du slipper for at betale moms og tinglysning, ligesom der kan være penge at spare ved at samle det hele i én pakke.\nLeasing via Leasing Fyn\nNår du leaser gennem Sparekassen Sjælland-Fyn, leaser du via Leasing Fyn. Sparekassen er medejer af Leasing Fyn og har derfor også indflydelse på, hvordan vi sammensætter din leasingaftale.\nBeregn din pris for at lease\nUanset om du har en industrivirksomhed, driver landbrug, er vognmand eller har en anden type virksomhed, så kan vi sammensætte en individuel løsning med det udstyr og den finansiering, der passer lige præcis til dig og din virksomhed.\nDu kan blandt andet lease:\nFirma- og varebil\nLastbil eller hænger/trailer\nMedicinaludstyr eller Tandlægeudstyr\nIT-udstyr fx. kopimaskine eller printer\nDerudover er der en række tilvalg — eksempelvis serviceaftale, forsikring og opgradering af udstyr, som du kan overveje.\nVi tilpasser også, hvordan du skal betale til din aktuelle situation. Det vil sige, vi kigger på, om det skal være en fast eller variabel leasingydelse, om den skal være sæsonbestemt, med eller uden udbetaling, og ikke mindst hvor kort eller lang løbetid, du har brug for.\nKontakt din rådgiver i sparekassen for mere information eller udfyld nedenstående formular.\nKontakt os om leasing\nMed vores leasingberegner kan du få en idé om, hvad du skal betale i leasingydelse.\nDen beregnede leasingydelse er vejledende og tillægges 25% moms.\nKontakt os, hvis du ønsker et konkret tilbud\nKontakt os vedrørende leasing til erhverv\nMarker, hvis du allerede er kunde i sparekassen\nLæs Information om behandling af persondata i sparekassen


Få den bedste tandlægehjælp i Århus - futuretextiles.dk\nPosted byAstrid Pedersen\t March 31, 2021\nEr det så længe siden, du sidst var til tandlæge, at du måske er flyttet flere gange i mellemtiden? Så bør du hurtigst muligt finde dig en ny fast tandlæge nær din nuværende bopæl. Der er nemlig utroligt mange fordele forbundet med at have kontakt til en dygtig tandlæge.\nTandtjek og tandrens – når du ønsker at forebygge tandlidelser\nHvis du sørger for at komme forbi tandlægen en til to gange om året vil du på effektiv vis kunne forebygge alvorlige og smertefulde lidelser i tænder og tandkød. Det drejer sig især om karies (også kendt under betegnelsen huller i tænderne), tandkødsbetændelse og parodontose.\nMen også tilløb til tandbylder, tandrods betændelse og andre betændelses tilstande kan opdages i forbindelse med et tandlæge besøg. Så kan tandlægen stoppe udviklingen inden disse dårligdomme begynder at give anledning til forfald og smerter.\nDet betyder at du skåner dig selv – og din pengepung – for dyre og langtrukne behandlinger så som tandudtrækning, rodbehandling, og måske endda behandling med kunstige tandkroner eller tandimplantater. Disse behandlinger overstiger i pris og varighed et årligt eller halvårligt kontrol besøg med tilhørende rensning af tænder og tandkøds lommer. Og så får du med en sådan behandling ekstra bonus i form af frisk ånde og flotte, skinnende tænder.\nLad din tandlæge i Århus hjælpe dig ved akut tandpine\nSkulle der pludselig opstå voldsomme smerter i dine tænder eller i dit tandkød er det vigtigt at du hurtigst muligt kontakter en tandlæge klinik med akut døgnvagt. Det kan nemlig være rigtig farligt for dit generelle helbred at lade stå til i en sådan situation.\nEr du ramt af akutte smerter i tænderne eller blødninger fra dit tandkød, og befinder du dig i Århus eller nærmeste omegn, kan du altid tage kontakt til Tandlægerne på Stjernepladsen. Tandlægerne på Stjernepladsen er en centralt beliggende tandlægeklinik i Århus – find den på stjerneklinik.dk.\nPosted byAstrid Pedersen March 31, 2021 Posted intandlæge


PRM / To amerikanske flymekanikere får nu sundhedsforsikring - Newsbreak.dk\nPRM / To amerikanske flymekanikere får nu sundhedsforsikring\n27. juni 2018 11:32 | Af: Ritzau Info\nTo amerikanske F-16 mekanikere, der bor i Tyskland, men arbejder i Danmark på flyvestation Skrydstrup, sikres nu en privat sundhedsforsikring, mens reglerne om social sikring for tredjelandsborgere afklares i EU.\nDet bliver Forsvarsministeriet, der kommer til at afholde udgifterne til en privat sundhedsforsikring til de to flymekanikere i en periode på op til et år, mens Beskæftigelsesministeriet og Sundhedsministeriet får fortolkningsspørgsmål om reglerne afklaret ved Kommissionen.\n– Jeg er meget tilfreds med, at vi nu sikrer, at de to mekanikere får en sundhedsforsikring, så både de og deres familiemedlemmer er dækket i sygdomstilfælde, så de ikke falder mellem to stole, mens vi bliver klogere på reglerne.\nDe to mekanikere har tidligere fået afslag på ansøgning om dansk særlig sundhedskort, der kan udstedes til personer, der er omfattet af dansk social sikring, og som er beskæftiget i Danmark, men bosat i et andet EU/EØS-land.\nAfslaget på sundhedskort er givet, da de to mekanikere er tredjelandsstatsborgere, og dermed ikke umiddelbart er omfattet af reglerne om koordinering af de sociale sikringsordninger, der som udgangspunkt gælder for EU/EØS-borgere. Den forordning, der udvider reglerne til også at gælde for tredjelandsstatsborgere, gælder ikke i Danmark på grund af det danske retsforbehold.\nDet har skabt usikkerhed om, hvordan reglerne for tredjelandsstatsborgere skal fortolkes. Derfor vil Beskæftigelsesministeriet i samarbejde med Sundheds- og Ældreministeriet rette henvendelse til Kommissionen for at få afklaret, hvordan reglerne skal fortolkes. Det er et vanskeligt juridisk område, når man har med borgere uden for EU at gøre, og fordi de danske retsforbehold ikke er omfattet af de samme regler, som de øvrige EU-lande.\n– Nu retter jeg og beskæftigelsesministeren henvendelse til EU – men samtidig har det været afgørende, at vi gjorde noget her og nu for de to konkrete flymekanikere, der her er tale om. Den løsning, der er fundet, sikrer nu ordentlig sygesikring af mandskab, der er uundværlige for vores udsendte jagere.\nLovgivningen om sundhedskortet hører under Sundheds- og Ældreministeriet. Det er Udbetaling Danmark, der udsteder kortet. Regler om social sikring under forordning 883/04 hører under Beskæftigelsesministeriet.\nLæs hele pressemeddelelsen på Via Ritzau her: https://via.ritzau.dk/pressemeddelelse/to-amerikanske-flymekanikere-far-nu-sundhedsforsikring?releaseId=13132791


MedTrace fusionerer for at sikre bedre hjertediagnosticering - DTU Science Park\nDTU Science Park > MedTrace fusionerer for at sikre bedre hjertediagnosticering\nMedTrace fusionerer for at sikre bedre hjertediagnosticering\nEffektiv diagnosticering af alvorligt syge hjertepatienter er en fælles vision hos MedTrace, som bor i DTU Science Park, og softwarevirksomheden aQuant. De to virksomheder fusionerer nu og opruster på udviklingen af systemer til diagnosticering af hjertesygdomme.\nMedTrace udvikler automatiserede systemer, som producerer og injicerer radioaktivt vand som sporstof i hjertepatiener, og aQuant udvikler analytisk software til scannere på hospitaler. Fusionen giver MedTrace mulighed for at nå sit mål om at gøre radioaktivt vand anvendeligt for læger i hele verden.\nMillionmarked i USA\n”Med vores fælles løsning kan vi nå et verdensmarked på mere end 25 mio. alvorlige syge hjertepatienter. Vores førsteprioritet er USA, hvor der bruges mere end 250 mio. dollars på diagnosticering af hjertepatienter – herefter kommer Japan og Europa,” siger Martin Stenfeldt, adm. direktør hos MedTrace.\nLæs mere om MedTrace her.


At træffe sine egne valg | Østfronten At træffe sine egne valg – Østfronten\nJeg synes egentlig, vi har taget vores tørn med sygdom herhjemme i det forgangne halve år. Ikke dest\nFastelavn er slut for K’s vedkommende. Det var en fin oplevelse og en lektie i at holde fast i sit eget valg.\nDet fyldte en masse for hende. Hun glædede sig til at vise sit popcorn-kostume frem, men det var alligevel en svær beslutning i takt med at de andre (piger) fortalte om hvilke prinsesser, ballerinaer eller enhjørninge, de skulle være. Så kom hun alligevel i tvivl. Havde lyst til at være en prinsesse også. Ligesom de andre.\nDet er svært at skille sig ud, når man er barn. Det er vel svært i det hele taget, men man lærer at holde ved sine (livs)valg med alderen og være tro mod sig selv. I al fald i mange henseender.\nVi fik nogle gode snakke om at holde ved det man egentlig har lyst til – også selvom det er anderledes. At det er ok at træffe valg, der er anderledes end sine venners, hvis man følger sit hjerte. Så trods lidt sidste minuts vaklen mellem en balkjole og en malet papkasse, var hun alligevel svært tilfreds med at holde fast i sin oprindelige plan og være klædt ud som en bæger popcorn til fastelavn. Kostumet var et kæmpe hit og et tilløbsstykke i børnehaven – og hun var så stolt. Over at have truffet det valg, der var rigtigt for hende, selvom et andet havde været lettere. Over det kostume, vi sammen havde lavet. Det er en særlig slags sejr, når man følger sit hjerte og tør være anderledes, fordi det føles rigtigt. Det var en vigtig lektie for hende at lære. En vigtig oplevelse at have med sig i bagagen. I forhold til hende selv, men bestemt også i forhold til mødet med andre mennesker, der træffer valg, der går imod strømmen.\nDer er intet – absolut intet – i vejen med at være klædt ud som Elsa, Askepot eller Spiderman. Det er da intet mindre end fantastisk at kunne lege sin helt eller heltinde for en dag. Men af og til er det sjovere at være den, der kan få hele stuen til at stimle sammen og beundre sit kostume, fordi det er helt anderledes end alt det andet.\n(Vi havde i øvrigt en back-up kjole med i en pose i garderoben. Der er heller ingen grund til at holde så stærkt på principperne, at man ikke kan skifte mening undervejs)\nLeder du med lys og lygte efter kostumer og udklædning? Så lad Kostumelandet hjælpe dig. Her finder du massevis af skønne kostumer til billige priser.\nHvor er hun bare fin altså 🙂 Og dejlig lille historie. Det kan man godt have brug for at blive mindet om på sådan en grå mandag, selvom man er en voksen kvinde.\n– det har du helt ret i. Det er ret fint at minde sig selv om af og til. Tak <3\nSikken et super sejt kostume! Og mega fedt hun holdt fast – men god ide med backup-kjole. Godt tip 🙂\nJeg synes egentlig, vi har taget vores tørn med sygdom herhjemme i det forgangne halve år. Ikke desto mindre er E nu blevet syg ligesom …