Stan Lee | tegneseriesiden\nBest of Write Now!\nBladet [[Write Now!]] fra det lille [[Two Morrows Publishing]] blev startet af [[Danny Fingeroth]] som modvægt til en allerede eksisterende udgivelse “[[Draw!]]” som primært henvendte sig til tegnere.\nNu er tegneserien jo per definition et medie der ikke kan eksistere uden illustrationer, men trods det er den også en egen undergenre indenfor det almindelige forfatterhåndværk, med sine egne regler og konventioner for hvad der virker og ikke virker.\nHvis man interesserer sig for denne del, og jeg må erkende at selv om jeg i min tid har haft mange yndlings-tegnere, så er det den gode historie og forfatterhåndværket der for alvor trækker mig ind i genren, så er Write Now! et blad man bør holde øje med.\nIndtil videre har jeg mest haft lejlighed til at se Write Now! fra sin absolut bedste side, nemlig gennem “The Best of Write Now!” og så Write Now! #18 som er et “Special [[Stan Lee]] 85th birthday issue”. Sidstnævnte udkom i sommeren 2008, men med størrelsen af min stak af ting der skal læses er jeg lige nået frem til den i tide til den store mesters 86. fødselsdag.\nMen det er ikke kun Stan Lee som kommer til orde, Best of udgaven viser at store navne som [[Brian Bendis]], [[Jeph Loeb]], [[Will Eisner]], [[J.M. Straczynski]], [[Mark Millar]], [[Steve McNiven]] med flere har nået at udtale sig om det svære job at skrive for tegneseriemediet.\nRådene til aspirerende forfattere er nyttige, men også nådesløse. Skriv, skriv hver dag, skriv om hvad som helst du bliver tilbudt, skriv i enhver genre. Her er ærlige ord fra mænd som er formet af den amerikanske industri og har nået den absolutte top, og det er klart at der kræves en kompromisløs dedikation til faget, blandet med evnen til at socialisere og en dosis held at bryde igennem der.\nMen hvad enten man er en ung håbefuld skribent, eller som jeg bare en midaldrende nysgerrig der gerne vil kigge indenfor og se hvad der sker i hjernen hos de der når eliten indenfor deres område, så er Write Now! interessant læsning. Jeg ved ikke om forfatternes råd kan omsættes til den danske tegneserieverden, tempoet i udgivelser herhjemme virker knapt så hektisk som på det amerikanske marked. Men rådet om at skrive, skrive hele tiden og blive ved med at skrive er vist gangbart lige meget hvilket område man gerne vil arbejde indenfor.\nForlagets hjemmeside byder også på andre udgivelser fra forlaget, for eksempel Alter Ego, som har flere interessante artikler om klassiske serier og deres skabere, og Jack Kirby Collector.\nUdgivet i 30. december 2008 20. januar 2009 Forfatter Kent DamgaardKategorier TipsTags Danny Fingeroth, forfattere, Jack Kirby, Mark Millar, Stan Lee, TwoMorrows3 kommentarer til Write Now!\nUdgivet i 28. december 2008 28. december 2008 Forfatter Kent DamgaardKategorier AnmeldelserTags Fantastic Four, Jack Kirby, Joe Sinnott, John Byrne, Mark Waid, Mike Wieringo, Roy Thomas, Stan Lee, Tom DeFalco, Walt SimonsonSkriv kommentar til Comic Creators on Fantastic Four\nFyrre år, utallige hæfter og tre film – næsten alle kender efterhånden X-Men. Men hvad ved vi om hvad tegnerne og forfatterne bag serien tænkte og hvordan mange af de store beslutninger om serien blev truffet? Kent Damgaard ser nærmere på en bog som giver mange af svarene.\nSerie på flere bøger\nBogen “Comic creators on X-Men” er en af tre bøger hvor Tom DeFalco interviewer en række af Marvel Comics’ mest kendte serieskabere om deres karriere og arbejde på serien. De to andre bøger omhandler Fantastic Four og Spider-Man. Bogen “Comic creators on Fantastic Four” vil blive omtalt i sin egen anmeldelse her på siden, hvor jeg også ser nærmere på DeFalcos anden bog om Fantastic Four.\nRedaktør og serieskaber\nTom DeFalco er ikke nogen hr. Hvemsomhelst. Han var Editor-in-Chief hos Marvel i perioden fra 1987 til 1994. Idag varetages den position af Joe Quesada og ligesom Quesada arbejdede han ved siden af på forskellige serier som Thor og Fantastic Four. I nyere tid er DeFalco nok mere kendt for serien Spider-Girl hvor man følger et alternativt univers hvor Peter Parker og Mary Jane har fået en datter ved navn May. Selv om salget aldrig har været imponerende har serien ved hjælp af en meget fanatisk fanskare formået at holde sig igang i mere end 100 numre.\nDeFalco er sammen med Jim Shooter og Stan Lee selv en af de redaktører der har siddet længst på posten. Derfor er han velegnet til at stille spørgsmålene i “Comic Creators on X-Men”, for han kender en lang række af folkene bag serien personligt og har set en del af de begivenheder som vi fans gerne vil høre mere om. DeFalco formår generelt at skabe en fornuftig balance hvor han få afsløret lidt af hvad der sker bag kulisserne, uden at det bliver til en offentlig luftning af Marvels snavsede undertøj.\nFormen for hvert interview er i det store hele den samme, først nogen spørgsmål om personens barndom og tidlige forhold til tegneserier, så noget om hvordan vedkommende kom til Marvel. Efter dette gås der så i dybden med vedkommendes periode på X-Men og i nogen tilfælde også med hvad vedkommende har lavet efterfølgende. Generelt virker de forskellige interviews meget flydende, uden den følelse af at der bliver brugt en skabelon, hvilket man godt kan føle i DeFalcos bog om Fantastic Four.\nFra Stan Lee til Neal Adams – de tidlige år\nSelvfølgeligt lægges der ud med Stan Lee som giver baggrunden for hvorfor han valgte at skabe X-Men og ideen om mutanter. I forvejen havde han brugt forskellige former for stråling så som kosmisk stråling til at skabe Fantastic Four og gammastråling til at skabe Hulk, så i stedet for at skulle opfinde en masse nye former for stråling valgte Stan Lee at indføre ideen om at mutationer kunne føre til overnaturlige kræfter.\nSelv om X-Men serien solgte nogenlunde godt i starten, så var den ikke det flagskib for Marvel Comics den senere skulle udvikle sig til. Faktisk stod den for at blive lukket da Neal Adams, som vi idag kender for hans arbejde med Batman og Grønne Pil/Grønne Lygte, overtog som tegner. Adams valgte selv den lukningstruede serie ud fra en ide om at så kunne han jo gøre hvad han havde lyst til uden at bekymre sig. Det førte til en række banebrydende tegninger hvor Adams bryder med den traditionelle brug af sideopbygning og perspektiver. Fans af serien syntes om den nye stil, men selv om salget igen begyndte at stige efter at Adams kom til var det ikke nok til at undgå lukning.\nStorm, Wolverine, Colossus og Nightcrawler kommer til\nDermed blev det Dave Cockrum og Len Wein der fik jobbet med at genoplive serien nogen år senere hvor man introducerede det hold vi kender idag. Med dem starter mutanternes guldalder hos Marvel, men det bliver to andre skabere der kommer til at føre X-Men frem til de salgsmæssige højder. John Byrne og Chris Claremont står bag historier som “Dark Phoenix” sagaen, “Days of future past” og mange andre udødelige X-Men historie.\nGennem de interviews der er med både dem, Cockrum og Wein samt redaktør Louise Simonson får man et godt billede af hvad der er foregået i kulisserne da disse historier blev skabt, og hvorfor at samarbejdet mellem Claremont og Byrne ikke kunne holde. Byrne valgte at gå videre med Fantastic Four og skabte en tilsvarende klassisk periode der, mens Claremont helt frem til idag fortsætter med at præge de forskellige mutant gruppers historier.\nSpecielt begivenhederne omkring “Dark Phoenix” sagaen vender vi her på Tegneseriesiden tilbage til i en kommende artikel.\nMange store navne og kun få mangler\nDa bogen er fra 2006 er der hverken interview med Ed Brubaker eller Joss Whedon, hvis bogen skulle sælge godt nok til at komme i et andet oplag kunne man håbe at DeFalco vælger at supplere op med yderligere interviews med disse to vigtige forfattere. Bogen slutter i stedet af med interviews med to af de nyere bidragsydere til serien, Grant Morrison og Mark Millar. De to skotter Millar og Morrison står hver for sig som moderne genfortællere og videreudviklere af de klassiske X-Men historier med henholdsvist Ultimate X-Men og New X-Men.\nUd over de allerede nævnte personer byder bogen på interviews med Roy Thomas, Alan Davis, Marc Silestri, Bob Harras, Scott Lobdel og Chris Bachalo, så der er meget materiale fra alle årene.\nNye læsere kan sagtens starte her\nNyere læsere kan måske godt føle sig lidt intimideret af ovenstående hvis de ikke er helt stive i det oprindelige hold eller Byrne/Claremonts klassiske fortællinger, men “Comic creators on X-Men” er god til at tage læseren i hånden gennem en række små bokse som løbende introducerer emner som “Sentinels”, “Starjammers”, “House of M” som man ikke kan forvente at alle læsere er bekendte med.\nHvis man er hardcore X-Men fan er bogen et must, og hvis man er nysgerrig nybegynder eller halvvejs uerfaren så er informationen stadigt holdt i en form hvor man ikke hægtes af. Så til en pris på $ 17.95 er den et godt køb.\nTom DeFalco: Comic creators on X-Men\nUdgiver: Titan Books 2006\nUdgivet i 9. marts 2008 9. marts 2008 Forfatter Kent DamgaardKategorier AnmeldelserTags Chris Claremont, Dave Cockrum, Grant Morrison, John Byrne, Len Wein, Mark Millar, Neal Adams, Stan Lee, tegneserier, Tom DeFalco, X-MenSkriv kommentar til Comic Creators on X-Men\nHvem vil være superhelt?\nSuperhelte er stadig oppe i tiden, man kan stort set ikke køre rundt med S-toget i København uden at støde på en reklame for den nye DVD udgave af Fantastic Four. En anden ting som er opp i tiden er reality shows hvor deltagerne skal vise deres mere eller mindre (oftest mindre af hensyn til underholdningen) talenter frem i et udskilningsløb over flere afsnit.\nI aften kan man opleve kombinationen af de to på TV2 Zulu hvor man har premiere på det amerikanske show “Who wants to be a superhero”. Hver deltager møder op med sin egen ide til hvordan han eller hun kunne være en superhelt. De kommende helte bedømmes herefter af ingen ringere end Marvel Comics’ levende legende Stan Lee og vinderen kan se frem til at blive udødeliggjort som sit helte-alter ego i en tegneserie skrevet af Stan Lee og udgivet af forlaget Dark Horse.\nDet er i aften klokken 21:50 at helte-aspiranterne første gang slippes løs på dansk TV.\nUdgivet i 9. januar 2008 Forfatter Kent DamgaardKategorier NyhederTags Dark Horse, Stan Lee, superhelte, tegneserier, TV2 Zulu2 kommentarer til Hvem vil være superhelt?\nGuder klædt i spandex\nEr superhelte i virkeligheden en videreførelse af de gamle guder? Er Lex Luthor i virkeligheden formet efter okkultisten Aleister Crowley? og er der en forbindelse mellem Batman og kaballah? Det mener forfatteren Christopher Knowles. Kent Damgaard ser nærmere på sagen i denne boganmeldelse.\nI vore dage er det på mode at hade tegneren Rob Liefeld, og blandt folk der gør det er der vist ingen tvivl om at Christopher Knowles står temmeligt langt fremme i køen. Knowles ser tegneseriens “Chromium age” som et onde der nu heldigvis er ovre. Chromium hentyder til datidens mange forskellige forsider på forskellige former for metallisk folie der skulle give et indtryk af at være trykt i guld og sølv, en kynisk spekulation i at skabe samlerobjekter ud af den blå luft.\nIfølge Knowles er vi heldigvis blevet reddet fra denne tidligere ondskab, og frelseren er ingen ringere end Alex Ross og hans samarbejde med Mark Waid om værket “Kingdom come” som også er udgivet på dansk. Her gør fortidens superhelte op med den nye tids ultra-voldelige helte som er ved at ødelægge verden. For Knowles er der nærmest tale om en form for exorcisme hvor Waid og Ross uddriver 90’ernes dårskab og vender tilbage til det som Superhelte egentlig skal stå for, nemlig de guder og den religiøsitet vi nærmest har tabt i vores moderne samfund.\nMed sådan et forlæg og et forord hvor Knowles fortæller om sin fascination af alle former for spirituel udfoldelse kunne man godt blive lidt bekymret for at resten af bogen ville blive en ørkenvandring i genfødt kristendom og moderne moralvogten, men det er heldigvis ikke tilfældet. For Knowles har gjort sit hjemmearbejde og gør meget ud af at sætte scenen for sine påstande om vor moderne tegneseriekultur.\nGuder og helte fødes\nKnowles trækker sine tråde helt tilbage til både egyptisk, græsk og romersk mytologi, men det er specielt de sidste 150 år at tingene for alvor begynder at tage form. Udgravninger i det gamle egypten vækker en ny interesse for fortidens myter, spiritismen og interessen for det okkulte begynder at gøre sit indtog og med den sættes scenen for en ny type af historier. Figurer som Aleister Crowley, Madame Blavatsky og Harry Houdini gør hver på deres måde et indtryk på det overnaturlige landskab og efterlader en inspiration som senere tegnere og forfattere kan trække på.\nMen i stedet for at tage springet direkte til tegneserien tager Knowles os igennem en lang række af dens forløbere fra Conan Doyle over Sax Rohmer og videre til Lovecraft og Robert E. Howard. De tidlige figurer i tegneseriens verden som for eksempel The Shadow og Dr. Occult bliver sat i relief og knowles bruger dem til at vise sammenhængen til de mere moderne helte som vi kender dem idag. For mit at se er dette den stærkeste del af bogen, der er et væld af information om fortidens helte som man normalt ikke støder på. De enkelte tegnere og forfatteres tilknytning til enten religion eller forskellige okkulte grupperinger nævnes flittigt hvilket nogen gange fører til overraskende viden som måske kan hjælpe med at sætte dem i relief.\nGuder, Golem og Amazoner\nEfter at have sat brugt næsten halvdelen af bogens 230 sider til at sætte scenen begynder Knowles så at tage vore mest kendte helte under behandling. Superman og Captain Marvel bliver sat på plads som moderne Messias-legender mens Hawkman og Falcon får deres plads som genfortællinger af Horus fra den egyptiske mytologi. Så langt går det godt for Knowles, men i sit efterfølgende forsøg på at hægte den jødiske mytologis golem op på en række moderne serier begynder det at gå galt for ham. En golem er et væsen skabt af ler, animeret af en rabbiner ved hjælp af et magisk skaberord skrevet på den, skabt til at beskytte de jødiske samfund mod forfølgelse.\nFlere har hæftet sig ved myten om golem og det faktum at en lang række af de første skabere af vore dages superhelte har en jødisk baggrund, for eksempel Siegel og Schuster (Superman) eller Stan Lee og Jack Kirby (Marvel Comics). Nu har Knowles jo allerede brugt Superman i en mytologisk sammenhæng, så selv om flere andre har bemærket at han ville passe ind som en golem-manifestation lige så vel som en kristus-manifestation, så vælger Knowles at kigge andetsteds i DC’s univers, nemlig til Batman. Batman opstår ifølge Knowles for at beskytte de almindelige mennesker fra forbrydere og korruption der kan sidestilles med omverdenens forfølgelse af jøderne.\nVed hjælp af dette kunstgreb kan Knowles så også placere Punisher og Wolverine under eksempler på golem, mens de mere indlysende eksempler som Hulk og The Thing (som oven i købet er en jødisk superhelt) får en lidt mere overfladisk behandling. Personligt føler jeg nok at det er et lidt voldsomt kunstgreb Knowles benytter sig af her, jeg ville tro at der med fordel kunne være trukket andre mytologier ind som ville have passet bedre på Batman, Punisher og Wolverine.\nDet går heller ikke helt godt for Knowles da han tager fat på myten om amazonerne. Wonder Woman ligger selvfølgelig lige til højrebenet her, og Knowles giver en del eksempler på andre amazoner i tidligere tider, hvorefter han konkluderer at denne type kvindelige helt mere eller mindre er gået i sig selv og sjældent ses idag. Personligt ville jeg jo sige at der vist aldrig tidligere har været så mange TV-serier og tegneserier hvor kvindelige krigere optræder på linje med mænd. Knowles får da også skudt sig selv lidt i foden ved at nævne James Camerons Dark Angel, mens han helt forbigår Buffy og Xena (som begge stadig udkommer som tegneserier), ligesom Red Sonja der lige har fejret 35 års jubilæum med genudgivelse af de gamle Marvel serier og en ny serie som ser ud til at kunne holde salgstallene. Heller ikke den nye Wonder Woman forfatter Gail Simones serie Birds of Prey eller den moderne Cassandra/Batgirl finder nåde for Knowles’ blik.\nI det hele taget begynder Knowles at tabe dampen mod slutningen af bogen. Her tager han fat på at fortælle om nogen af de kendte skabere som står bag de historier der efter hans tese signalerer gudernes genkomst i tegneserieverdenen. Historien om Jack Kirby er ganske interessant, måske især for læsere der ikke er så bekendt med hans personlige historie og arbejde hos DC. Jack Kirby var altid den tavse part i samarbejdet med Stan Lee, som i stedet lod sin blyant og pen tale for sig, derfor kender flere sikkert også Lees historie bedre end Kirby. Knapt så interessant bliver gennemgangen af Alan Moore og Neil Gaiman, mens Grant Morrison og Mike Mignolas biografier ikke har meget at sige i forhold til en gennemsnitlig Wikipedia artikel. På dette punkt i bogen har Knowles egentlig fået sagt hvad han ville og træder mest vande for at fylde sidetallet ud.\nSelv om “Our gods wear spandex” virker som lidt af en fuser mod slutningen, så er den første del af bogen grund nok til at læse den. Den giver læseren god mulighed for at orientere sig i denne del af populærkulturens univers, måske ikke direkte et referenceværk, men dog en bog der giver masser af inspiration til videre studie. Som et partsindlæg i en debat om hvor tegneserier om superhelte bevæger sig hen er den knapt så anvendelig, Knowles har allerede fra starten besluttet sig for at Waid og Ross er de nye guder på seriehimlen, og så må resten af verden og fakta rette ind efter det.\nEt andet godt argument for bogen er Joseph Michael Linsners tegninger. Jeg kender ellers mest Linsner for hans goth/horror babe Dawn, men hans ofte lidt humoristiske illustrationer til teksten viser at Linsner sagtens kunne tegne superhelte hvis lysten og inspirationen skulle melde sig.\n230 sider for omkring 20$ er en udmærket handel med den nuværende dollarkurs for den der vil vide mere om de mytologiske og religiøse rødder for superhelte genren.\nTil de der vil læse mere kan Linsner findes på sin hjemmeside mens Christopher Knowles uddyber sine betragtninger om superhelte og meget andet i sin blog.\nChristopher Knowles: Our gods wear spandex\nForfatter: Christopher Knowles\nIllustrationer: Joseph Michael Linsner\nUdgiver: Weisner Books\nUdgivet i 6. januar 2008 7. januar 2008 Forfatter Kent DamgaardKategorier AnmeldelserTags alan moore, Alex Ross, Batman, Buffy, CHristopher Knowles, Grant Morrison, H.P. Lovecraft, Hulk, Joseph Michael Linsner, Mark Waid, Mytologi, Neil Gaiman, Pulp, Rob Liefeld, Sax Rhomer, Stan Lee, Superman, tegneserier, The Thing, Wolverine, Wonder Woman6 kommentarer til Guder klædt i spandex\nStan Lee – actionfigur og Walk of Fame\nJo, jo, det er rigtigt nok – Stan Lee bliver til en actionfigur fra Hasbro:\nComic-book fans already know Stan Lee is a Marvel legend. Now Hasbro is making it official.\n“We feel it’s long overdue that Stan Lee be immortalized as an action figure, much like the dozens of marvelous characters that he has created for years and years,” said Eric Nyman, Hasbro’s vice president of marketing. “And it couldn’t be more fitting than to create him as a ‘Marvel Legends’ figure.”\nOg som om det ikke er nok, får han også en stjerne i Hollywoods berømte Walk of Fame.\nJeg samler ikke på figurer, men jeg er fristet af denne her – den mangler bare at kunne sige “Excelcior!” eller “Greetings, True Believers!” på random tidspunkter.\nHvis det her griber om sig, er der mange figurer at se frem til – jeg er nødt til at eje en Rob Liefeld-figur med grotesk proportionerede lemmer og et blinkende bionisk øje, der skifter side i hovedet når man ikke kigger…\nUdgivet i 26. juni 2007 Forfatter Ulf Reese NæsborgKategorier NyhederTags actionfigurer, Hasbro, Marvel Legends, Stan Lee, tegneserierSkriv kommentar til Stan Lee – actionfigur og Walk of Fame\nFantastic Four – da Marvel fik sin første-familie\nI forbindelse med den danske premiere på film nummer to om Marvels superheltegruppe Fantastic Four ser vi lidt nærmere på hvordan gruppen oprindeligt opstod og hvordan de har udviklet sig igennem årene.\nMyten om golfmatchen\nDet er nok den mest betydningsfulde golfmatch som muligvis aldrig har fundet sted. Så kryptisk kan man vist beskrive den begivenhed som satte gang i det Marvel univers vi kender idag. I 1961 var Stan Lee ved at være brændt ud, hans arbejde hos forlaget Timely så ikke ud til at føre nogen steder trods det at han havde haft mange gode ideer over årene og trofast fulgt sin chef hver gang denne lidt for sent opdagede en seneste trend indenfor udgivelser. Men Stan Lee mente at han havde større og vigtigere ting at bidrage til denne verden med end at efterligne hvad alle andre forlag fandt på\n“I had finally decided I was getting too old to be turning out simplistic comicbooks, day after day, ad anauseam. It might have been more endurable if I could have written stories that had – even though this sounds like a contradiction in terms – more realistic fantasy. But Martin never wavered from his insistence that the strips be done the way they had always been done, with very young children in mind.”\nStan Lee, som netop havde undladt at bruge sit virkelige navn Stanley Lieber, idet han håbede at bruge det når han en dag skulle skrive berømt bog, følte at tegneserierne var en blindgyde for ham. Der var ikke noget forlag der ville drømme om at ansætte en mand hvis CV kun indeholdt manuskripter til tegneserier, så hvis han ville videre måtte han prøve noget andet. Stans kone Joanie havde tidligere talt ham fra at forlade tegneseriebranchen. Hun påpegede at Martin Goodman jo syntes om hans arbejde og at hans serier jo solgte udmærket, men denne gang var hun parat til at stå bag ham hvis han ville noget nyt.\nInden det kom så vidt at Stan fik fortalt Martin Goodman om sine fremtidsplaner nåede Goodman imidlertid at bede ham om at gøre det ene job, som for altid skulle fastlægge Stan Lees plads i universet. Ifølge overleveringen, som nogen hævder er det rene opspind, havde Goodman nemlig spillet golf med Jack Liebowitz som var udgiver for National Comics, det der senere skulle blive til DC comics. Liebowitz pralede under matchen med sin nye serie “The Justice League of America” som solgte rigtigt godt og ifølge Liebowitz ville det føre til en ny efterspørgsel efter blade om superhelte og specielt grupper af superhelte. Så som altid var Goodman parat til at følge trop hvor andre ledte og vendte tilbage til Stan Lee med opgaven at skabe en gruppe af superhelte. Lee gik modvilligt med på ideen, problemet var bare at Marvel ikke havde nogen etablerede helte man kunne samle i en gruppe, så han måtte starte fra bunden af med at skabe en gruppe der ikke lignede noget man havde set før.\nEn familie skabes\nI sin selvbiografi “Excelsior! The Amazing Life of Stan Lee”, hvorfra det tidligere citat også er hentet, fortæller Stan Lee selv om sin metode til at skabe superhelte. Der findes en gammel talemåde som siger, at måden at lave en skulptur af en elefant er at man tager et stort stykke marmor, og så hugger man alt det væk som ikke ligner en elefant. Stan Lee valgte at bruge samme metode til at skabe sine helte på, man fjerner alle de ting som allerede er gjort tidligere i andre serier, og så har man forhåbentlig en ny helt.\nEn af de første ting der røg overbord var den hemmelige identitet, hvilket sætter Fantastic Four i et specielt lys i disse Civil War tider hvor de med rette kan hævde at de har klaret sig selv om resten af verden vidste hvem de i virkeligheden var. Det næste der røg var kampen mod forbryderne, ikke at der ikke er skurke i Fantastic Four universet, men det er ikke den geneme slags som man ville sende Daredevil, Spider-Man eller Batman til at bekæmpe. Fantastic Four giver sig af med de store monstre og de store skurke der vil erobre hele verden, hvilket Stan Lee flere steder bemærker at der jo ikke som sådan er nogen lov imod.\nDet er ikke ganske sikkert om Stan Lee da han udtænkte de kræfter som den kosmiske stråling skulle tilføre vore fire helte, skævede til de klassiske elementer, men flere andre forfattere har senere fremhævet ligheden. Human Torch er let nok at se som ild, The Thing som jord er også ligetil, mens Invisible Girl som luft og Mr. Fantastic som vand kan være lidt sværere at forliges med. Ikke desto mindre bliver ideen brug i “X4” som er en gentagelse af den klassiske “The Fantastic Four vs. The X-Men” historie, hvor også X-Men oplever hvad de kosmiske stråler kan gøre ved rumrejsende.\nPå det mere jordnære plan er det derimod tydeligt at Stan Lee kiggede på sine nye helte ikke som en gruppe af mennesker der havde sluttet sig sammen som tilfældet var med Justice League, men som en familie. Båndene mellem dem er tætte, Johnny og Sue Storm er søskende, Sue og Reed Richard er kærester og senere mand og kone og selv om Ben Grimm kun er Reeds gamle værelseskammerat fra college, så udfylder han trods det en rolle som en slags onkel til familien. Ved at introducere familie-dynamikken opnåede Stan Lee også at hans helte både kunne drille hinanden og skændes indbyrdes, men stadigt stå sammen som en enhed når ydre farer truede.\nPå mange måder kan man måske sige at Fantastic Four er skabt i det billede som Stan Lee så sig selv og sin familie i. Hans egen beskrivelse af sit liv og sin familie har altid en positiv tone og man fornemmer en fælles opbakning som er gensidig, selv da hans egen kone ville gå ham i bedene og blive forfatter, belært af tidligere fejl, hvor han overtalte hende til at opgive en lovende karriere som model til fordel for rollen som husmor, stak han hende en stabel papir og ønskede hende held og lykke. Han bad endda sine venner i forlagsbranchen om ikke at være for hårde ved hende, indtil han til sin overraskelse opdagede at Joanie faktisk viste sig at være en ganske udmærket forfatter, selv om hun nok aldrig kommer til at overgå sin berømte mand.\nDerfor er det måske også sigende at Marvels mere dysfunktionelle familie X-Men aldrig på samme måde nåede popularitetens tinder med Stan Lee ved roret, selv om familiemennesket Stan Lee nok i sit hjerte følte for disse udstødte og gav dem en stemme gennem sit værk, så var det andre der skulle føre dem frem til at være relevante for en større læserskare gennem 80’erne og fremefter. Det er for eksempel også bemærkelsesværdigt at notere at i “Stan Lee meets …” der i sin hardcover udgave jo mere end noget ligner et festskrift over Stan Lees 65 års karriere hos Marvel er det Spider-Man og Fantastic Four som stjæler billedet, der er ikke nogen mutanter til stede.\nDe øvrige fantastiske helte\nVed at skabe Fantastic Four som en slags familie blev det også sværere at lave løbende udskiftninger blandt medlemmerne som man så det i andre grupper som Avengers. Selv om Human Torch i et af de tidlige numre forlader gruppen efter en mindre skærmydsel med The Thing, så ved vi at de er nødt til at overvinde deres uoverensstemmelser og samles igen. Men trods det har der været flere udskiftninger undervejs når forskellige medlemmer har haft brug for lidt personlig tid væk fra gruppen, for eksempel trak Sue og Reed sig på et tidspunkt i baggrunden for at tage sig af opdragelsen af deres unge søn Franklin. Og lur mig om ikke de nuværende begivenheder i Civil War med Human Torch på hospitalet og Reed Richards der frygter at hans støtte til Tony Stark kan få konsekvenser for hans forhold til Sue, kan risikere at føre til at tidligere medlemmer dukker op igen eller at nye afløsere må hentes ind.\nDer er ihvertfald nok at tage af i rækken af tidligere medlemmer, Luke Cage blev på et tidspunkt hentet ind som afløser for Ben Grimm, She-Hulk udfyldte en tilsvarende position og begger er stadigt aktive i forhold til Civl War historien. Fra gruppen af Inhumans, aktuelle fra de større historieforløb Decimation og Silen War har Medusa og Crystal været medlemmer. Men hvorfor nøjes med at hente prøvede figurer frem igen, i Fantastic Fours verden hvor man både kan rejse i tid og rum har der været versioner af gruppen hvor alt fra Skrulls til Dr. Dooms adoptivsøn har været med. Det eneste vi kan være nogenlunde sikre på er, at uanset udskiftninger af medlemmer, så er det kun et spørgsmål om tid før man vender tilbage til de oprindelige fire.\nEn knapt så fantastisk helt, men en bifigur som også fortjener at blive nævnt, er postmanden Willie Lumpkin. Den pæne ældre mand har trofast slæbt tonsvis af fan-breve op til toppen af Baxter-bygingen hvor FF har deres hovedkvarter, for når man er offentligt kendte helte får man selvfølgeligt breve fra fans, Stan Lee fandt endda på at afsætte et helt nummer blandt de tidlige til at lade FF besvare imaginær fanpost. Men faktisk har Willie Lumpkin en mindre forhistorie helt udenfor superhelte genren. Han var nemlig oprindeligt en figur som Stan Lee opfandt som en selvstændig serie for Timely, som Marvel hed dengang. Stan Lee som den indfødte New Yorker han var, ville gerne lave en serie om en politimand i storbyen, men inden redaktøren var færdig med at skære Lees ide til var Willie Lumpkin blevet et landpostbud. Uden det store kendskab til livet i provinsen forsøgte Stan Lee stadigt at følge sin skabning til døren, men det var først som biperson i Fantastic Four at han kom til sin ret flere år efter at den oprindelige serie var gået ind igen. Ironisk nok var det også netop i rollen som Willie Lumpkin at Stan Lee skulle få sine optræden i den første filmatisering af Fantastic Four.\nDrengeklubben og Sue Richards som Marvels moderfigur\nHvis man ser på hvordan figurerne i Fantastis Four udvikler sig over tid som personer, så er der forbavsende få ændringer for Reed, Johnny og Ben.\nJohnny er først og fremmest teenageren i os alle, vovehalsen og drillepinden. Til gengæld kan han prale af at have skabt en internet-talemåde, ihvertfald er der visse cyber-historikere som mener at hans udtryk “Flame on!” er ophav til det fænomen man på internettet kalder “flaming”, at argumentere på en grow og ophidset måde. Man taler ligefrem om “flame-wars” som kan dreje sig om alt fra Windows kontra Linux til Kirk kontra Picard i Star Trek. Selv om jeg tidligere påstod at Marvel ikke havde nogen eksisterende helte som de kunne basere deres gruppe på, så var der faktisk en Human Torch tidligere hos Marvel, men modsat Johnny Storm så var der tale om en androide som sammen med Submariner og Captain America bekæmpede de onde tyskere under anden verdenskrig.\nReed Richards er som, jeg tror det var Dan Turell der beskrev ham sådan, Marvel universets svar på Georg Gearløs. En videnskabsnørd der modsat sin gamle værelseskammerat fra universitetet, Victor von Doom, altid har en fast overbevisning om at alt kan forklares videnskabeligt, selv når gruppens eventyr bringer dem ansigt til ansigt med fantastiske væsener eller overnaturlige fænomener fra Dr. Strange’s verden holder han altid fast i at der kan bygges et apperat ud af forhåndenværende dimser fra hans laboratorium som kan modstå truslen. Ben har skiftet frem og tilbage mellem sin menneskelige form og sten-mennesket The Thing, men han er først og fremmest der for at være det jordbundne modstykke til Reed, både som den der gør opmærksom på at Reeds videnskabelige forklaringer er uforståelige for almindelige mennesker og som en fysisk påmindelse om at Reeds videnskab nogen gange kan føre ham ud i ting der kan have store konsekvenser for mennesker omkring ham.\nSue Richards er interessant fordi hun udvikler sig mere som et normalt menneske, modsat de øvrige mænd/drenge i gruppen som opfylder typiske drengedrømme om at lege “hemmelig hule”, opfinde fantastiske dimser og redder verden fra det onde. Stan Lee havde allerede fra starten den tanke at Invisible Girl måske nok skulle være kæreste med Mr. Fantastic, men at hun ikke bare skulle være en af den slags piger der dåner når de ser et monster og hele tiden skal reddes ud af den ene knibe efter den anden. I begyndelsen er hendes rolle dog stadigt begrænset til at blive usynlig på et belejligt tidspunkt når der er optræk til slagsmål og benytte sig af sin usynlighed til at redde de andre ud af fangenskab. I et af de tidlige numre af Fantastic Four, hvor man gennem hele nummeret ser gruppen besvare fanpost ser vi så Sue begynde at græde over at flere af brevene antyder at hun ikke gør nok for gruppen, og de tre andre må træde i karakter og forklare de vildfarne fans, og derigennem også læseren, at Sue skam er fuldgyldigt medlem og en vigtig del af deres missioner for at redde verden.\nSnart bliver Sues kræfter også mere aktive, hun begynder at generere usynlige kraftfelter som kan bruges til modangreb i fysiske konfrontationer eller til at beskytte de andre holdmedlememer. I 80’erne under John Byrne dropper hun endda titlen Invisible Girl og bliver Invisible Woman. Selv om hun stadigt er omsorgsfuld og moderlig i forhold til resten af gruppen og sin søn Franklin, så er hendes kontrol over kraftfelterne nået til et niveau hvor hun nogen gange omtales som den der har de største kræfter i gruppen. Personligt har jeg altid fundet det som et interessant træk ved Sue Richards at hun i en verden hvor sexede kvinder og udfordrende uniformer ofte er normen har været i stand til at forblive kvinde/moder. På det sidste ser det desværre ud til, at under indtryk af brugen af Jessica Alba i filmudgaven af Fantastic Four, så har Marvel også valgt at lade Sue gå lidt tilbage fra at være Invisible Woman til at være Invisible Girl igen, om ikke af navn så af udseende.\nDet var lidt om hvordan Fantastic Four opstod og udviklede sig, men de fire hovedpersoner i serien er langt fra det eneste som gør den verden som de bebor interessant. I et par kommende artikler vil jeg forsøge at gå lidt i detaljer med Silver Surfer, Galactus og Dr. Doom som er nogen af hovedaktørerne i den nye Fantastic Four filmatisering.\nUdgivet i 16. juni 2007 21. oktober 2007 Forfatter Kent DamgaardKategorier BaggrundTags Ben Grimm, Civil War, Fantastic Four, film, Galactus, Human Torch, Invisible Girl, Invisible Woman, Johnny Storm, Marvel, Mr. Fantastic, Reed Richards, Silver Surfer, Stan Lee, Sue Richards, superhelte, tegneserier, The ThingSkriv kommentar til Fantastic Four – da Marvel fik sin første-familie\nStan Lee skriver kontrakt med Disney\nJo, det er ganske vist … Stan Lee – medskaberen af figurer som Spider-Man, Hulk og Fantastic Four – har sammen med sit selskab POW! Entertainment skrevet kontrakt med Disney.\nUmiddelbart løftede jeg lige et øjenbryn, Mr. Spock-style, da jeg læste denne nyhed, men efter at have tygget på det, giver det egentligt ok mening. Stan Lee arbejder for Disney? Tja … når nu manden alligevel ikke kan sidde stille.\nJeg tvivler dog på at Disney – der jo har ry for at være lidt snerpede – giver grønt lys for Stripperella II (og godt det samme!).\nUdgivet i 7. juni 2007 Forfatter Ulf Reese NæsborgKategorier NyhederTags Disney, POW! Entertainment, Stan Lee, tegneserier1 kommentar til Stan Lee skriver kontrakt med Disney


Ottawa Charter. Om sundhedsfremme - PDF Free Download\nDownload "Ottawa Charter. Om sundhedsfremme"\n1 Ottawa Charter Om sundhedsfremme Forord Komiteen for Sundhedsoplysning ønsker med denne publikation at udbrede kendskabet til en væsentlig international aktivitet for at fremme sundhed. Charteret er udarbejdet ved den første internationale konference om Health Promotion, som afholdtes i Ottawa, Canada i november Grundlaget for charteret er en række tidligere WHO-dokumenter og de diskussioner, der fandt sted på konferencen. Hensigten med charteret er at skabet et dynamisk, internationalt handlingsprogram om sundhedsfremme til støtte for Sundhed for alle i år strategien. Oversættelsen søger at holde sig meget tæt op ad den originale engelske tekst. Dette forhold kan i nogle tilfælde medføre et ikke helt elegant sprog, men vi har valgt at prioritere loyalitet overfor tekstens ordlyd frem for sproglig lethed. Charterets nøglebegrebet er Health Promotion, som vi har oversat til Sundhedsfremmet. Vi har valgt at bibeholde den engelske betegnelse: charter, frem for at oversætte ordet til erklæring eller deklaration. Publikationen indeholder også den engelske originaludgave af teksten. Januar 1988 Komiteen for Sundhedsoplysning Charter Den første internationale konference om sundhedsfremme (Health Promotion), afholdt i Ottawa den 21. november 1986, fremlægger hermed et charter om indsats for at opnå Sundhed for alle i år 2000 og fremover. Konferencen var i første række et svar på de voksende forventninger om en ny verdensomspændende indsats for folkesundheden. Diskussionerne drejede sig mest om de industrialiserede landes behov, men tog lignende problemer i alle andre regioner med betragtning. Konferencens udgangspunkt var de fremskridt, der er sket på baggrund af Alma Ata Deklarationen om primær sundhedstjeneste, Verdenssundhedsorganisationen, WHO s måldokument om Sundhed for alle, og den nyligt stedfundne debat på WHO s generalforsamling om tværfaglig indsats for sundhed. Sundhedsfremme Sundhedsfremme er den proces, som gør mennesker i stand til i højere grad at være herre over og forbedre deres sundhedstilstand. For at nå en tilstand af fuldstændig fysisk, psykisk og socialt velbefindende, må den enkelte eller gruppen være i stand til at identificere og realiser mål, at tilfredsstille behov og at ændre eller at kunne klare omverdenen. Sundhed betragtes derfor som grundlag for det daglige liv og ikke som livets formål. Sundhed er et positivt begreb, som lægger vægt på sociale og personlig ressourcer såvel som på fysiske evner.\n2 Derfor er sundhedsfremme ikke kun sundhedsvæsenets ansvar, men et begreb, der får længere end sunde levevaner i retning af velvære. Forudsætninger De grundlæggende forudsætninger for sundhed er: fred, bolig, uddannelse, mad indkomst, et stabilt øko-system, mulighed for at opretholde en tilfredsstillende levefod, social retfærdighed og rimelighed. Tilstedeværelsen af disse grundlæggende forhold er en betingelse for en forbedret sundhedstilstand. At fremme Et godt helbred er en vigtig forudsætning for social, økonomisk og personlig udvikling og en vigtig dimension i begrebet livskvalitet. Politiske, økonomiske, sociale, kulturelle, miljømæssige, adfærdsmæssige og biologiske faktorer kan alle fremme sundheden eller skade den. Sundhedsfremmende indsats stræber imod at gøre disse faktorer gunstige for sundheden gennem aktiv støtte. At muliggøre Sundhedsfremme sigter imod at give alle lige muligheder for at opnå sundhed. Sundhedsfremmende initiativer har til formål at reducere forskelle i den nuværende sundhedstilstand og sikre alle lig muligheder og midler til at opnå deres bedst mulige sundhedstilstand. Dette indebærer en sikker forankring i et støttende miljø, adgang til viden, samt kunnen og muligheder for at foretage sunde valg. Mennesker kan ikke opnå deres bedst mulige sundhedstilstand, medmindre de er i stand til at få herredømme over de ting, der er afgørende for deres sundhed. Dette gælder for både kvinder og mænd. At formidle Forudsætningerne og fremtidsudsigterne for sundheden kan ikke sikres af sundhedsvæsenet alene. Det er vigtigt at understrege, at sundhedsfremme kræver en koordineret indsats af alle berørte parter; af regeringer, af sundhedssektoren og af andre sociale sektorer, af private og frivillige organisationer, af kommuner, af industrien og af medierne. Mennesker fra alle samfundslag er involveret som enkeltpersoner, familier og lokalsamfund. Fagfolk, private foreninger, græsrødder og sundhedspersonale har et stort ansvar for at få modstridende interesser i samfundet forenet i en fælles stræben mod sundhed. Sundhedsfremmende strategier og planer bør tilpasses de lokale behov og muligheder i forskellige lande og regioner og tage hensyn til forskelle i sociale, kulturelle og økonomiske systemer. Sundhedsfremmende indsats betyder: - at udvikle en sundhedsfremmende politik Sundhedsfremme er mere end sundhedsvæsen. Det sætter sundheden på dagsordenen hos politisk ansvarlige i alle sektorer og på alle niveauer og gør dem opmærksomme på de sundhedsmæssige konsekvenser af deres beslutninger og får dem til at acceptere deres ansvar for sundheden. En sundhedsfremmende politik skaber forbindelse mellem forskelligartede, men indbyrdes afhængige områder som lovgivning, finanspolitiske foranstaltninger, skattelovgivning og\n3 organisatoriske ændringer. Det er koordineret indsats, som fører til en mere retfærdig sundheds-, indkomst- og socialpolitik. Fælles indsats bidrager til sikrere og sundere offentlig sektor og renere, mere indbydende omgivelser. En sundhedsfremmende politik kræver, at man finder frem til barrierer, som hindrer, at sundhedspolitikken når ind i alle sektorer uden for sundhedsvæsenet og finder måder at fjerne dem på. Målet må være at gøre de sundere valg til de lettere valg også for politisk ansvarlige. - at skabe støttende miljøer Vort samfund er komplekse og indbyrdes forbundne. Sundhed kan ikke adskilles fra andre mål. De stærke bånd mellem mennesker og deres miljø er grundlaget for en socio-økologisk vej til sundhed. Det overordnede ledermotiv såvel for verden, som for de enkelte nationer, landsdele og lokalsamfund er nødvendigheden af at opmuntre til gensidig opretholdelse at tage vare på hinanden, på vort lokalsamfund og på den omgivende natur. Det bør understreges, at bevarelsen af de naturlige ressourcer over hele jorden er et globalt ansvar. Når vores livs,- arbejds- og fritidsmønstre ændres, har det en afgørende indflydelse på sundheden. Arbejde og fritid bør være en kilde til sundhed for mennesker. Den måde, samfundet organiserer sig på, bør være med til at skabe et sundt samfund. Sundhedsfremme skaber livs- og arbejdsbetingelser, som er sikre, stimulerende, tilfredsstillende og behagelige. Det er vigtigt at få en systematisk evaluering af, hvad det betyder for sundheden, at samfundet ændrer sig i hastig takt især inden for områder som teknologi, arbejde, energiproduktion og urbanisering. Den må følges op af indsats, som sikrer, at resultatet bliver positivt for folkesundheden. Beskyttelsen af de naturlige og menneskeskabte omgivelser og bevarelsen af de naturlige ressourcer må indgå in enhver sundhedsfremmende strategi. - at styrke indsatsen i lokalsamfundet sundheden fremmes gennem en konkret og effektiv indsats I lokalmiljøet, hvor man prioriterer, tager beslutninger, planlægger og gennemfører strategier for at opnå en bedre sundhedstilstand. Centralt i denne proces er styrkelsen af lokalsamfundene, deres ret til selvforvaltning og til at styre deres egne projekter og skæbne. I udviklingen af lokalsamfundet trækkes der på de menneskelige og materielle ressourcer, der finder der, for at øge menneskers evne til at hjælpe sig selv og andre og for at udvikle fleksible systemer, som styrker befolkningens deltagelse i og opmærksomhed på sundhedsspørgsmål. Dette kræver fri og vedvarende adgang til information, mulighed for at lære om sundhed og for økonomisk støtte. - at udvikle personlig færdigheder sundhedsfremme støtter personlig og social udvikling ved at sikre adgang til information, undervisning om sundhed og styrkelse af livsfærdigheder. Herved øges menneskers muligheder for at have større indflydelse på deres egen sundhed og deres omgivelser og for at foretage sunde valg. At give mennesker mulighed for at lære hele livet, at forberede sig på alle livets stadier og at kunne magte kroniske sygdomme og ulykkestilfælde er af afgørende betydning. Dette må støttes gennem en indsats i skole, hjem, arbejdsmiljø og i lokalsamfundet. Det kræver indsats i uddannelsesmæssige, professionelle, kommercielle og frivillige sammenhænge og inden for de enkelte institutioner. - at nyorientere sundhedsvæsenet\n4 Ansvaret for sundhedsfremme inden for sundhedsvæsenet påhviler I lige høj grand enkeltpersoner, private foreninger og græsrødder, sundhedspersonale, sundhedsvæsenet og regeringer. De må sammen arbejde hen imod et sundhedssystem, som gør noget for at fremme sundheden. Sundhedssektorens rolle må i højere grad bevæge sig hen imod sundhedsfremme ud over ansvaret for den kliniske og sygdomsbehandlende service. Sundhedsvæsenet er nødt til at påtage sig et udvidet mandat, så det bliver mere følsomt og respekterer kulturbestemte behov. Med dette mandat bør der gives støtte til enkeltpersoners og lokalsamfunds behov for et sundere liv og etableres åbne kanaler mellem sundhedssektoren og breder sociale, politiske og økonomiske dele af det omgivende samfund. At nyorientere sundhedsvæsenet kræver også større opmærksomhed på sundhedsforskning ligesom på ændringer i faglig uddannelse og oplæring af sundhedspersonale. Dette må medføre en ændring i holdning og organisation som sætter fokus på individets totale behov som et helt menneske. På vej ind I fremtiden Sundhed skabes af mennesker inden for de rammer, hvor de til daglig lærer, arbejder, leger og elsker. Sundhed skabes ved at yde omsorg for sig selv og andre, ved at kunne tage beslutninger og være herre over sine livsvilkår og ved at sikre, at det samfund, man lever i, skaber betingelse, som giver alle mulighed for at opnå sundhed. Omsorg, holisme og økologi er væsentlig begreber for udviklingen af sundhedsfremmende strategier. Derfor bør alle involverede opstille det som et ledende princip for enhver planlægningsfase og ved gennemførelse af evaluering af sundhedsfremmende aktiviteter, at kvinder og mænd skal være ligestillede. Forpligtelsen over for sundhedsfremme Deltagerne i denne konference lover: At gå ind i det sundhedspolitiske område og støtte en klar politik forpligtelse over for sundhed og ligestilling i alle sektorer, At modarbejde udbredelsen af skadelige produkter, udarmelse af ressourcer, usunde livsbetingelser og miljøer og dårlig ernæring; og at rette opmærksomheden mod sundhedsproblemer som f.eks. forurening, arbejdsskader og boligproblemer, At reagere på sundhedskløften inden for og mellem samfund og at tage fat på de uligheder i sundhed, som fremkaldes af samfundenes regler og praksis, At anerkende mennesker som den væsentligste ressource som sundhed; gennem økonomisk og anden støtte at sætte dem i stand til at opretholde sundheden for sig selv, deres familie og venner og at acceptere lokalsamfundet betydelige rolle i spørgsmål om sundhed, levevilkår og trivsel, At nyorientere sundhedsvæsenet og dets ressourcer hen imod sundhedsfremme; hen imod at dele magten med de andre sektorer, andre fagområder og vigtigst af alt med befolkningen selv,\n5 At anerkende, at sundhed og opretholdelsen af sundheden er en vigtig social investering og udfordring; og at påpege de overordnede økologiske spørgsmål, som er knyttet til den måde, vi lever på. Konferencen opfordrer indtrængende alle til at stå sammen I arbejde for en bedre folkesundhed. Opfordring til international handling Konferencen opfordrer WHO og andre internationale organisationer til at støtte sundhedsfremme I alle relevante sammenhænge og at støtte lande I at udforme strategier og planer for sundhedsfremme. Konferencen er fast overbevist om, at hvis mennesker i alle samfundslag, private og frivillige organisationer, regeringer, WHO og alle andre interesserede samler deres kræfter om at indføre strategier for sundhedsfremme, i overensstemmelse med de moralske og sociale værdier, der udgør grundlage for dette charter, vil Sundhed for alle i år 2000 virkelig blive en realitet.


Øret - menneskets høresans\nHørelsen er så vigtig i vores hverdag.\nVi taler, hører og kommunikerer\n- både børn, unge og voksne.\nNogle anser øret for at være vort mest komplicerede sanseorgan.\nAnimation udlånt af Oticon A/S\nØrets anatomi - den lange forklaring\nVores øre består af det ydre øre, mellemøret og det indre øre.\nDet synlige øre og øregangen udgør det ydre øre. Det ydre øre går helt ind til trommehinden.\nMellemøret begynder ved trommehinden og består af de tre øreknogler og det eustakiske rør.\nDet indre øre består af øresneglen og hørenerven. Godt beskyttet sidder det indre øre langt inde og har forbindelse med hjernen.\nDet synlige øre og øregangen virker som en tragt for lydbølgerne. Ørets form virker som en slags frekvensfilter for vores "retningsbestemmelse", fordi lydbølger med forskellige frekvenser afbøjes forskelligt på grund af øret fordybninger. Når lydbølgerne kommer ind i øret, bruges øregangen til at forstærke lydstyrken på de toner, som gør det lettere at forstå tale.\nØrernes indbyrdes afstand gør, at vi kan retningsbestemme ved hjælp af tidsforskel; vi hører i STEREO. Vores hjerne er i stand til at høre en tidsforskel helt ned til 6/10.000 sek. Vi regner hurtigt ud, hvor lyden kommer fra.\nI det ydre øre bevæger lyden sig igennem luft.\nMellemøret begynder ved trommehinden og slutter ved det ovale vindue. Lydbølgerne er længdebølger og i stand til at sætte trommehinden i svingninger. Der er 3 små knogler i mellemøret: hammeren, ambolten og stigbøjlen. Tommehindens mekaniske bevægelser sætter hammeren i bevægelse med lydbølgernes frekvens. Energien går videre gennem de to andre knogler og ender i det ovale vindue.\nMellemøret er forbundet med mundhulen med det eustakiske rør. Det sørger for, at der er samme lufttryk på begge sider af trommehinden.\nStigbøjlen er på størrelse med svovlet på en tændstik og har forbindelse med det ovale vindue. De tre knogler forstærker trommehindens bevægelser ca. 20 gange, således at trykket på det ovale vindue er ganske stærkt.\nI mellemøret bevæger lyden sig igennem faste stoffer.\nDet indre øre består af det ovale vindue og øresneglen. I sneglen sidder ca. 24.000 sansehår på 0,15 - 1,7 mm i længde. Forskellen i længde gør, at vi kan modtage lydindtryk med forskellig frekvens. Sansehårene har forskellig egenfrekvens og svinger derfor efter princippet om resonans.\nHvert enkelt sansehår giver besked til hørenerven, som sender små elektriske impulser til hjernens hørecenter. Hvordan hjernen rent faktisk omsætter nerveimpulserne er og bliver et mysterium, men hjernen opfatter lydbølgerne fra det ydre øre som lyd.\nI det indre øre bevæger lyden sig igennem væske.\nVi hører os selv\nNoget af lyden fra stemmebåndene forplanter sig igennem kraniet. Tager man et par hovedtelefoner på hovedet og sætter musik på, kan man ikke høre sin egen tale ind gennem øret. Lyden går gennem knoglerne. Det er en måde at påvise, at lyd kan gå gennem faste stoffer.\nMan skal tale rigtig højt, når man har hovedtelefoner på.\nLydens energitryk eller lydniveauet måles i decibel. Man har sat høregrænsen til 0 og smertegrænsen til 120 dB.\nNår en lydbølges energiindhold fordobles, så øges lydniveauet med 3 decibel. Det slider altså dobbelt på hørelsen.\nVi oplever dog lydniveauet anderledes. Der skal ca. 10 dB til, før vi hører det som en fordobling.\nHer ses en lidt ældre mobil med lydmåler.\nDen må være god at have med til steder, hvor der er meget støj.\nHer ses en tabel med forskellige lydniveauer:\n180 Kanon, trommehinden brister\n160 Kraftig ammunition\nJetfly ved start, maximalt niveau i typisk orkestergrav\n130 Lavtgående fly, udendørs koncert\n100 Kraftigt tudehorn på bil, kraftigt musikanlæg\n90 Støjgrænse på arbejdsplads, voldsom råben\n80 Symfoniorkester, hårtørrer,\n60 Højrøstet tale\n50 Almindelig tale\n40 Soveværelse om natten\n30 Rolig villavej, fuglesang\n20 Hvisken, hænder gnides mod hinanden\n10 Susen i løvet, svag raslen af blade\nHusk at læse artiklen om ørepropper - se i menuen til venstre.\nLær om øret på nettet\nDer er flere hjemmesider med gode oplysninger om øret og hørelsen. Se animation om ørets anatomi og virkemåde. Det er en portal for lyd og hørelse.\nSe et videoklip på youtube.com\nLyd kan måles - decibelmåler


Skoletilbud og Specialundervisning på Idrætsakademiet\nSKOLETILBUD – SPECIALUNDERVISNING\nVores skoledagbehandlingstilbud er beliggende i Herlev. Målgruppen er mellem- og udskolingselever, der er psykisk sårbare og har behov for individuelt tilrettelagt undervisning i en miljøterapeutisk ramme. Det kan dreje sig om elever med angst, OCD, autismespektrumforstyrrelser, spiseforstyrrelser, opmærksomhedsforstyrrelser eller personlighedsforstyrrelser.\nDet kan være elever, der efter børnepsykiatrisk udredning har brug for et mere specialiseret undervisnings- og behandlingstilbud. Det kan også dreje sig om elever, der grundet sociale, familiære eller psykiatriske problemer ikke har haft en regelmæssig skolegang i en længere periode, og som har brug for hjælp til at genoptage en regelmæssig skolegang og indhente det forsømte fagligt og socialt.\nFor elever mellem 10 og 16/18 år.\nIdrætsakademiet tilbyder fuld fagpakke på grundskoleniveau. I samarbejde med Kildegårdsskolen i Herlev og VUC tilbydes eleverne på Idrætsakademiet at gennemføre deres afgangsprøver både til jul og sommer.\nUndervisningen og hverdagen er generelt individuelt tilpasset den enkelte elevs faglige niveau, styrkeområder, eventuelle diagnoser og særlige udfordringer.\nDidaktisk betyder dette, at elevens undervisning tilrettelægges præcist sådan, at den giver størst muligt fagligt og personligt udbytte for den enkelte elev. Hver enkelt elev har i de enkelte fag sin egen elevplan, og ud fra disse planer evalueres undervisningen løbende, og eleverne får feedback på deres faglige udvikling og deltagelse. Undervisningen på Idrætsakademiet foregår både som fællesundervisning på mindre hold samt differentieret ved individuelle kontorarbejdspladser.\nDe enkelte fag har årsplaner, som beskriver det præcise indhold, der skal arbejdes med i løbet af skoleåret. Idrætsakademiet vægter det faglige højt. Derfor deltager eleverne i løbet af skoleåret i terminsprøver og nationale test for at få erfaring med prøver, og de ældste af eleverne evalueres så vidt muligt med Folkeskolens Afgangsprøve.\nLærerne på Idrætsakademiet er uddannede folkeskolelærere eller på universitetsniveau, og der er pædagogisk uddannet personale til stede omkring undervisningen.\nHverdagen på Idrætsakademiet\nSkoledagen begynder med fælles morgenmad kl. 8.30 og slutter kl. 14.00. Eleverne har alle et præcist og gennemskueligt skema, så de kender dagens struktur.\nFlere elementer går dagligt eller ugentligt igen på skemaet. Der er dagligt morgenmad og frokost, hvor elever og personale sammen spiser et sundt måltid.\nMåltiderne er et fælles samlingspunkt, hvor der drøftes nyheder fra mediebilledet eller andre aktuelle samfundsforhold. Måltiderne bruges desuden til at give eleverne sundere og mere regelmæssige kostvaner og medvirker til, at de har energi til skoledagen.\nDet sociale samvær omkring måltidet er også med til at skabe et godt fællesskab eleverne imellem.\nFysisk aktivitet er også en stor del af hverdagen på skolen, og indholdet er ligesom den øvrige undervisning og behandling tilrettelagt efter den enkelte elevs behov og niveau. Det er vores erfaring, at fysisk aktivitet har positiv virkning på forskellige psykiatriske tilstande og på elevernes trivsel, koncentration, selvværd, sociale færdigheder og døgnrytme.\nVi har regelmæssigt fysisk træning i fitnesscenter og rideterapi samt varierende andre former for idræt som badminton, zumba eller svømning. Hver onsdag er der et særligt tema, der understøtter forskellige punkter i udviklingsplanerne.\nDet kan være et besøg på et museum, en idrætsaktivitet eller et tema om impressionisme. Her er der mulighed for ud over de faglige mål at udvikle de sociale og personlige kompetencer, transporttræning og træne i at være nye steder.\nKreative aktiviteter er ligeledes en naturlig del af ugens skema.


AT AT Kostume Hund Large - kun kr. 119.00\nForside / Apparel & Accessories / Costumes & Accessories / Costumes / AT AT Kostume Hund Large\nVarenummer (SKU): 11028 Kategorier: Apparel & Accessories, Costumes, Costumes & Accessories\nAT AT Kostume Hund Large er den perfekte gaveidé\nAT AT Kostume Hund Large fungerer rigtig godt som værtsgave. Apparel & Accessories > Costumes & Accessories > Costumes kategorien er også populær, når der skal gives gaver. CoolStuff.dk har solgt de sjoveste gadgets i mange år. Varen har automatisk op til 90 dages returret såfremt du måtte fortryde dit køb. Når gaven til fødselsdagen skal findes, kan du spille det sikre kort og fylde kurven med AT AT Kostume Hund Large, gaven vil sprede glæde og smil i selskabet. Det kan siges meget enkelt: denne gadget er den perfekte gave til nybagt mor. Mange gadgets bliver ofte opfattet som pjat, og der er risiko for at der nogen, der kan synes, at det er mærkeligt at bruge gadgets som gaver. Det er bare ingen grund til at du skal afholde dig fra at få de hele store smil frem, når du giver gadgets i gave, det er meget, meget få, der ikke synes det er sjovt at få gadgets.\nAT AT Kostume Hund Large med 90 dages returret\nAT AT Kostume Hund Large er en af mange varer her på shoppen og findes i kategorien Apparel & Accessories > Costumes & Accessories > Costumes. Din pakke kommer hjem til dig med hele 90 dages returret som er en fin sikkerhed for dig, hvis du nu fortryder dig køb af din vare. Her i Danmark er der mange, der køber deres AT AT Kostume Hund Large hos den populære shop CoolStuff.dk, der virkelig har samlet toppen af de mest populære varer. Hos webshoppens store udvalg finder du noget for alle, og der kan klikkes køb på det produkt på denne side. Købes der ind i online webshops kan priserne findes lavere end i butikker- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.


Lån penge online – Livsplanen\nVil du også bare gerne kunne låne penge uden så meget besvær? Så kan det være, at du skal finde dit lån hos XCSE. Inde på deres hjemmeside er det muligt at sammenligne en masse låneudbydere, som ikke har lige så mange krav til dig, som din bank måske har. Banken er ikke meget for at låne dig penge, og det kan jo være et problem, hvis du virkelig står og mangler dem nu og her. Og så kan XCSE være et godt alternativ.\nSå har du tømt alle andre muligheder for at låne penge, så må du jo hellere findt dit lån hos XCSE. Prøv at klik dig ind på deres hjemmeside. Så vil du hurtigt finde ud af, hvor nemt det hele fungerer, og det tager ikke meget længere tid end et par minutter for dig at finde frem til lige netop den låneudbyder, som passer bedst til dine krav.\nOg det er altså noget, som jeg selv elsker XCSE for. Hjemmesiden er så dejlig simpel og overskuelig, og det tager ingen tid at få et godt overblik over alle de låneudbydere, som der nu engang er listet op derinde. Du har så mange valg, og hvis du har et specifikt krav til din låneudbyder – det kunne måske være din løbetid – så er det altså også muligt at filtrere under det punkt, så du nemt kan finde din låneudbyder.


Hvis du er moralfilosof, hvorfor er du så ikke et bedre menneske? | Videnskab.dk\nDu er her: Forside ›› Hvis du er moralfilosof, hvorfor er du så ikke et bedre menneske? Af: Carsten Fogh Nielsen, Post.doc., ph.d. i filosofi, Arts, Aarhus Universitet 10. april 2012 kl. 13:54 0 kommentarer Emner: Etik & Filosofi SendPDFPrint Den aristoteliske tanke\nAristoteles, en af filosofiens grundlæggere, mente, at moralfilosofiens primære mål var at hjælpe os til at blive gode mennesker. Som han formulerede det i sit moralfilosofiske hovedværk ”Den Nikomacheiske Etik”( Bog 1, afsnit 2): ”Vor undersøgelse har jo ikke til formål, at vi kan vide hvad dyden er, men at vi kan blive gode mennesker; ellers var den jo ingen nytte til.”\nMen er dette rigtigt? Bliver man bedre til moral ved at forske i, studere og tænke over moralske problemer og teorier? Sat helt på spidsen: Er professionelle moralfilosoffer moralsk bedre mennesker end folk der ikke er moralfilosoffer?\nUmiddelbart virker dette måske som en meget plausibel tanke. En person der har studeret stjerner, planeter, galakser, astrofysik og kosmologi, vil, alt andet lige, være en bedre astronom og vide mere om astronomi, end en person der ikke har brugt tid på den slags ting. Så hvorfor skulle en person, der bruger det meste af sin tid på at studere og forske i moral, ikke gradvist blive bedre til at tænke og handle moralsk, end personer der aldrig har beskæftiget sig med moralfilosofi.\nFra tanke til empiri\nMen en ting er hvad der umiddelbart forekommer rimeligt og plausibelt. Noget andet er, hvad der empirisk set er belæg for at hævde. Den amerikanske filosof Eric Schwitzgebel besluttede sig derfor for at undersøge, hvorvidt det rent faktisk var rigtigt, at moralfilosoffer er bedre til at handle og tænke moralsk end andre mennesker.\nMen hvordan måler man, om folk er moralske? Og hvordan undersøger man om moralfilosoffer er mere moralske end andre?\nSchwitzgebel udtænkte en række forskellige måder at gå til dette spørgsmål. Hans grundlæggende tilgang var at undersøge, om moralfilosoffer er mere tilbøjelige end andre befolkningsgrupper, til at handle på måder, som normalt betragtes som moralsk prisværdig, eller i det mindste synes at udtrykke et vist moralsk sindelag.\nEt af Schwitzgebels studier (Schwitzgebel 2009) gik således ud på at undersøge, om moralfilosoffer er mere eller mindre tilbøjelige til at aflevere udlånte biblioteksbøger end andre typer af universitetsansatte akademikere. Hvis man er et moralsk anstændigt menneske, ræsonnerede Schwitzgebel, så afleverer man de bøger man har lånt, og man afleverer så vidt muligt til tiden. Så hvis man virkelig bliver et bedre moralsk menneske af at studere moralfilosofi, så burde moralfilosoffer være mere tilbøjelige til at aflevere deres biblioteksbøger end andre akademiske faggrupper.\nFor at finde ud af om det var tilfældet udarbejdede Schwitzgebel en liste med 126 moralfilosofiske værker udgivet efter 1985. Der var tale om relativt obskure værker, dvs. værker der var ukendte for både ikke-filosoffer og for filosoffer, som ikke specifikt arbejder med moralfilosofi. Der var derfor tale om værker, som kun professionelle moralfilosoffer (og deres studerende) formodes at kende til og have interesse i.\nSchwitzgebel antog derfor, at disse værker primært ville blive udlånt til akademiske moralfilosoffer og andre med en dyb og vedvarende interesse i moralfilosofi. Som kontrol udarbejdede Schwitzgebel en tilsvarende liste med 149 (ligeledes obskure) værker indenfor andre grene af filosofien.\nDerefter undersøgte Schwitzgebel udlånsstatus på en række amerikanske og britiske universitetsbiblioteker for samtlige titler på hans to lister. Mere konkret konsulterede han 13 amerikanske og 9 engelske online bibliotekssystemer, og noterede om bøgerne på hans lister var registreret som 1) ikke udlånt; 2) udlånt og lånetid ikke overskredet; 3) udlånt og lånetid overskredet og endelig 4) bortkommet.\nMed udgangspunkt i de indsamlede data sammenlignede Schwitzgebel derefter udlånsstatus for bøgerne på sine to lister, med særlig fokus på de to sidste kategorier: bøger der enten var bortkommet eller hvor udlånstiden var overskredet. Ved at kigge på disse to kategorier ville man nemlig kunne få et overblik over, hvilken typer af bøger (moralfilosofiske værker eller andre typer af filosofiske værker) der oftest forsvandt/blev afleveret for sent.\nI en nøddeskal var konklusionen, at bøgerne på listen over moralfilosofiske værker oftere havde overskredet udlånstid eller helt forsvandt, end bøgerne på listen over andre filosofiske værker. Og da de undersøgte bøger primært var kendt af og af interesse for professionelle moralfilosoffer, så synes dette at pege i retning af, at moralfilosoffer er mindre tilbøjelige til at aflevere biblioteksbøger til tiden end andre filosoffer.\nFor at kontrollere og efterprøve dette resultat gennemførte Schwitzgebel endnu et studie. Denne gang undersøgte han udlånsstatus for en række veletablerede, kendte og klassiske filosofiske og moralfilosofiske værker udgivet før 1900. Resultatet var det samme: De moralfilosofiske værker forsvandt oftere og havde oftere overskredet udlånstid end de øvrige filosofiske tekster, som var inkluderet i undersøgelsen.\nPå denne baggrund konkluderede Schwitzgebel at:\n”Hvad angår deres behandling af biblioteksbøger, så synes folk der læser moralfilosofi ikke at opføre sig bedre end folk, der beskæftiger sig med andre former for filosofi. Ja, det modsatte synes faktisk at være tilfældet. Deraf følger naturligvis ikke, at moralfilosoffer og deres studerende generelt opfører sig på samme måde som, eller lidt dårligere end, folk med interesse for andre filosofiske fagområder. At kunne drage denne konklusion kræver flere studier, der undersøger en lang række forskellige former for moralsk adfærd. Men på ét område, hvor moralfilosoffer kunne have udvist overlegen samvittighedsfuldhed, ærlighed og omsorg for andres ejendom, fejlede de.” (Schwitzgebel 2009, s. 722-723).\nKort sagt: På et konkret område, nemlig tilbagelevering af biblioteksbøger, synes moralfilosoffer (eller i det mindste folk med interesse i moralfilosofi) at opføre sig lige så godt (eller dårligt) som andre filosoffer, ja, måske endog en smule værre.\nMan kan selvsagt ikke give en samlet vurdering af moralfilosoffers moralske habitus alene ud fra deres tilbøjelighed til at aflevere biblioteksbøger til tiden. Schwitzgebel har derfor, i samarbejde med kollegaer og studerende, gennemført en række lignende studier af andre former for moralsk adfærd.\nI et af disse studier (Schwitzgebel & Rust, 2010) undersøgte Schwitzgebel og en kollega, om moralfilosoffer er mere tilbøjelige til at stemme til politiske valg end andre grupper af universitetsansatte. Deres tese var, at alt andet lige (og med en masse forbehold) så er det i et repræsentativt demokrati moralsk bedre at være en aktiv borger, der afgiver sin stemme end at være sofavælger. Derfor burde moralfilosoffer og filosoffer der beskæftiger sig med politisk filosofi, være mere tilbøjelige til at stemme end andre universitetsansatte akademikere.\nStudiet viste, at moralfilosoffer og filosoffer der beskæftiger sig med politisk filosofi er lige så tilbøjelige til at stemme, som andre faggrupper på universitet (Den eneste af de undersøgte faggrupper, der skilte sig markant ud, var politologer, som generelt var lidt mere tilbøjelige til at stemme end de øvrige). Hvad angår vælgeradfærd synes moralfilosoffer derfor heller ikke at være moralsk set bedre end andre.\nBetaling af deltagergebyr\nI et andet studie (Schwitzgebel 2012) undersøgte Schwitzgebel om moralfilosoffer er mere tilbøjelige til at betale det obligatoriske gebyr til filosofiske konferencer end andre filosoffer. Igen var tesen (jævnfør de to ovennævnte studier), at det alt andet lige er moralsk bedre at betale det konferencegebyr man er forpligtet til, end at deltage i konferencen uden at betale. Og forventningen var, at hvis moralfilosoffer vitterligt er mere moralske end andre mennesker, så ville de være mere tilbøjelige til at betale deres konferencegebyr end andre typer filosoffer.\nHeller ikke her skilte moralfilosofferne sig imidlertid ud. Ved de konferencer han undersøgte (møderne i American Philosophical Association, Pacific Division i årene 2006-2008), havde 74 % af de deltagende moralfilosoffer og 76 % af de øvrige deltagere betalt det påkrævede gebyr. Moralfilosoffer er altså lige så tilbøjelige som andre filosoffer til at ”glemme” at betale for deres deltagelse i faglige sammenkomster.\nI et tredje studie (Schwitzgebel et al 2012) undersøgte Schwitzgebel og hans kollegaer moralfilosoffers adfærd ved filosofikonferencer. Mere præcist undersøgte de om moralfilosoffer var mere høflige og udviste større pli og mere omtanke under sådanne konferencer end andre filosoffer. Forventningen var, at hvis moralfilosoffer er mere moralske end andre mennesker, så vil de være mindre tilbøjelige til at tale højlydt under andres oplæg, til at larme hvis de forlader et lokale midt under et oplæg og til at efterlade skrald og affald efter et foredrag end andre filosoffer.\nEndnu engang viste denne forventning sig ikke at blive opfyldt. Schwitzgebel og hans kollegaer observerede fire konferencer: årsmøderne i American Philosophical Association, Pacific, Central og Eastern Division i 2008 og årsmødet i American Philosophical Association, Pacific Division 2009. Ved disse konferencer var deltagerne ved moralfilosofiske foredrag og workshops lige så tilbøjelige til at handle uhøfligt eller ubetænksomt, som deltagerne ved andre typer foredrag/workshops. Den eneste undtagelse var deltagerne i foredrag om miljøetik, som syntes at efterlade en smule mindre affald end deltagerne ved andre foredrag. Ved disse konferencer var moralfilosoffer altså ikke mere høflige eller betænksomme end andre filosoffer.\nSå hvad har vi lært?\nPå de forskellige parametre for moralsk adfærd, som Schwitzgebel opstiller (tilbøjelighed til rettidigt at aflevere biblioteksbøger; tilbøjelighed til at stemme; tilbøjelighed til at betale deltagergebyr til konferencer og tilbøjelighed til at udvise høflighed og omtanke ved filosofikonferencer), synes moralfilosoffer altså ikke at opføre sig bedre end andre filosoffer (eller andre akademikere). Baseret på Schwitzgebels studier er der derfor ikke noget grundlag for at hævde, at moralfilosoffer skulle være mere moralske end andre.\nSamtidig rejser denne forskning en lang række interessante spørgsmål. Schwitzgebel og hans kollegaer har udelukkende studeret moralfilosoffer og akademikere fra (eller ansat i) USA. Vil vi få de samme resultater, hvis vi undersøgte moralfilosoffer fra andre lande? Fra andre kulturer? Hvordan ville moralfilosoffer klare sig, hvis vi i stedet for at sammenligne dem med andre akademikere begyndte at sammenligne dem med ikke-akademikere? Hvad ville der ske, hvis vi i stedet for at betragte de forholdsvis trivielle former for moralsk adfærd, som Schwitzgebel har undersøgt, kiggede på moralfilosoffers syn på moralsk kontroversielle emner som abort, dødsstraf etc?\nEn anden type ubesvarede spørgsmål drejer sig om moralfilosofiens rolle og formål. Hvis interesse for og kendskab til moralfilosofi ikke synes at have en positiv indflydelse på personers adfærd, hvorfor så overhovedet studere moralfilosofi? Er moralfilosofiens mål alene at give os en bedre teoretisk forståelse for moralske problemer og spørgsmål? Men hvilket formål tjener en sådan teoretisk forståelse, hvis ikke den på den ene eller den anden måde kan hjælpe os til at blive bedre mennesker? Og så er vi atter tilbage ved Aristoteles.\nAristoteles: Den Nikomacheiske Etik, oversat Niels Møller, Det lille Forlag, Frederiksberg, 1995.\nSchwitzgebel, Erik (2009): “Do Ethicists Steal More Books?" Philosophical Psychology, 22, 711-725.\nSchwitzgebel, Erik & Rust, Joshua (2010): "Do Ethicists and Political Philosophers Vote More Often Than Other Professors?" Review of Philosophy and Psychology, 1, 189-199.\nSchwitzgebel, Erik; Rust, Joshua; Huang, Linus; Moore, Alan & Coates, Justin (2012): "Ethicists' Courtesy at Philosophy Conferences" (forthcoming), Philosophical Psychology.\nSchwitzgebel, Erik (2012): "Are Ethicists Any More Likely to Pay Their Registration Fees at Professional Meetings?", in draft.\nAlle Schwitzgebels artikler (og flere om samme emne) kan findes på hans hjemmeside: http://www.faculty.ucr.edu/~eschwitz/\nSkrevet af ove kjær kristensen, 28. april 2012 kl. 08:25 Måske mennesker er ens i natur, men overklassen har måske større fristelser til at bryde deres egen moral. http://videnskab.dk/kultur-samfund/overklassen-er-umoralsk\nSkrevet af ove kjær kristensen, 12. april 2012 kl. 21:16 Mennesker vil gerne have, at de bliver bedømt på deres synspunkter og mindre på deres adfærd.\nOp til valget af politikere er det jo også politiske synspunkter, der vejer tungt i vores valg.\nI vores kultur (Kejserens nye klæder af H.C. Andersen) er vi jo også blevet opdraget til en dobbelthed i den adfærd vi udviser, over for andre mennesker, af frygt for ikke at blive accepteret.\nEn god adfærd værdsættes og belønnes ofte ikke tilstrækkelig i vores kultur, hvor magt og penge tit følges ad.\nHvis vi også vil have del i den velfærd der følger med, fristes vi ofte til løsninger, der ikke er i overensstemmelse med hvad vi siger og gør, nogle gange ubevidst.\nJeg tror dog. at vi i fremtiden vil være mere opmærksom på, at det også bliver overensstemmelser mellem vores synspunkter og adfærd.\nAllene den artikel viser, at det i høj grad er et ønske og behov for en bæredygtig udvikling, hvor vi tør tage et opgør med de tomme ord og viser, at kun handling skaber forvandling.\nTeoretisk moral viser sig ikke i handling\nSkrevet af Johnnie Hougaard Nielsen, 11. april 2012 kl. 10:55 Der er vel ingen grund til at antage at teoretikere indenfor et felt er specielt gode til at udøve det i praksis. Fx er fodboldfans vel ikke ekstra egnede til at spille fodbold. Meget stor fokus på moralske forestillinger, og høj mening om eget moralsk habitus, tror jeg primært er på andres vegne. Her er den katolske kirkes håndtering af præsters systematiske seksuelle misbrug af børn et larmende eksempel, hvor egen moral pludselig bliver prioriteret meget lavere end at spille skuespil om at være moralske.\nSvar Rasmus Ahrenkilde\nSkrevet af Karsten Thørring, 10. april 2012 kl. 22:16 Det er meget muligt jeg har misforstået det - jeg har bare fået artiklerne gennem facebook, men vil du i så fald forklare mig hvad meningen med Videnskab.dk er? ... og at der ikke fremsættes noget ukorrekt vil jeg ikke sige. Jeg synes som sagt at den gennemgåede forskning har en meget vag grad af videnskabelighed over sig (baseret på det der er fremlagt i artiklen), og jeg mener ikke at konklusionen kan ses som korrekt på den baggrund.\nSkrevet af Rasmus Ahrenkilde, 10. april 2012 kl. 22:02 Lidt for slavisk empiri-gennemgang i forhold til mediet efter min mening, men ellers fin fin artikel.Karsten Thørring din kritik synes at bære præg af, at du i meget ringe grad har forstået, hvad ideen med Videnskab.dk er. Man kan altid nuancere mere, men spørgsmålet/undren er netop fangende, og så fremsættes der jo ikke noget direkte ukorrekt. Alternativet er, at artikler med filosofisk indhold vil være en lang række af forbehold.\nLivets målsætninger og realiteter\nSkrevet af ove kjær kristensen, 10. april 2012 kl. 21:55 For ikke at gøre denne debat for teoretisk, syntes jeg at overskriften er godt dækkende for at åbne en god debat.\nNaturligvis kan vi mennesker ikke fuldt ud leve op til vores egne målsætninger, af mange forskellige årsager. Jeg sagde tidligere til min nabo, at hvis han var af den opfattelse ,at jeg ikke kunne feje for min egen dør, måtte han gerne hjælpe mig.\nDe forskellige årsager kommer i morgen, men livet og samfundet er kompliceret, og i øjeblikket har vi ingen opskrift på det perfekte liv, vi prøver os frem og kan ikke have indsigt i alle forhold der vedrører vores liv.\nSkrevet af Karsten Thørring, 10. april 2012 kl. 14:54 Normalt er er jeg vældig glad for disse sjove og lidt "ved siden af" artikler som kommer inde på videnskab.dk, men denne her må jeg altså kommentere og kritisere.\nFørste punkt er rettet mod artiklens undren: "Hvis du er moralfilosof, hvorfor er du så ikke et bedre menneske?" indeholder en forudindtaget forståelse af hvad det vil sige at være et bedre menneske, og ikke nok med det, så er denne forståelse også holistisk. Det synes jeg er problematisk, fordi, hvis der er noget moralfilosoffer ikke er, så er det at være enige om hvad "rigtigt" og "forkert" er.\nAndet punkt minder lidt om det første, men er mere rettet mod den nævnte forskning af Schwitzgebel. Egentlig synes jeg det virker til at videnskabeligheden i hans forskning halter, fordi han har antaget at bøger udlånes til bestemte - de har vel et lånerkort, og skal registrere deres udlån, så, så svært kan det vel ikke være at tjekke op lånernes baggrund. Med andre ord synes jeg (dog udelukkende på baggrund af denne artiekels præsentation Schwitzgebels forskning) at det virker lidt sjusket blot at antage, frem for at undersøge. Når det så er sagt så kommer vi til pointen der minder om punkt. Schwitzgebel forudsætter at det moralsk rigtige imitere den af det strategiske niveau (Certeau) udstukne diskurs. Det betyder at alle moralfilosoffer, der handler oppositionelt - måske endda moralsk velbegrundet - er amoralske. For at være helt ærlig synes jeg det er en lidt for totalitær tanke.\nNår det så er sagt, vil jeg sige at det er en meget sjov tankegang og lad der endelig komme flere artikler :) - denne synes jeg bare var for uovervejet, og det kom jeg til at stirre mig blind på.\nAf Carsten Fogh Nielsen, Post.doc., ph.d. i filosofi, Arts, Aarhus Universitet\n15. januar 2015 kl. 12:56 Kommentarer\nCharlie Hebdo og satire\nI den vestlige verden har snart sagt alle været enige om, at angrebet på satiremagasinet Charlie...\nVi mærkelige mennesker\n14. juni 2014 kl. 18:38 Kommentarer\nVi mennesker er nogle underlige størrelser.\nNogle gange er vi vanskelige, nærmest umulige at...\nFilosofiens Roskilde Festival\n13. marts 2014 kl. 11:59 Kommentarer\nI den forgangne weekend afholdt Dansk Filosofisk Selskab årsmøde i Aalborg.\n4. marts 2014 kl. 13:59 Kommentarer\nHej alle sammen og velkomment til.\nMit navn er Carsten Fogh Nielsen. Jeg er professionel fagfilosof, dvs. at jeg har en...\nBlogger om:Filosofi henter inspiration fra mødet med verden og menneskers liv med og mod hinanden. Den har betydning for vores forestillinger, liv og samfund og bør derfor hverken ophøjes eller indespærres, men tværtimod deles med og formidles til de mennesker, som den udgår fra og retter sig mod. Andre bloggere i Filosofi-Gruppebloggen:\nGry Ardal PrintzlauSe Carsten Fogh Nielsens profil Annonceinfo


Aarhus-sejlere skal kæmpe om verdensmesterskabet i USA | stiften.dk\nBesætningen i aktion på 12-meter båden i Aarhus Bugten. Foto: Marselisborg Sejlklub\nMarselis Sejlklub er repræsenteret i sejlsportens kongeklasse 12mR, når der til juli skal findes en verdensmester i Newport, USA.\n05 jun. 2019 kl. 15:14\nSejlsport: Århusiansk sejlsport er stærkt repræsenteret, når der i midten af juli skal kæmpes om verdensmesterskabet i kongeklassen, 12mR. Et mandskab bestående af 14 sejlere skal forsøge at bringe 12-meteren Kiwi Magic KZ7 helt frem i feltet, når 21 deltagere skal konkurrere om podiepladserne i det, der også bliver kulminationen på New York Yacht Clubs 175 års regatta. Marselis Sejlklub bliver ikke eneste danske islæt i konkurrencen, da den tidligere OL-guldvinder Jesper Bank også stiller til start i konkurrencen, der afvikles i Newport, USA.\nDen store båd Kiwi Magic KZ7 bliver oprindeligt bygget til at deltage for New Zealand i Americas Cup tilbage i sæsonen 1986-87. I de seneste tre sæsoner har båden dog haft hjemme i Marselisborg Havn, hvor den ofte er blevet luftet på Aarhus-bugten, hvor der er blevet trænet flittigt.\nBesætningen har tidligere vist, at den sagtens kan begå sig på internationalt plan. Senest ved Wessel & Vett Cup, der blev afviklet i forbindelse med Aarhus Festuge, hvor båden sluttede forrest i samtlige sejladser mod konkurrenter fra Danmark, Norge, Sverige og Tyskland.\n- Det bliver en helt unik oplevelse at sejle 12-meter i de historiske omgivelser, hvor Americas Cup oftest er blevet afviklet, udtaler Morten Schmidt, der er et af de 14 besætningsmedlemmer.\n- Vi glæder os til at dyste i en af de største legender i Americas Cups historie mod en række andre 12-meter både og også flere søsterskibe, lyder det i en pressemeddelelse.\nOm det også kan blive til dansk triumf er uvist, Morten Schmidt udpeger århusianerne som outsidere.\nDen store båd, der i sin levetid har hjemtaget fire verdensmesterskaber, er i disse på vej over Atlanten ombord på et fragtskib sammen med to andre både, der også skal deltage i konkurrencen. Den 14 mand store besætning drager selv afsted midt i denne måned for at kunne træne og lære farvand og vindforhold at kende. Mandskabet skal deltage i andre mindre stævner, men det bliver dysten om verdensmesterskabet fra 8.-14. juli, der bliver den helt store test.\nKiwi Magic KZ7 var i aktion ved en sejlads i forbindelse med Aarhus Festuge i 2018, hvor den satte sine konkurreter til vægs hver gang. Foto: Søren Wiegand


Danske piger er eftertragtede, og det forstår man kun alt for godt. De er høje, flotte og stolte - og så giver de ikke så let op. Om det skyldes vikingeblod i årerne eller ej, så er danske kvinder utrolig individualistiske og selvbevidste. For dig som dansk mand kan det være svært at leve op til alle kravene... om både at være macho-mand, der tager initiativet, og samtidig terapeut-partner, der giver massage og plads til hendes karriere og selvudvikling. At score danske piger er derfor ikke helt ligetil og kræver en balancegang mellem rollerne som hård mand og blød mand. Det kan godt tage lidt tid og træning. Til gengæld bliver du belønnet med de nok smukkeste, sejeste og mest selvstændige kvinder i hele verden. Så bare prøv lykken!\nLæs vores andre interessante artikler om emnet: Danske piger i Danmark, Danske piger på Sjælland, Danske piger i Hovedstadsområdet, Danske piger i København, Danske piger i Midtjylland, Danske piger i Sønderjylland, Danske piger på Fyn, Danske piger i Århus, Danske piger i Nordjylland, Danske piger i Odense, Danske piger i Aalborg, Danske piger i Esbjerg, Danske piger i Randers, Danske piger i Kolding, Danske piger i Vejle, Danske piger i Horsens, Danske piger i Hvidovre, Danske piger i Greve, Danske piger i Herning, Danske piger i Roskilde, Danske piger i Silkeborg, Danske piger i Næstved, Danske piger i Charlottenlund, Danske piger i Ballerup, Danske piger i Fredericia, Danske piger i Hørsholm, Danske piger i Helsingør, Danske piger i Viborg, Danske piger i Køge, Danske piger i Holstebro, Danske piger i Slagelse, Danske piger i Taastrup, Danske piger i Hillerød, Danske piger i Rødovre, Danske piger i Albertslund, Danske piger i Svendborg, Danske piger i Sønderborg, Danske piger i Hjørring, Danske piger i Holbæk, Danske piger i Frederikshavn, Danske piger i Haderslev, Danske piger i Skive, Danske piger i Glostrup, Danske piger i Ringsted, Danske piger i Stenløse, Danske piger i Ishøj, Danske piger i Birkerød, Danske piger i Farum, Danske piger i Nykøbing Falster, og Danske piger i Aabenraa. Vi håber, du finder noget, du kan bruge.


Speak Language Schools » Metode\nVores partnerskoler har 35 års erfaring og vi vælger omhyggeligt lærerne, ikke bare ud fra deres faglige kvalifikationer, men også efter deres evner til kommunikere og til at etablere en tæt kontakt til de studerende spiller ind. Lærerne bliver evalueret kontinuerligt og kan via vores pædagogiske udviklingsteam drage nytte af erfaringer, som de øvrige sproglærere har gjort sig gennem mange års sprogundervisning over hele verden.\nEt Speak-kursus følger en nøje og velprøvet undervisningsmetode og fagplan. Vores lærere benytter det beste af traditionelle og moderne undervisningsmetoder i et godt planlagt og stukturert undervisningsoplæg som hjælper den enkelte i at mestre nøgleelementene i sproget.\nOmhyggeligt udvalgte lærere\nLærerne på vores skoler ansættes ikke bare på grundlag af kvalifikationer og erhvervserfaring, men også udfra evnen til at etablere et nært forhold til kursusdeltagerne. Vores lærere får også opfølgning og støtte til enhver tid. Kombineret med det nyeste inden for læringsteknologi og veludstyrede undervisningslokaler gør det muligt for lærerne hele tiden at kunne byde eleverne en effektiv og interessant undervisning.\nKontinuerlig evaluering garanterer fremgang\nVi følger din udvikling fra dag til dag. Gennem regelmæssige møder med din lærer får du at vide, hvilke dele af sproget du må arbejde mere med, og hvilke områder du har god fremgang i. De fleste af vores sprogskoler tillbyder også en afgangsprøve efter afsluttet kursus, sådan at du kan se din egen fremgang.


hvordan du beskytter din computer mod eksterne angreb\nSådan beskyttes din pc mod eksterne angreb\nFor et par dage tilbage oplevede flere brugere, hvad der måske havde virket som en scene lige ud af en rædselsfleks, deres pc'er åbner automatisk flere vinduer, browserfane & musepekeren svinger hen over skærmen og prøver at logge ind på Paypal.\nHvis du også oplevede noget, der ligner dette, skal du ikke få panik, ingen ånd havde din pc. Chancerne er, at du måske er en TeamViewer-bruger og en af de flere berørte, på grund af udbredt hacking af TeamViewer-konti.\nStørstedelen af brugerne rapporterede for få dage siden, men nogle brugere hævdede også, at de havde oplevet et sådant angreb indtil seks måneder tilbage. Men selv efter de mange rapporter var TeamViewer fast ved ikke at indrømme, at det blev hacket, og i stedet skylden for brugerens dårlige adgangskodevalg. Uanset hvad er vi ikke her for at bedømme, om TeamViewer var skyld eller ej, men det, vi er bekymret for, er potentialet ved et sådant angreb. Når en angriber har direkte kontrol over din pc, kan han / hun gøre skade på umpteen, farlige måder.\nTeamViewer ligner måske den vigtigste skyldige her, men at fjerne det er ikke levedygtigt eller logisk. En enkelt persons konto kan også blive hacket, og andre alternativer er heller ikke hundrede procent angrebssikre. Derudover er TeamViewer en nødvendighed for mange for at yde fjernteknisk support til deres familie uden at håndtere havne og IP-adresser. Så vi vil se på nogle af de generelle forholdsregler, du kan tage for at beskytte dig selv mod sådanne angreb.\nDe fleste af os har en vane med at gemme adgangskoder i vores browsere. Det er en af disse vaner, hvor vi vælger bekvemmelighed frem for sikkerhed. Denne vane koster dig, hvis du bliver offer for sådanne angreb. Et alternativ er at bruge password manager (selvom de heller ikke er immun mod angreb), hvilket er tilrådeligt, men hvis du absolut ikke ønsker at komme ud af din gamle vane, giver en master-adgangskode endnu et lag beskyttelse.\nChrome bruger dit Windows-loginadgangskode som hovedadgangskode som standard. Gå til Firefox for Firefox Indstillinger> fanen Sikkerhed> Angiv hovedadgangskodesom vist ovenfor.\nanmeldelse af lydcloud-app\nOpsætning af sikker mappe\nDette lyder muligvis non sequitur med emnet, men en person, der har adgang til din computer, kan også gennemgå dine private ting, kopiere det og distribuere det. Opsætning af en låst adgangskode og krypteret mappe, hvor du lægger alle dine følsomme filer, er en fantastisk måde at forhindre den ubuden gæstes sådanne intentioner.\nHvis du har en professionel udgave af Windows 8 / 8.1 / 10, kan du bruge Bitlocker til formålet, mens andre brugere kan vælge mellem masser af tilgængelige tredjepartsapps. Nogle af de øverste på mit hoved er AxCrpyt, Veracrypt & Symantec Endpoint Encryption.\nInstallerer ikke apps til fjernbetjening\nMange populære fjernapps, inklusive TeamViewer, har en mulighed for at køre appen i stedet for at installere. Så hvis du vil fjerne fjernbetjeningen for kun én gang, er det klogt at bare køre appen. Hvis du ikke bruger nogen app og i stedet bruger RDP, skal du huske at deaktivere RDP-adgang, når du er færdig.\nHvis du har mistanke om, at der er sket noget fiskigt med din pc i dit fravær, skal der udføres en systemomfattende antivirusscanning. En ubuden gæst, hvis det ikke lykkedes at finde noget nyttigt, kan installere en keylogger eller værre, ransomware. Selv hvis Windows Defender giver et rent chit, som det gør mange gange, bør en anden scanning udføres ved hjælp af nogle af de populære gratis antivirusprogrammer.\nKontrollerer vigtige Windows-indstillinger\nEfter scanning efter malware & virus skal næste på listen være vigtige Windows-indstillinger. Se efter nye Firewall-regler, se efter eventuelle uønskede apps ved at gå til Kontrolpanel> Afinstaller et program. Hvis du vil opnå kontroller af paranoid niveau, er Regshot, til revision af registreringsdatabasen og Windows indbygget filrevisor, også der til din rådighed.\nMange af brugerne fandt ud af om uautoriseret adgang gennem browserhistorikken, så det bør også kontrolleres, da det kan give vigtige ledetråde til, hvad den ubudne gæst forsøgte at opnå. Bortset fra dette, skal eventuelle udvidelser og apps, du ikke genkender, fjernes.\nUden for det tekniske domæne skal du også gennemgå dine seneste bank- og kreditkortopgørelser såvel som Paypal, så du straks kan rejse et refusionskrav for Donald Trumps papstørrelse i papstørrelse.\nCool tip: Du kan fjernstyre din pc såvel som Mac eksternt fra din smartphone, lære vejledningen.\nLukende tanker: Vær virkelig sikker\nHackere og indtrængere har virkelig hævet deres spil. Tidligere var det begrænset til masselækage af loginoplysninger på et bestemt sted, men nu er det rigtigt på vores pc. Efter hele denne affære frigav TeamViewer en erklæring og introducerede pålidelige enheder, men igen accepterede de ikke nogen forkert handling fra deres side. Formålet med denne opskrivning var at guide brugerne i tilfælde af et sådant angreb. Så hvis du har kommentarer og tanker, så del det med os.\nSE OGSÅ:Vejledning til forbindelse til eksternt skrivebord på Windows 10\nSådan får du adgang til dine Dropbox-filer med en Chromebook\nSådan fremstilles startbar ISO-fil af Windows 8 Pro efter opgradering\nAuthy vs Microsoft Authenticator: Hvilken 2FA-app er mere sikker\nSådan rettes ingen internetforbindelse efter forbindelse til VPN\nSådan får du vist opkaldsbillede på Android fra WhatsApp og Facebook\nSådan bruges din Android-kamera som et webcam


Om os | Vestervangs Vejlaug\nVesterVangs Vejlaug er en forening, som har hjemsted i sommerhusområdet ved Bjerge Strand, lidt syd for Kalundborg. Foreningen blev dannet i år 2000, da et større antal sommerhusejere mente, at det var på tide med en større koordineret indsats på at få bragt områdets veje i en brugbar stand.\nVestervang Vejlaug er med sine ca. 58 medlemmer en meget engageret og velfungerende forening med både bestyrelse og vedtægter – et levende bevis på, hvor langt lidt initiativ kan føre.\nEt vejlaug er en sammenslutning af grundejere, der som regel frivilligt er gået sammen om at vedligeholde en privat fællesvej. Desuden kan vejlauget repræsentere grundejernes fælles interesser i forhold til kommunen i relation til vedligeholdelse af vejen, ændringer i lokalplanen osv. Det kan f.eks. være, hvis kommunen beslutter, at vedligeholdelsen af vejen skal mere omfattende end hidtil, og grundejerne ikke er enige.\nEt vejlaug styres af en bestyrelse, der vælges af medlemmerne for en periode på et eller to år. Formanden i et vejlaug kaldes ofte oldermand.\nDer er generelt ingen medlemspligt af vejlaug. Det betyder, at det er op til dig, om du vil være medlem af vejlauget eller ej.\nEt vejlaug har de forpligtelser, som den stiftende generalforsamling har fastsat. Det vil typisk være driften og vedligeholdelse af vejen, snerydning m.v. vejlauget er også repræsentant over for bl.a. offentlige myndigheder, og den arbejder for medlemmernes fælles interesser.\nHvis en grundejer ikke følger vejlaugets vedtægter eller beslutninger, kan vejlauget gennemføre en civil retssag mod grundejeren. Det gælder også den anden vej, således at grundejere kan føre en civil retssag mod vejlauget, hvis de ikke mener, at vejlauget har fulgt de gældende vedtægter og lovgivning i øvrigt.


Malerarbejde På Kontorer - Krak.dk\ngav 67 Firmaer\nSøg malerarbejde på kontorer på kort\nGennem mere end 30 år i branchen har vi udført et stort antal ud- og indvendige vedligeholdelsesopgaver i andels- og ejerforeninger, firmaer, institutioner, samt hos private. Mange af vore kunder har fulgt med os gennem alle årene, og er i dag stadig en stor del af vort faste kundeunderlag. Vi klarer alle håndværksmæssige opgaver til konkurrencedygtige priser, lige fra lejlighedsrenovering til tagudskiftning. Peter Malers succes fortsætter og vi beskæftiger i dag 35 dygtige medarbejdere. Læs mere\n40 32 34... Vis nummer\nKenneth Aaby Nielsen blev udlært malersvend den 29.07.1987 og startede som selvstændig malermester den 01.11.1994. Firmaet blev senere hen lavet til et anpartsselskab. Med dygtige medarbejdere sætter han kvalitet og pænt arbejde i højsædet og han vil gøre sit bedste for at imødekomme Deres ønsker og give Dem et godt uforbindende tilbud. Læs mere\nJ. P. Olsen & Søn ApS\n43 53 04... Vis nummer\n98 93 00... Vis nummer\nSolbakkevej 9 Tolne\nMalerfirma Jan Als\n98 14 33... Vis nummer\nVi ligger meget stor vægt på kvalitet. Desuden behandler vi vores kunder på en troværdig og reel måde, dette være sig små som store kunder. Vi udfører altid 1. klasses traditionel malerarbejde. Jan Als har tillige bestået "malerfagets videregående uddannelse", hvilket vil sige Farveplanlægning og malerteknisk rådgivning. Kontakt os for et møde, så kan vi se på hvilke muligheder, der passer til netop dine ønsker! Læs mere\n47 33 45... Vis nummer\nVelkommen til Malerfirmaet Per Ishøj A/S - 40 års erfaring er Deres garanti. Vi udfører opgaver for: erhvervskunder, hovedentreprenører, og arbejder som underentreprenør på større opgaver som: skoler, haller, boligblokke, industribygninger, kontorer m.m. Vi servicerer selvfølgelig også private. Idéer, nytænkning og inspiration er vort varemærke. Det handler om at anvende den faglige viden og ekspertise, så De kan få den bedste løsning. Læs mere\n36 77 78... Vis nummer\nSognegårds Alle 8 th, 1. sal.\nMalerfimaet Solrød Byggeservice udfører alle former for udendørs- og indendørs malerarbejde hos private og virksomheder. Vi leverer kvalitetsarbejde til konkurrencedygtige priser og sørger altid for at overholde aftaler, betingelser samt leveringstider. Har du brug for hjælp til et projekt, giver vi gerne råd og vejledning i forbindelse med malerarbejdet. Vi er grundige og effektive og efterlader kun et smukt og veludført malerarbejde. Ring i dag for et uforpligtende tilbud. Læs mere\n59 43 50... Vis nummer\n30 12 66... Vis nummer\nBrandstrupvej 10, 2610, Brandstrupvej 10,\n40 42 12... Vis nummer\n23 28 89... Vis nummer\n36 48 98... Vis nummer\n30 28 38... Vis nummer\n75 61 84... Vis nummer\n40 40 09... Vis nummer\n21 76 58... Vis nummer\nmalere malermestre malerarbejde facader renovering forsikringsskader vinduer danske malermestre kontorer tapetsering trapper vedligeholdelse facaderenovering kontorer, malerarbejde flyttelejligheder vinduesmaling bygningsmalere døre vægmaling facademaling malerfirmaer maling tapetsering, malere lejligheder


Lola Jensen: Er det mon muligt at få postbuddet, huslægen og de pårørende tæt på igen? - Kristeligt Dagblad\nDer er så meget, der kan forstyrre aldersfreden i dag, skriver Lola Jensen. Foto: Mathias Svold/Ritzau Scanpix\n”Når jeg bli’r gammel, så vil jeg sidde på en bænk, der hvor havet slår ind over molen,” synger Gnags i en gammel sang, og den positive stemning omkring den tredje alder fortsætter sangen ud.\nSådan har jeg egentlig bare tænkt, at den sidste tid selvfølgelig skal være for alle, mig selv inklusive. Frihed til bare at være i varme omgivelser med sine nærmeste og gode minder omkring sig. Og tilbageblik på gode minder hjælper hjernen ofte frem. De fleste mennesker kommer til at opleve, at jo længere afstand der bliver til det skete, des mere positivt huskes det.\nMen ved iagttagelse eller direkte deltagelse i menneskers sidste tid, som mange oplever det lige nu, begynder der at gro en tvivl i mig, om man selv er herre over begivenhedernes gang, selv kan få lov at træffe sine egne bedste valg. Der er så meget, der kan forstyrre aldersfreden i dag – så meget, der ikke er til gavn for den gode stemning til trods for, at rigtig mange tiltag besluttes i bedste mening.\nJeg oplever, at beslutninger, meninger og handlinger overhaler de gode intentioner, og at det derfor ender i en meningsløshed for mange.\nPå en måned kan en ældre borger gå fra selvhjulpen i hverdagen til en tilstand af hjælpeløshed uden værdighed. Pludselig befinder den ældre borger sig i en situation med et hav af fremmede og skiftende mennesker omkring sig, som alle må en lille smule, men absolut kun det bevilgede og bestemt ikke noget, der ikke står på sedlen, og der er sat nøje tid på det hele, og alt skal dokumenteres, men ikke nødvendigvis sendes rundt til orientering imellem de involverede instanser.\nMaden kommer fra det madordningsfirma, kommunen samarbejder med. Maden smager egentlig nogenlunde, men har gentaget sig meget ensformigt i godt et års tid nu, og rundstykket smurt af hjemmehjælperen til morgen, står stadig på bordet og tørrer langsomt ind sammen med tebrevet. Det begynder at knibe med lysten til mad, og der bliver heller ikke drukket væske nok, hvilket ingen holder øje med.\nBorgerens hår er ikke friseret, for det står ikke på hjemmehjælperens liste – kun om torsdagen, hvor der er bevilget 20 minutter til bad. Hver anden mandag kommer den hjemmehjælper, der har 20 minutter til at støvsuge og vaske gulv, men ikke må flytte det mindste på møbler og tæpper.\nDen ældre borger, som indtil nu har haft sin egen fine rengøringsstandard, frustreres over at sidde på sin stol og se til, at de gamle vaner brydes af overfladebehandling.\nPludselig kommer jeg til at savne postbuddet, som vidste, hvor på ruten en kop kaffe var mere værd end alverdens breve, og som ved hjemkomst til posthuset kunne foreslå at ringe til doktor Nielsen for at bede ham køre forbi Oda, for hun skrantede mere i dag end forleden. Ofte kunne Odas begyndende sygdom fanges i opløbet ved tidlig opmærksomhed, eller hun kunne dø i fredelige omgivelser med sine nærmeste omkring sig, der ikke var efterlyst i avisannonce, men bare vidste besked via nærvær og havde tid til at komme i tide.\nEr det mon muligt at få postbuddet, huslægen og de pårørende tæt på igen? Jeg tror på, at det kunne give flere fredelige timer på en bænk, der hvor havet slår ind over molen.\nKurt Strand: TV 2-dokumentaren "De pårørende" er i sig selv et råb om hjælp fra pårørende\nPårørende til mennesker med psykisk sygdom ønsker meget mere støtte


Forside lotto. Få besked når der er nye annoncer, der matcher din søgning. Opret AnnonceAgent. Alle annoncer Se hele annoncen. Banco,lotteri, Et anderledes spil et ældre spil med at snurre pilen rundt og ramme tallet Fin stand Se hele annoncen. Billedlotteri, det goe gamlelotteri, Billedlotteri, det goe gamle Fin stand Se hele annoncen. Peter Plys lotteri,lotteri, Lotteri spil Mrk.\n- Klassisk bingo\nBåde børn og voksne elsker at agere bingo. Det er sjovt at sidde med pladen foran sig og udlægge brikkerne på i takt med at tallene læses op. Hver plade består at 15 tal. Der er ikke 5 tal i hver række, hvordan man kender fra orignalt bingo. Sikke man kan ikke spille med aldeles række, men kun med pladen fuldstændig. Hver plade måler 25 x 10 x 0,3 cm.\nDK´s Største Casino Online Guide - Gala Bingo Casino\nDen indeholder ikke specialtegn, herunder æ, fødeø plus elv. Den indeholder ikke samme stjernetegn 4 multiplicere pr. belastning. Den hverken startmotor ellers slutter inklusive et hul. Den indeholder ikke dit cpr- ellers NemID-nummer. Det er lige meget, omkring man superbruger store ellers små bogstaver. Såfremt det ikke hjalp dig indtil at mindes din NemID adgangskode, kan man lave aldeles foreløbig adgangskode. Såfremt man ved, ellers har mistanke omkring, at nogen blandingsmisbruger dit NemID, barriere man øjeblikkelig blokere din adgangskode.\nHerhen kan man roligt skabe store øjne, et selskap hvordan er på børsen pr. Stockholm plus hvordan er overhovedet garantist foran trygge betalinger plus ærlig spilling. Til det store boom pr. popularitet foran Texas Hold'em var Seven Card Høved det oftest populære lotteri, mest brugte plus enkleste pengeoverførsels-hjemmesider plus ved kompagni undgår man adskillig besværligheder foruden desuden garanteret et højt plan af vished. Adoptionsbevilling indtil spillemaskiner moderigtig skulls de kan også merke seg at højst innsats er 50 kroner per spillrunde inklusive alle bonuser, der indenunder kan pines at agere på.