Dame Jane Goodall i mental nedsmeltning - JAGT, Vildt & Våben\nForside Debat Dame Jane Goodall i mental nedsmeltning\nJane Goodall er verdenskendt som en passioneret forkæmper for vilde chimpanser i Afrika, og når den ældre dame taler om naturbevarelse, så lyttes der naturligvis. Det er derfor lidt ærgerligt, at hun i en nylig udgave af netavisen ”The Ecologist” har lagt navn til en artikel, som er en veritabel bredside imod den i Storbritannien så udskældte ”trofæjagt” i hendes elskede Afrika.\nI artiklen fremsættes der en række opsigtvækkende påstande. Blandt andet skriver hun, at ”videnskabelige studier har vist en sammenhæng imellem trofæjagt og bestandsnedgange”, men glemmer at nævne, at for hver af disse eksempler findes der mere end ti eksempler på det stik modsatte – nemlig at trofæjagt har ledt til kraftigt øgede bestande af det vildt, der jages.\nEndnu vildere bliver det, når det i brevet frejdigt påstås, at bavianer og aber fremavles til trofæjagt, og at giraffer er truede af jægeres ”lyst til at dræbe for sportens skyld”. Begge dele er meget langt fra sandheden, og historien om bavianavlen er decideret absurd. I Afrika opfattes bavianer som skadedyr og bliver bekæmpet hårdt overalt. Gæstejægere nærmest tigges om at skyde dem, og det er sjældent forbundet med andet end symbolske trofæafgifter. Jeg har været på steder, hvor en nedlagt bavian udløste en rabat på den samlede regning. At nogen på den baggrund skulle ofre tid og ressourcer på ligefrem at fremavle bavianer, er lige så absurd at forestille sig, som at nogen i Danmark fremavlede mårhunde til jagt. Det sker ikke, og det giver ingen mening.\nKritik over artiklen er væltet ind fra mange sider, men Jane Goodall har i skrivende stund mødt beskyldningerne om fabrikerede nyheder med fuldstændig tavshed. Jeg synes personligt, at det er brandærgerligt, når passionerede mennesker som Goodall ofrer et livs troværdighed for fristelsen til at lægge navn til løgne udbredt for at fremme en populær sag. Med hendes baggrund er der ingen undskyldninger. Hun ved, hvordan Afrika fungerer, og hun har med garanti ikke oplevet nogle trofæ-bavian-farme, for selv i Afrika er der ingen, som vil betale penge for at fremavle skadedyr, der til og med koster penge at blive af med efterfølgende.\nDet er ikke forbigået min opmærksomhed, at samtlige beskyldninger i Goodalls brev også kan findes i Eduardo Goncalves nye bog ”Exposing trophy hunters”. Det er derfor en nærliggende mistanke, at han har hjulpet den ældre dame med at forfatte den decideret løgnagtige artikel.


ligestilling Archives – Julia Lahme\nNogle gange er der historier, jeg kan ikke kan slippe, men som jeg ender med at læse alt, hvad jeg kan komme i nærheden af om. Denne gang er det historien om Hollywood-mogulen Harry Weinsten. Så sent som i dag har jeg oplevet, hvordan ligestilling ikke bare er noget man kan tale om. Det er… Fortsæt læsning af Hollywood, (visse) mænd, diller, gramsning og ligestilling\nKategoriseret som Liv Mærket debat, ligestilling\nEr ligestilling. Det har jeg lært i dag, hvor min søde og kloge veninde, hvis plan for 2017 er at tænke mere over ligestilling, og faktisk også at handle mere på den ligestilling, der mangler, har sendt mig denne video. Du er nødt til at se den og give dig selv i mandagsgave. Den handler… Fortsæt læsning af Den ene ting, der giver lykkeligere ægteskaber\nKategoriseret som Liv Mærket debat, ligestilling, Michael Kimmel\nNår jeg holder oplæg og foredrag om vores ømme tæer, hvor ligestilling er en af dem, er der altid nogen der siger: “Hjemme hos os er vi ligestillede. Jeg ser ikke det store problem.” Og nej, måske er der ikke et problem hjemme hos dig, eller hjemme hos mig, men problemet, det findes stadig. Det… Fortsæt læsning af Nogle gange er ansvaret fælles\nKategoriseret som Liv Mærket femina, klumme, ligestilling\nJeg elsker, når jeg falder over denne slags kuriøsiteter, men disse postkort er fotokunst fra Paris og ikke mindst fra 1902. De er udtænkt af Albert Bergeret og jeg kan kun finde denne henvisning på ham, som jeg ærligt talt kun forstår 10% af. Men postkortene er devist erotiske (bare arme, så bliver det ikke… Fortsæt læsning af Fremtidens Kvinder – Man Troede Det Var Løgn\nKategoriseret som Liv Mærket ligestilling\nJeg er meget glad for denne blogføljeton, for nu at sige det som det er. I tirsdags fortalte Camilla Kjems om sit syn på muligheder, karriere og ligestilling, og i dag deler Astrid Krag ud af sine erfaringer. Hun har gjort politisk karriere før jeg vidste om jeg var rød eller blå, er mor til… Fortsæt læsning af Blogføljeton #6: Astrid Krag: “Der, hvor den manglende ligestilling bliver mest tydelig, er faktisk i forhold til familielivet.”\nDet har været en meget stor ære for mig at blive spurgt om jeg ville bidrage til fejringen af 100året for kvindernes valgret. Det har jeg gjort sammen med 99 andre danskere. Mit bidrag er denne tale, som jeg håber du har lyst til at læse. Du kan følge med i projektet og læse de… Fortsæt læsning af 100året: Min Grundlovstale (Om Bryster, Beyoncé og Retten til at bruge sin stemme)\nDenne fantastiske buket blomster fik jeg i går, da jeg havde deltaget i et debatpanel. Grevinde Danner aka Louise Rasmussen (se nederst i indlægget) (som i følge aftenens foredrag af Maria Helleberg “kneppede sig op igennem samfundet”), blev fejret med et foredrag om hende, og en debat omkring ligestillingen i det danske samfund. Vi talte… Fortsæt læsning af Om Revolutioner & Familier\nKategoriseret som Ikke kategoriseret Mærket debat, køn, ligestilling\nPatricia Arquette vandt i nat en Oscar for bedste kvindelige birolle. Og nøjagtig som Caitlin Moran forudsagde da jeg interviewede hende for et års tid siden (læs det her): Det er popkulturen, der forandrer verden. For i nat brugte Patricia Arquette sin taletid til at advokere for ligeløn. Ikke dumt, og ikke udnødvendigt, og heller… Fortsæt læsning af Ligeløn & Popkultur – Patricia Arquette, Meryl Streep & Caitlin Moran\nDe fleste kvinder og piger bruger temmelig meget tid på deres udseende; om ikke på at skabe det , så på at tænke over det. Fra vi er helt små får piger at vide at de er søde og yndige, og små piger står på gulvet ved spejlet og ser op på deres mødre, beklage… Fortsæt læsning af Den Yndige Kvinde, Den Pæne Pige & Diana Vreeland


Åben Skole – Klaverfabrikken\nÅben Skole er et skoleforløb, der tilbydes til alle Hillerød Kommunes 5. klasser. Klaverfabrikken har frem til sommeren 2023 indgået en partnerskabsaftale med Hillerød Kommune, som sikrer dramaundervisning til alle 5. klasser.\nForløbet handler om at bruge dramaundervisningen som\ngenvej til at styrke elevernes mundtlighed.\nMundtlige fremstillinger er en central del af undervisningen i mange fag. For mange elever kan det være en udfordring at stille sig op foran andre og formidle. Klaverfabrikkens Dramaskole tilbyder med dette forløb lærerig og sjov undervisning, som i sidste ende munder ud i, at eleverne arbejder med redskaber til bedre at turde stille sig op og formidle foran andre.\nForløbet foregår i Klaverfabrikkens Dramaskole. Her vil en dramalærer gennem øvelser med eleverne, skabe fokus på at stå på en scene, det at formidle noget og det at stille sig op foran andre, i en tryg ramme\nRelevans: Relevant for Dansk og andre fag, hvor mundtlig fremstilling spiller en central rolle.\nMålgruppe: Alle 5. klasser.\nOmfang: 4 timers forløb på Klaverfabrikken.\nDa en del af undervisningen tager udgangspunkt i digte, vil det være en god forberedelse kort at give eleverne indblik i, hvad et digt er.\nTilmelding sker på telefon til Klaverfabrikken tirsdag – torsdag mellem kl. 11-14. Eller via mail til Hej@klaverfabrikken.dk


Emtriva Gilead Sciences International, hårde kapsler 200 mg\nFortæl Deres læge det, hvis De tidligere har haft nyresygdomme , eller hvis undersøgelser har vist, at De har nyreproblemer. Før De påbegynder behandlingen, kan Deres læge tage blodprøver for at bedømme nyrefunktionen og råder Dem måske til at tage kapslerne mindre hyppigt eller ordinerer Emtriva oral opløsning til Dem. Deres læge kan også tage blodprøver under behandlingen for at overvåge Deres nyrer.\nTal med Deres læge, hvis De er over 65 år . Emtriva er ikke undersøgt hos patienter over 65 år. Hvis De er over 65 år og får ordineret Emtriva, vil Deres læge overvåge Dem nøje.\nTal med Deres læge, hvis De tidligere har haft en leversygdom, herunder gulsot (hepatitis) . Patienter med leversygdom, inklusive kronisk hepatitis B eller C, som behandles med antiretrovirale midler, har en forhøjet risiko for alvorlige og potentielt livstruende bivirkninger i leveren. Hvis De har en hepatitis B-infektion, vil Deres læge nøje overveje, hvilken behandling, der er den bedste for Dem. Hvis De tidligere har haft en leversygdom eller en kronisk hepatitis B-infektion, vil Deres læge muligvis tage blodprøver for nøje at overvåge leverfunktionen.\nVær opmærksom på infektioner . Hvis De har en fremskreden hiv-sygdom (aids) og en anden infektion, kan De udvikle en betændelse eller opleve en forværring af symptomerne på infektionen, når De begynder på behandlingen med Emtriva. Dette kan være tegn på, at kroppens forbedrede immunforsvar bekæmper infektionen. Hvis De bemærker tegn på betændelse eller infektion i den første tid efter, De har påbegyndt behandlingen med Emtriva, skal De omgående fortælle Deres læge det .\nKnogleproblemer . Nogle af de patienter, der får flere slags antiretroviral medicin på samme tid, kan udvikle en knoglesygdom, der kaldes knoglenekrose (hvor knoglevævet dør på grund af nedsat blodtilførsel til knoglen). Til de mange risikofaktorer for udvikling af denne sygdom hører blandt andre: Varigheden af den samtidige behandling med flere slags antiretroviral medicin, anvendelse af kortikosteroider, alkoholforbrug, alvorligt nedsat immunforsvar samt overvægt (højt Body Mass Index (BMI)). Stivhed, ømhed og smerter i ledene (især hofte, knæ og skulder) samt bevægelsesbesvær er tegn på knoglenekrose. Hvis De bemærker et eller flere af disse symptomer, bør De fortælle det til Deres læge.\nDe må ikke tage Emtriva , hvis De allerede tager anden medicin, som indeholder emtricitabin eller lamivudin, som også anvendes til at behandle hiv-infektion, medmindre Deres læge foreskriver dette.\nFortæl det altid til lægen eller apotekspersonalet , hvis De bruger anden medicin eller har gjort det for nylig.\nDe må ikke tage Emtriva under graviditeten , medmindre De specifikt er blevet instrueret om dette af Deres læge. Selvom der foreligger begrænsede kliniske data om brug af Emtriva til gravide, anvendes Emtriva normalt ikke, medmindre det er absolut nødvendigt.\nHvis De bliver gravid eller planlægger at blive gravid , skal De kontakte Deres læge for at drøfte de potentielle fordele og risici, som den antiretrovirale behandling indebærer for Dem og Deres barn.\nDe må ikke amme, hvis De tager Emtriva , fordi det aktive stof i denne medicin udskilles i mælken hos mennesker. Det er kendt, at virus kan overføres til barnet via mælken.\nHos børn, som fik emtricitabin, optrådte der desuden ændringer i hudfarven , herunder pletvis mørkfarvning af huden, meget almindeligt og anæmi (lavt antal af røde blodlegemer) almindeligt. Hvis produktionen af røde blodlegemer er nedsat, kan barnet få symptomer som træthed og åndenød.


Homo Bipolis – LGBT+ Danmark\nTegneserie striben Homo Bipolis er skabt af Lisbeth Fruensgaard. Her kan du læse lidt om hendes tanker med striben, og hvor hun har hentet inspiration fra.\nJeg er en kvinde på 47 år, har i mange år læst tegneserier og tegner selv ind i mellem. Elsker sort kaffe og sort humor. At lave og spise god mad i venners lag. Passer min have når vejret er til det. Arbejder i sundhedsvæsenet. Bor i København.\nHvad var dine tanker bag striberne?\nJeg har i perioder kommet regelmæssigt i LGBT-miljøet, dels gennem Bi-gruppen, dels gennem Homo med Forsinkelse. Var en kort overgang med i PAN-bladets redaktionsgruppe. Jeg mødte mange spændende og søde mennesker i begge grupper. Og jeg har ofte hørt LGBT-personer fortælle om de fordomme med mere, som de har mødt i hetero-miljøet, overfor de forskellige grupper indenfor LGBT-miljøet. Vi kan alle enes om, at homofobi og lignende er so last century.\nOg så oplevede jeg ind i mellem, at der internt i LGBT-miljøet også florerer fordomme mod andre LGBT-grupper. Jeg mødte en udbredt skepsis blandt de lesbiske overfor biseksuelle. Man er ikke sprunget ordentligt ud, man er uinteressant som potentiel kæreste. Nogle synes, at de feminine lesbiske ikke er rigtige lesbiske. Der er fordomme blandt dem som lever i monogame forhold, overfor dem der lever polyamourøst. Homoer og bier har måske fordomme overfor transpersoner. Det gik op for mig, at vi internt i miljøet til tider behandler hinanden lige så fordomsfuldt som vi klager over, at heteroerne behandler os. Jeg blev ret provokeret over, at der fandtes så mange fordomme og dobbeltmoral internt i et miljø, som højlydt forlanger det omgivende samfunds solidaritet og forståelse. Og nogle gange støder jeg bare på ting. som er morsomme og pudseløjerlige. Og besluttede at omsætte det til satiriske tegninger.\nHvor finder du inspiration fra til dem?\nDe fleste af mine striber er direkte inspireret af virkelige hændelser som jeg selv eller folk jeg har mødt, har oplevet. Jeg har mødt en feminin lesbisk som på en homobar fik at vide, at hun ikke lignede en lesbisk, fordi hun bar kjole. Jeg har i PAN-bladets redaktion hørt om en kvinde som efter at have levet lesbisk i en årrække, forelskede sig i en mand og flyttede sammen med ham. Hun ønskede ikke at stille op til interview, for hvad ville hendes lesbiske veninder sige? Masser af lesbiske har stillet op til interview og fortalt deres glade spring-ud historie. Jeg har hørt om lesbiske fetich-plakater. som blev revet ned i Kvindehusets café. Jeg har på Femø hørt folk tale om at det ydre intet betyder, kun det indre. De samme mennesker kiggede sultent på de unge smukke sild.\nHvilke reaktioner har du fået på striberne\nNår jeg har vist dem til venner og bekendte i bigruppen, har man grinet og sagt, at ja, sådan er det. Men da jeg forsøgte at få PAN-bladet til at trykke dem, blev det afvist med begrundelsen af nogle følte sig stødt af dem. Så reaktionerne har været blandede.\nVil vi se mere af den slags fra dig i fremtiden?\nJa, det vil I. Men det vil nok være i perioder.


08.11.2018 / stor pik lille fisse porno store pikke / 0 kommentarer\n07:40 VikiPorn kone, reality, swinger, hendes kusse, ægtepar, virkelighed, spiller, hustru, leg med, skuespil Saphire Rae is US wife who gets. Fyren tager Barbi på ordet og gennemknepper den svenske tøs i mund og fisse til hun skriger af liderlig lyst. Den gode nyhed er at vi naturligvis har det hele på film til dig. Hård og dyb analsex, sandwich med pik i røv og fisse samtidig, blowjob på flere pikke, alt bliver afprøvet inklusive spermsprøjt i ansigtet fra begge fyre. Det starter ellers ganske uskyldigt med kun een fyr, men inden længe træder vennerne til og Josephine kan tage for sig af retterne (3 stive pikke) Josephine er ikke bare glad, men meget glad, nærmest lykkelig og lader sig udnytte til det yderste alle fugtige. Kom bare med din ønsker og jeg tar mig gerne tid til dig. Ikke kun som tak, men lige så meget for den gode smag, fortæller Mille. Spilletid: 06:38 Messy leg og cumshot i badet Danske Ella: Det kan bare ikke blive for snasket til danske model Ella. Hygiejne og diskretion er krævet. Vi er lidt tilbage i tiden, tiden hvor Marie Mille kastede sig over alt der rørte sig (med pik) i det danske og nu også svenske pornoland. I har vi 100 vis af pornofilm, hvor der deltager mænd med store pikke. Kamilla kan ikke holde sig tilbage og begynder at slikke spermen af Bibis ansigt og snart er en regulær pigesexscene igang. Hvad der sker i hovedet på Jade når hun ligefrem beder om at få en par flade og pikken langt ned i halsen, ved vi faktisk ikke rigtigt, men det er præcis, hvad pigebarnet gør. Jade bliver kneppet af DonLP. Spilletid: 11:13 Model Denice K - Sanne K - Clara - Jessica Sky - Mette - Jennie - Malou - Ella Regine Holse i Dildo og blowjob-show Danske Regine: Nyd her dejlige Regine Holse i retro (fordi det er ved at være længe siden) dildo. 00:09 jeg søger en Q der vil slikkes ren når du har menses ok hvis du bløder meget eller sæd i dig jeg modtager også urin din alder er underordnet bare der er menses du må godt bløde meget fisse må godt lugte meget brugt. Spilletid: 16:31 Modne Lilje byder på Sandwichsex Danske Lilje: Milfen Lilje er ikke til at stoppe igen, nu hun har gang i 2 unge drenge.\nStor pik: Stor pik lille fisse porno store pikke\nPorno med store bryster er min kæreste snyd Dansk anal, og spermporno i særklasse. Spilletid: 22:09 Diana får Pik i Røv Fisse og hals - 2 stk.\nstor pik lille fisse porno store pikke 875\nJapansk pornostjerne kønssygdomme mænd Extra3 bad nenndorf lack leder sex\nNuru massage dk jubii erotik Jeg er en ung fyr på 25 som har gået med tanken om at være slave for et par eller kvinde. Pornofilm Tags asiatisk fisse flotte lækker liderlige piger piger fra øst pornofilm sexfilm små piger sorthåret sperm stramme piger unge våd, klik og tilføj en kommentar, flere film med Pornofilm med Asiatiske piger.\nThaimassage vestjylland skoven som gud glemte Massagepiger ubon thai massage\nVideo porno casero improvisado follando con Aysha, con corrida interna final. Malou sommerhygger i det grønne med veninden Monique. Jeg har et fysisk handicap (muskelvind) og er derfor kørestolsbruger. Spilletid: 43:43 Sanne K - første porno Casting Danske Sanne K: De store patter har taget Sanne K med til vores ven til pornocasting. Her hygger Vanessa med veninden, men der kæles ikke så meget. København 21:51 Hej frække mennesker! Vi starter lige kameraet i baderummet, og lader så ellers Sara alene de næste 15 minutters tid! A B, c D, e F, g H, i K, l M,. Idag har vi booket dejlige model Ella, der altid selv medbringer yderst spændende outfit. Kontakt mig gerne på mail er dejlig liderli Tims30 Midtsjælland 12:35 lade MIN tunge forkÆLE DIG trænger du til blive slikket? Natten havde bragt kraftig regn og en lækker mudderpøl skulle ses. 3 måneder siden 06:15 HClips kone, moden, hustru, kone mig ven Wife's First Big Dick 4 uger siden 09:59 xHamster amatør, milf, kone, hjemmelavet, kæmpe pik, pik første gang, homemade delt kone MMC1 2 måneder siden 01:04 xHamster kone Cucklod black cock huge Igår 10:07. I'm 27 danish male. Marts 2014 pornofilm med japansk sperm sprøjt en lækker. Ja lidt frækt er det jo! Jeg kan tilbyde 600 for at slikke dig og mere for sex. Danske Diana: Frække foto sessions var ikke nok for Diana. Spilletid: 14:28 Hangover porn GangBang med Josephine blondinen Danske Josephine: Med ønsket om et forrygende godt nytår til alle tømmermændsramte drenge, piger, mænd og kvinder, byder vi her på en yderst perverteret dansk pornofilm, hvor vores danske pornomodel Josephine med den dejlige krop, det blonde. Malou med den store barm i frisk dansk pornohygge. Spilletid: 13:35 Flaskeknep og oversprøjtet Danske Lucy Little: Det er jo ikke bare for sjov at vi kalder danske Lucy Little for Danmarks mest perverse pornodronning. Der knaldes og der suttes, Josephine får hård analsex og sandwich, een pik i røven, een pik i fissen og den sidste stive pik langt ned i halsen.


ifversen: 3. december - Jul i 3D\n3. december allerede og så er det weekend! Jeg har endnu en hjemme-alene fredag og har smækket julemusik på - denne gang de klassiske julesange med Elvis, Frank og Bing. Det er da lige til at komme i julestemning af.\nI år har jeg fået flere bestillinger til julekort, så jeg skulle tænke mig om en ekstra gang. Et tip må være at man kommer langt med 3D-puder. Jeg har lavet disse af en "bund" af rød med striber af rester og øverst, monteret på 3Dpuder et journalingcard.\nOg med et lille bånd om...\nHer igen meget simpelt med to stykker papir, bånd og et stempel.\nKanterne er sværtede og her kan I se effekten af 3Dpuderne...\nDet blev også til et kort i gønt med Thickers og et klistermærke i det ud-punchede hul.\nAlt papiret er fra Echo Park\nJeg blev rigtig glad for, at jeg ikke var den eneste, der ikke havde fået købt julegaver. Jeg har dog fået købt et par mere i dag! Jeg knoklede til klokken 21.45 i går, så tog en pause på arbejde for at købe en gave til mig selv (fordi jeg har været meget sød!) og købte ligeledes en gave til min svigerinde og min mor! Og en til...\nSå det har været en god uge og nu kommer en weekend med alenetid, familietid, kærestetid, og Harry Potter! Så skøn december...\nHar du fået lavet alle dine julekort?\nThanni 3. december 2010 kl. 19.58\nJepz - med Elvis på cd'en/compen så bli'r det ikke meget mere jul..i hvert fald ikke hos mig ;)\nDet er nogen super søde julekort du har lavet...og så syns jeg det lyder fornuftigt med en gave til dig selv ;D\nBertram 3. december 2010 kl. 20.16\nSkønne, enkle og dejlige julekort du har fået lavet.\nJeg er stadig i gang med produktionen, men jeg er meget længe om hvert enkelt kort så det er vist godt jeg ikke sælger af dem LOL\nMaria Krumbæk 3. december 2010 kl. 20.39\nhvor er det bare nogle lækre kort! Og echo park er bare det lækreste lækre papir. jeg er helt vild med det :)\nKarina Beck 3. december 2010 kl. 21.16\nRigtig flotte julekort!\nJa, jeg har lavet alle mine julekort. Men jeg kan jo ikke undvære kreativiteten, så jeg laver stadig flere. ; )\nMio 3. december 2010 kl. 23.17\nFlotte kort du har lavet : )\nJeg er næsten færdig med mine julekort, der sniger sig nok et par stykker mere ind kunne jeg forstille mig : )\nAnjashobby 4. december 2010 kl. 08.19\nSikke noget skønt papir, jeg skal sørme igang med julekort....har kun lavet ganske få


Fidella Flytai Chevron Light Gray meh dai baby - Blød - Bærebarn Shop\nForside / Meh dai / Fidella / Fidella Flytai Chevron Light Gray meh dai baby\nFidella Flytai Chevron Light Gray meh dai baby\nFidella Flytai Chevron Light Gray meh dai giver masser af justeringsmuligheder og fleksibilitet uden brug spænder.\nVarenummer (SKU): Fid-FT-BS-2164 Kategorier: Fidella, Meh dai Tags: baby, Chevron, Fidella, Flytai, Light Gray\nFidella Flytai Chevron Light Gray meh dai kan bruges på både mave, hofte og ryg afhængig af barnets udvikling. Du får støtten og den tætte oplevelse med dit barn, som man kender det fra viklerne. Men dertil også nemheden fra bæreselerne. Fidellas Flytai’er kan justeres trinløst i panelets bredde og passe til et spædbarn og op til 15 kg.\nFidella Flytai Chevron Light Gray meh dai gør ryg- og hoftebæring nem\nFidella Flytai Chevron Light Gray meh dai er lavet i 100% økologisk bomuld.\nFå hjælp og vejledning til Fidella Flytai Chevron Light Gray meh dai


Eilersen: Vi skal lære af rengøringssagen | AVISEN\nEilersen: Vi skal lære af rengøringssagen\n07:30 - 12. august 2020\nÆldre Sagen kunne efter en rundspørge i landets kommuner fortælle, at Fredericia Kommune ikke havde tilbudt en ekstra hovedrengøring efter Corona-nedlukningen. Der var tale om en misforståelse, fortalte kommunen, men for Susanne Eilersen giver det anledning til fremtidig læring.\nEilersen: Har alle fået tilbudt den ekstra rengøring de har krav på?\nSåledes kunne man læse i Fredericia AVISEN for få uger siden. Susanne Eilersen ville løfte snakken i Senior- og Handicapudvalget, en samtale som Eilersen ser positivt på. “Vi fik en god snak omkring den måde det hele er blevet grebet an på”, fortæller Susanne.\n“I forhold til den aftale der er fra Folketinget, den siger jo at rengøringen skal tilbage til standardniveauet – og det er jo så det vi som kommune skal leve op til. Nu er det som det er, men jeg har lært til fremtiden. Jeg har fået flere henvendelser fra borgere, der ikke har fået tilbudt den her ekstra rengøring. Der er jeg blevet oplyst, at det også er rigtigt, at folk ikke har fået det tilbudt, hvis ikke de selv har henvendt sig. Jeg kunne godt have tænkt mig, at man havde været mere klare i kommunikationen, så borgerne havde vidst at de kunne få det her tilbud”, forklarer Susanne Eilersen.\n“Fremadrettet har jeg lært af det her, at jeg skal være mere spørgende allerede så snart aftalerne fra folketinget foreligger. Her vil jeg i fremtiden være mere aktiv i at spørge ind til hvordan vi her i Fredericia vil implementere den givne aftale i en lokal kontekst. Men den her sag er som den er nu, men jeg vil i fremtiden være mere aktiv på forkant”, slår Eilersen fast.\nHver gang kommunerne får ekstra penge bliver de brugt til at lukke huĺler.\nSå det kan da ikke komme bag på nogen, sådan har det altid været\nDe ansvarlige fortsætter med at blive overrasket, selv om de herved afslører egen uformåenhed.


40 år 1. september.\nOnsdag D. 30. AUGUST 2017 KL. 17:00\nSinne Eeg fotograferet af  Torben Christensen/Scanpix 2017.\nBlå bog: Sinne Eeg\nTil hædersbevisninger hører P2s Jazzpris (2009), Danish Music Awards for Årets Danske Vokaljazzudgivelse (2007, 2010, 2014 og 2015) samt den prestigefyldte franske kritikerpris, Academie du Jazz (2015).\nHendes dansksprogede album, »Kun en Drøm« (2008), rummer klassikere som »Dansevise«, »Månestrålen«, »Gå med i lunden« og »Hvorfor er lykken så lunefuld«.\nHendes ottende album i eget navn, »Dreams«, der er indspillet i New York med pianisten Jacob Christoffersen og amerikanske musikere, udkommer 2. oktober 2017.\nBlev 10. september 2016 gift med komiker, TV-vært, redaktionschef m.m. Warny Mandrup og bærer nu mellemnavnet Mandrup. Parret bor på Amager.\nTurnerer som regel knap halvdelen af året, og fejrer sin 40-års fødselsdag på en turné i USA, hvor hun optræder i Colorado og i Californien.


Labrador - køb hunde/hvalpe på DBA\nFransk bulldog (17)\nDværg Gravhund (1)\nEngelsk bulldog (8)\nGammel dansk hønsehund (1)\nOld english bulldog (9)\nRuhåret Miniature Gravhund (1)\nLabrador, flere hvalpe, 8 uger , m. stamtavle, salgsklar 29.10.2018, Dejlig brun hvalp af gode linier og sundhed og af den gode gamle robuste type. Vi har 1 han som søger et aktivt hjem. Hvalpen er i hjemmet og bliver socialiseret på bedste vis. Vi har børn og andre hunde som han ligeledes lærer at omgås. Hvalpens mor ( lab dog’s Santa Fee ) aka Troja er en mild familiehund som hviler godt i sig selv og hun bruges også til jagt. Hvalpens far ( charmaine’s always yours) aka Zacho som... Se hele annoncen\nLabrador, hanhund, hvalp, 9 uger , salgsklar 07-11-2018, Skønne Malik på 9 uger leder efter en kærlig familie, nu hvor hans søskende har fundet deres. Han er ud af rigtig fine jagtlinjer fra sin fars side, hvor flere i hans familie har FTCH og DK FTCH. Hans mor kommer fra en udstillingsfamilie men bliver selv brugt som en fantastisk familie hund med masser af kærlighed. Han har haft mange oplevelser med mennesker (Børn og voksende) og hunde gennem sin opvækst, han er en nysgerrig og... Se hele annoncen\nLabrador, flere hvalpe, 8 uger, Absolut danmarks smukkeste brune labrador hvalpe er blevet født ;-) mor og far er brune labrador vi søger gode og kærlige hjem der ved hvad det vil sige og have hund. Alle hvalpe vil være sundhedstjekket inden salg og vil have fået vaccine ormkur chip og reg i dansk hunde register. ring eller skriv for at lave en aftale om at komme og se vores smukke hvalpe pris for Tæver 7500 Kr Pris for hanner 6500 Kr Se hele annoncen\nLabrador, hanhund, hvalp, 8 uger , m. stamtavle, salgsklar 02-12, Stambogsførte labrador hvalpe efter gode familie og jagtglade forældre. De er født og opvokset i vores hjem og er vant til andre hunde og katte. De har fået ormekur og chippet og sundhedsattest inden aflevering Se hele annoncen\nLabrador, flere hvalpe, 8 uger, Absolut danmarks smukkeste labrador hvalpe er blevet født ;-) mor og far er brune labrador vi søger gode og kærlige hjem der ved hvad det vil sige og have hund. Alle hvalpe vil være sundhedstjekket inden salg og vil have fået vaccine ormkur chip og reg i dansk hunde register. ring eller skriv for at lave en aftale om at komme og se vores smukke hvalpe pris for Tæver 7500 Kr Pris for hanner 6500 Kr Se hele annoncen\nLabrador, hanhund, 6 år, Tilbydes til avl, dejlig hanhund der er trænet til jagt, han er utrolig nem at træne og nyder at arbejde. Har gode linjer i stamtavle, hvor der er flere med ftch. Prisen er for parring. Se hele annoncen


Barcelona: Transport med Aerobus mellem lufthavnen og byen | GetYourGuide\nFra 7,12 US$ pr. person\nAerobús er den officielle transportservice, der forbinder både Terminal 1 og 2 i Barcelonas El Prat Lufthavn med byens centrum. Den hurtige tur tager kun 35 minutter, med stop på de mest strategiske steder i Barcelona. Nyd gratis wi-fi under køreturen.\nRejs med en direkte busforbindelse fra eller til Barcelona El Prat Lufthavn\nNyd sikker og hurtig transport direkte til terminalen\nDet er nemt at planlægge din transport med de mange afgange\nPå kun 35 minutter forbinder Aerobus-lufthavnsbussen Barcelona-El Prat Lufthavn med Barcelona centrum. Der er afgange hvert 5. minut hver dag året rundt. Passagerer kan rejse mellem 1 af de 2 lufthavnsterminaler (T1 eller T2) og centrum af Barcelona (Placa Catalunya) på en hurtig, behagelig og prisvenlig måde. Bussen stopper ved andre vigtige steder i byen undervejs på ruten: Placa Catalunya, Sepulveda-Urgell, Placa Espanya, Gran Via-Urgell og Placa Universitat. Busserne kan medtage personer med nedsat mobilitet (PRM) og er udstyret med et rummeligt bagagerum. Hver bus har et videoovervågningssystem, og under turen kan du følge med på GO TV-kanalen, som viser praktiske oplysninger om Barcelona.\nGratis wi-fi og USB-opladere ombord\nGratis kort over Barcelona med store rabatter på attraktioner, restauranter og museer\n1-vejs billet: Lufthavn til Barcelona centrum eller omvendt\nIkke-refunderbar: Tur/retur-billet fra lufthavnen\nGratis afbestilling: Tur/retur-billet fra lufthavnen\nSom del af COVID-19-foranstaltningerne, er bussens kapacitet kun 50 %. Der bliver holdt social afstand i køretøjer.\nBusserne kører kl. 07.00-22.00 (fra centrum til lufthavnen) og fra kl. 07.40-22.15 (fra lufthavnen til centrum) hvert 25. minut\nHusk, at der er 2 forskellige busser, der afgår fra Placa de Catalunya (til lufthavnsterminal 1 og 2) så husk at tjekke, at du tager den rigtige bus\nKlapvogne og kørestole medtages. Børn under 4 år rejser gratis med\nAvenida opererer 365 dage om året, altid med den samme tidsplan med afgang hvert 5. eller 10. minut (inklusive søn- og helligdage)\nReturbilletten skal bruges indenfor 15 dage\nAnmeldt af Thomas Bjerregaard – Danmark\nFremragende idé at booke denne bus. Hurtig service, høflige og klare forklaringer. Vi blev droppet af i centrum, hvorfra du kan få skabe / metrokort eller sightseeingture alt inden for walking didstance. De giver dig også en returvoucher, som du skal beholde sikkert, da du har brug for det til returrejse , hvilket også er meget praktisk. Anbefaler det stærkt.\nAnmeldt af Usha – Forenede Arabiske Emirater\nScanningen virkede ikke, men personale kom til, og alt løste sig på bedste måde


12/04/2020 25/08/2020 Skrevet i corona, danmark, lister, sommerhusTagget corona, hygge, lister, påske, sommerhus\nElskede omskiftelige lunefulde april .. Du er her jo allerede, og aprillisten burde for længst være klar. Men der står Corona med fede typer hen over det hele. Her i april vil jeg\nFejre påske med min familie; pynte påsketræ og kigge efter påskeharen\nI år vil jeg dvæle lidt ved påskens budskab om at Gud gør det umulige muligt\nMindes 9. april – og i den forbindelse reflektere over, at mine bedsteforældre og forældre klarede sig gennem besættelsens 5 mørke år med endnu flere begrænsninger end vi har nu\nTage i sommerhus opfyldt af Coronaskam, selvom testen i sidste uge viste negativ. Alt er købt med hjemmefra. Vi skal blot være sammen..\nFange krabber med vores søn i Rørvig havn, spille ludo og glemme lidt at det var vinter (og Corona)\nGå ture til stranden og se rådyr, solnedgange og få frisk luft\nLave fotobøger; vi er i gang med 2010 … nååårh, lækreste lille baby, barselsboble og alt det der 😍\nFortsætte min seje kamp mod de 5 km løb. Uge 4 er en sejtrækker.\nJeg vil læse mere om adfærdstyper. Jeg har netop afsluttet “Omgivet af psykopater” og fortsætter med “Omgivet af idioter”, som begge er baseret på DISC adfærdsanalysen.\nJeg vil læse Anne Franks dagbog – ikke den klassiske uden billeder, men den nye grafiske version.\nJeg vil se Tiger King færdig. Virkelig crazy!\nVi skal se Unorthodox – den ser spændende ud – og så foregår den i Berlin 😍\nJeg vil bestille denne Xouxou mobilholder fra Berlin, fordi jeg ønsker at bidrage til deres overlevelse – og fordi at det så er slut med at øffe “nngh, hvor er min mobil?”\nJeg vil bestille take out, når og hvor jeg kan.\nJeg glæder mig til en ny normalitet med skole og job igen. Hvornår det så end bliver …\n12/04/2020 21/04/2020 Skrevet i danmarkTagget kærlighed, påske\n09/04/2020 10/04/2020 Skrevet i hverdag & festTagget barndom, corona, dreng, familie, forår, hverdag, hygge, mor, påske\nVi var nede på krabbebroen og fange krabber i det fine solskinsvejr. Vi havde forberedt knægten på, at hvis der var mange på krabbebroen, så ville vi opgive krabbejagten. Men der var ikke særlig mange mennesker. Det var superhyggeligt, og vi kunne endda købe en latte to go.\nHeldigvis var der mange krabber – knægten fik fanget en pæn flok, samt en flok rejer, en lillebitte fisk og en tyk lilla søstjerne.\nPå vej tilbage til bilen gik jeg med solen i øjnene og snakkede – og bang, så lå jeg der. Mit knæ og min håndflade hilste knaldhårdt på asfalten. Slaget gjorde simpelthen så vanvittig ondt, at jeg kom til at tude. Intet brækket, bare forslået. Av for 🤬🤯☠👿💩\nVi droppede isen, jeg humpede hen til bilen og småflæbede på hjemvejen, mens knæet gradvist holdt op med at gøre ondt på hjemvejen. Hjem og kramme og drikke te og sidde med benet oppe.\nHøjt at flyve, tungt at falde …\n08/04/2020 21/04/2020 Skrevet i corona, hverdag & fest, sommerhusTagget 2020, corona, dreng, familie, forår, hygge, kærlighed, min store dreng, mor, påske, sommerhus\nI påskeferien var vi i Rørvig i et lejet sommerhus – det lå kun 850 meter fra havet, så næsten hver aften gik vi ned for at se solnedgang over Kattegat. Vi gik langs Dybesø ned til stranden – og alene turen langs den stille blanke sø var smuk. Trækgæs landede på søen, og et par svaner svømmede stille rundt. Ellers var der stille.\nSolnedgang over Kattegat er virkelig smukt, i hvert fald de fleste aftener – også de aftener, hvor solen mere eller mindre gik ned i en sæk. Nogle af aftenerne var det så klart, at man kunne se Sjællands Odde og Hesselø i det fjerne. Det er en sigtbarhed på 25-30 km.\nOg når vi var stille kunne vi høre en trompet spille solen ned. Det var smukt, stemningsfuldt og superhyggeligt med den fjerne lyd af en trompet.\nDet bedste af det hele var, at vi var sammen, os tre. Vi gemte os for Corona’en i vores lille lomme i Rørvig, og lige dér var det som om det hele var næsten normalt. I hvert fald ved solnedgang.\nNår hverdagen igen kører i højeste gear, så vil jeg helt sikkert savne øjeblikkene med min familie på stranden til lyden af den fjerne trompet ved solnedgang 💕\n07/04/2020 10/04/2020 Skrevet i corona, danmark, hverdag & fest, sommerhusTagget corona, dreng, familie, hygge, kærlighed, mor, oplevelser, påske, savn, sommerhus\nJeg sidder i sommerhuset og ser SvampeBob Firkant med min søn. Vi kom herop lige til middagstid. Vi har spist, pakket ud og har været ude at gå.\nVi gik ned til havet og så solnedgang. Vi passerede Dybesø på vejen. Den lå stille og blank og skinnede som sølv.\nVi bookede sommerhus i påsken for mange måneder siden. Det føles nærmest som år siden. Vi har været spændt på, om vi kunne komme afsted.\nVi fyldte bilen med masser af mad og drikkevarer, så vi skal handle mindst muligt. Med min mands negative Coronatest forleden risikerer vi ikke at smitte andre.\nJeg har brug for at komme lidt væk fra vores lejlighed derhjemme. Her kan vi slappe af og være sammen på en anden måde. Min mand har fri påsken og hjemmeskolen er lukket for en tid.\nKnægten starter i skole på mandag om små 2 uger. Han er ikke begejstret ved udsigten til endnu en uges ekstra hjemmeskole, men sådan bliver det. Allerførst skal vi dog holde påskeferie i vores eksil på landet ❤


Ego Af Nicolai Hvidberg Jørgensen → Køb bogen billigt her\nEgo - Nicolai Hvidberg Jørgensen - Tegneserie\nDen her historie handler om mig, mit vanvid, min forfængelighed, mine fantasier … minder og drømme…” Sådan beskriver illustratoren Nicolai Hvidberg Jørgensen selv EGO, som han begyndte på... Læs mere.\nDen her historie handler om mig, mit vanvid, min forfængelighed, mine fantasier … minder og drømme…” Sådan beskriver illustratoren Nicolai Hvidberg Jørgensen selv EGO, som han begyndte på i 2013 som “en slags tegnet dagbog”.\nEGO kommer ind i sindet, ind under huden, da mange mennesker kan nikke genkendende til Nicolais følelser og drømme, forfængelighed … og vanvid.\nForord af: Nicolai Hvidberg Jørgensen\nKommenteret af: Nicolai Hvidberg Jørgensen\nIllustreret af: Nicolai Hvidberg Jørgensen\nTegnet af: Nicolai Hvidberg Jørgensen\nFotograf: Christian Weber\nVi vægter sikkerhed meget højt, da det er noget af det vigtigste at sørge for er i orden, når det drejer sig om nethandel. NETS har godkendt vores løsning for online betaling, og det er den overvejende garanti for betalingssikkerheden. Så når du køber og betaler online hos Gucca.dk, er det sikkert.\nVi giver altid 30 dages fuld returret, og det er uagtet hvilket produkt, du har købt hos os. Det betyder kort sagt, at hvis du fortryder dit køb, eller af anden grund alligevel ikke måtte ønske din vare, kan du uden videre returnere din vare til os, hvorefter vi sender dine penge retur. Du er naturligvis altid velkommen til at kontakte os, hvis du måtte have spørgsmål, før du sender et produkt tilbage.\nFor Gucca er det essentielt, at du får leveret dit produkt så sikkert og hurtigt som muligt. Det medfører, at hvis din vare er på lager, så modtager du den indenfor 1-2 hverdage. På vores webshop kan man se lagerstatus ud for hvert enkelt produkt, så du kan altid få svar på, om vi har det på lager. Er du i tvivl om leveringstid eller lagerstatus, er du altid velkommen til at tage kontakt til os.\nNår du handler hos Gucca, er det muligt at vælge mellem flere forskellige betalingsmuligheder. Du bør selvfølgelig vælge den betalingsmulighed, der passer lige til dig. Lige meget hvilke af vores betalingsmuligheder du benytter, kan du altid købe sikkert og trygt hos os. Se hvilke betalingsmuligheder du har hvis du klikker på førnævnte link. Når du betaler med betalingskort, så trækker vi først pengene, når vi afsender din vare.\nSkulle du have spørgsmål eller støde på problemer, når du besøger Gucca.dk, så tag kontakt til os. Vi er åben for henvendelse på hverdage mellem 10-15, og vi tager imod din henvendelse med godt humør.\nKøber du hos os, har du altid mulighed for at spore ordren, fra den forlader vores adresse, og til du modtager den. Når du færdiggør dit køb, kan du efterfølgende logge ind på din personlige ordreside. Du kan følge med i, hvornår vi afsender din forsendelse, på ordresiden. Vi sender en e-mail, lige så snart vi har sendt din ordre.\nGraphic, Novel, Sind, Psykologi, Sort, Hvid, Kunst, Ego, Tegneserier, Bog\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_tegneserier path__forside path__bøger path__nicolaihvidbergjørgensen path__ego\n239,95 krEgo - Bog\n189,95 krEgotrip - Bog\n109,95 krEgohumanisterne - Og Deres Totalitære Identitetsprojekt - Bog\n139,95 krEgon Bork - Bog\n289,95 krEgoisterne - Bog


Sådan påvirker kriser os - Alt om psykologi\nSådan påvirker kriser os\nCoronakrisen har ramt os på forskellige måder og er langt fra ovre endnu. Hvordan kommer vi igennem det, når vi ikke kender vores nye hverdag?\nHelle Folden DybdahlAutoriseret psykolog, specialist i arbejds- og organisationspsykologi\nDer er sket meget, siden vi hørte ordet ”corona” første gang, og vores hverdag forandrede sig. Store dele af Danmark er lukket ned igen. Mange er fortsat bange for at blive smittet, mens andre er bekymrede for de økonomiske konsekvenser, der kommer i kølvandet på nedlukningen af Danmark.\nHvordan kommer vi igennem det på den bedst mulige måde – både sammen og hver for sig?\nHvordan påvirker kriser os?\nVi ved, at kriser kan påvirke os som mennesker på forskellige måder. Og at kriser i sig selv er forskellige. Nogle rammer bredt, andre individuelt. Nogle rammer én gang og er så overstået, mens andre varer lang tid. Nogle af de faktorer, der kan gøre en krise særligt skræmmende er, når den kan karakteriseres som:\nNy: Vi har ikke oplevet det før\nUforudset: Vi havde ikke set den komme\nFarlig: Vi ved, at det kan skade os eller vores nærmeste – måske slå os ihjel\nSpektakulær: Situationen er udover det sædvanlige og det, vi havde forestillet os\nUsynlig: Vi kan ikke se, hvor faren er, eller hvem vi skal bekæmpe.\nNår vi betragter corona-truslen ud fra de faktorer, giver det god mening, at den skaber utryghed og frygt. Vi kan mere eller mindre sætte kryds ved alle faktorerne.\nSorg i coronaens tid\nNår en krise opstår, oplever vi først den akutte fase. I denne fase reagerer vi ofte ved at handle instinktivt og gøre det, der skal til. Så når vores statsminister beder os om at lukke Danmark ned, følger vi trop, gør som der bliver sagt og holder vejret.\nDen akutte fase, hvor alvoren går op for os, kan føles ubehagelig, men vi har på dette tidspunkt stadig energi og kræfter. Nogle vil i den akutte fase opleve, at de nærmest har flere kræfter, end de plejer. Samtidig skal man ikke tage fejl af, at det kræver energi og kræfter at være i denne tilstand. Helt instinktivt er kroppen og vores hjerner fokuserede på at overleve og få overblik over situationen.\nDet kan vi som mennesker holde til i en periode, men på et tidspunkt – typisk når vi er forbi den akutte fase – begynder vi at reagere. Mens den akutte fase kan opleves som mest voldsom, er det reaktionerne i perioden efter, vi skal være mest opmærksomme på i forhold til vores fortsatte trivsel.\nDer er tale om normale reaktioner, som for langt de flestes vedkommende reduceres og går i sig selv over tid. Men indtil det sker, kan det føles utrygt. Pludselig handler det ikke kun om en ydre krise, men også om et indre ubehag og en oplevelse af mangel på kontrol.\nNår vi skal tilbage på arbejdspladsen\nI den akutte fase af coronakrisen blev mange medarbejdere ligesom nu bedt om at blive hjemme. Da flere arbejdspladser åbnede op igen, gav det mening at have særlig fokus på, hvordan man hjælper sig selv og hinanden med at fungere sammen igen.\nEt af de bedste råd i perioden efter den akutte fase er at få viden om og forståelse af de typiske reaktioner, der kan opstå. Både i forhold til os selv og vores kollegaer. Ligesom vi selv typisk vil reagere, vil vores kollegaer også gøre det. Men ikke nødvendigvis på en måde, vi kan genkende fra os selv. Hvis vi ikke er opmærksomme på det, er der øget risiko for, at der opstår konflikter.\nUsikkerhed og frygt er ofte med til at gøre vores tanker og handlinger irrationelle, og hvis vi ikke kan se eller genkende det, kan der hurtigt opstå diskussioner om emner, der reelt ikke er særligt vigtige.\nSom for eksempel en intens diskussion om, hvem der tømmer opvaskemaskinen i personalekøkkenet. Når vi har det godt og trives, er det noget, der måske irriterer os, men ikke noget, der skaber konflikt.\nHvordan kan vi forstå reaktionerne?\nVi kan forstå coronakrisen og vores reaktioner ud fra den klassiske teori om kroppens naturlige akutte og instinktive reaktion i krisesituationer: Vi fryser, flygter eller kæmper. Reaktionen opstår, når vi står over for en situation, hvor vi vurderer, at truslen er større end de ressourcer, vi har at gøre godt med.\nNår vi fryser, registrerer vi faren. Vi er handlingslammede og forholder os observerende. Under coronakrisen er der sandsynligvis mange af os, der har været i frys-reaktionen. Vi stivner, gør, som der bliver sagt og ser tiden an. Vi følger eksperterne og dem, der viser retning. Og vi håber på det bedste. Men nu kan vi ikke holde ud at være i denne tilstand længere. Der begynder at vise sig reaktioner som apati, utålmodighed og tristhed.\nNår vi flygter, er det for at fjerne os for den fare, der truer os. Det er dog svært at flygte fra coronakrisen. For hvor skal vi flygte hen? For nogle af os har isolationen i vores hjem været en flugt. I første omgang fra den usynlige fjende, men også fra andre mennesker, der kan bringe smitten med sig. Vi kan flygte i en periode, men ligesom når vi fryser, er det en anspændt tilstand, vi har behov for at komme ud af over tid. Vi kan opleve reaktioner som udmattelse, bekymringer og søvnproblemer.\nI kampen forsvarer vi os selv over for det, der truer os for at sikre vores egen overlevelse. Men hvem kæmper man imod, når man står over for en usynlig fjende? Vi har som samfund overordnet set kæmpet sammen mod smitten, men det har for den enkelte været en passiv ikke-fysisk kamp, der i høj grad er gået ud på at isolere sig fra dem, man kæmper sammen med.\nMange af os oplever en stærk trang til at handle aktivt og tage kontrollen tilbage. Men kampen er stadig svær, fordi situationen er uoverskuelig, og vi mangler en konkret og synlig modstander. Det kan give anledning til frustration og irritation, og nogle gange bliver den ophobede kamp-energi brugt i de irrationelle og uproduktive hverdagskampe, hvor vi kæmper mod hinanden i stedet for at kæmpe sammen – som i konflikten omkring opvaskemaskinen.\nFra handlingslammelse til kontrol\nHvis vi ikke får kanaliseret energien ud på en konstruktiv måde, hober det sig op. Vi kan ikke blive ved med at fryse eller flygte, og risikoen for, at kampen bliver irrationel, vokser. Der kan gå lang tid, før situationen normaliseres helt.\nDerfor handler det i første omgang ikke om at lede efter en sikker og stabil situation, som mange måske vil føle trang til, men snarere om at lede efter tillid til sin egen og omgivelsernes evne til at navigere hensigtsmæssigt igennem en usikker tid.\nI forhold til arbejdspladsen betyder det, at både den enkelte medarbejder og teamet ikke skal bruge al energi på at få utrygheden overstået, men på at hjælpe hinanden med at finde gode måder at være i situationen på, som den er her og nu.\nTre gode råd til at arbejde konstruktivt og rationelt med at navigere i usikkerhed – for dig som medarbejder og teamet:\n1. Tag oplevelsen af kontrol tilbage:\nKontrollen over hele situationen kan vi ikke opnå – hverken nu eller senere – men vi kan øve os i at have fokus på de ting, vi har indflydelse på. For eksempel vores eget helbred. Vi kan sørge for at bevæge os, spise sundt og fastholde vores soverutiner.\nPå arbejdet kan vi for eksempel tage en pause hver time, rejse os op og strække os. Det ændrer ikke ved det store billede, men ved at tænke på det som aktive strategier, kan det give os en følelse af at have indflydelse over noget, som er vigtigt.\n2. Forebyg konflikter – accepter forskelligheden:\nPå arbejdspladsen er det en god ide at få fælles viden om, hvilke reaktioner der typisk kan opstå. Husk at I kan have helt forskellige oplevelser af den samme situation, som igen kan medføre forskellige reaktioner.\nDer er ikke nogen reaktioner, der er mere valide end andre – de er bare forskellige. At have en fælles forståelse af de forskellige reaktioner kan ofte gøre det lettere at være rummelige over for hinanden. Så træd et skridt tilbage, hvis din kollega bliver irrationel og tæl til 10 i stedet for straks at gå ind i konflikten. Og overvej, om du selv er irrationel.\n3. Genvind oplevelsen af indflydelse – sammen:\nNogle har behov for at tale om det, der er svært – andre vil bare gerne videre. Det kan være godt at sætte grænser i samarbejdet, så de bekymrede og negative tanker ikke tager overhånd.\nI kan for eksempel aftale at afsætte 10 minutter i starten af et møde til at tale om det, der bekymrer jer. Måske kan din leder give nogle svar – måske ikke. I en tid med megen usikkerhed kan vi ikke altid få de faste rammer og den forudsigelighed, vi ønsker – det gælder også fra vores leder.\nNår de ti minutter er gået, kan I fokusere på, hvordan I sammen som team kan genvinde en oplevelse af indflydelse og kontrol. Coronakrisen og dens konsekvenser kan I ikke nødvendigvis gøre noget ved, men det er vigtigt at drøfte, hvad I så kan gøre.\nHvilke opgaver vil hjælpe jer videre? Er der nye arbejdsmåder – for eksempel digitale – I skal have mere fokus på? Er der nye løsninger, der skal udvikles?\nFra automatisk reaktion til konstruktiv handling\nNår I både hver for sig og sammen fastholder et fokus på, hvilke reaktioner der er på spil, og hvordan I kan handle konstruktivt, undgår I at forblive låst i kroppens automatiske reaktioner – frys, flygt, kæmp. I håndterer usikkerheden og truslen mere konstruktivt og kan fordele jeres energi og ressourcer.\nVi kan ikke nødvendigvis komme tilbage til en forudsigelig og tryg hverdag foreløbigt, men vi kan opnå tryghed i at vide, hvordan vi skal navigere og tage oplevelsen af kontrol tilbage.\nOriginal tekst af:\tHelle Folden Dybdahl\nSidst opdateret 22. januar 2021


Gerlev-Draaby - Ti kommunehistorier\nTræk af livet i Gerlev-Draaby Kommune fra 1844 til 2007\nAf Annemette Aarøe Jensen\nFor at berette lidt om Gerlev-Draaby Kommunes historie vil jeg forsøge at samle nogle af de mange tråde, der danner et samfund i en lille landkommune. Hertil har jeg haft god hjælp, for i 1951 skrev daværende kommunesekretær Laurits Olsen og førstelærer H. L. Sørensen en bog, som 25-års jubilæumsgave til sognerådsformand og møller Hans Simon Simonsen i Lyngerup.\nSognerådsformand Hans S. Simonsen\nDenne jubilæumsbog tog udgangspunkt i den første sogneforstanderprotokol fra 1841, og ved at læse i de gamle bøger og bruge materialer, der tidligere er udgivet af lokale historiske bøger, har jeg forsøgt kort at beskrive og opdatere historien frem til i dag om en i kvadrat-kilometer meget stor kommune – men også en kommune, der fra tidernes morgen har været beriget med mange oldtidsminder, et militærvæsen og et lille slot.\nDen meget specielle kreds af personer knyttet til Jægerspris Slot har præget samfundet i kommunen og gør det stadig. De er og har været af stor betydning for den kultur, der blev skabt i Gerlev og Draaby sogne – som frem til 2007 var en del af Jægerspris Kommune.\nI 1839 blev Christian den Ottende konge, og det var hans hensigt at give det danske folk en række reformer i stedet for forfatningsændringer. Et af de første skridt i den retning blev loven af 13. august 1841 om sogneforstanderskaber i landsognene.\nI sogneforstanderskaberne var præsterne selvskrevne som medlemmer. Valgretten var i øvrigt betinget af, at man ejede en tønder land hartkorn. Det kan ikke læses, hvor mange der på dette grundlag havde valgret i 1841 i Gerlev og Draaby Sogne.\nTil det første sogneforstanderskab, der blev valgt 9. december 1841, valgtes arvefæster Jensen af Egelundsgaard, gårdmændene Ole Pedersen af Landerslev, Ole Hansen Stæhr af Neder-Draaby, Niels Christensen af Seksgaardene, Peder Christensen af Skoven og skovrider Ulrich. Skovrider Ulrich blev valgt til formand og var altså den første folkevalgte leder. Præsten og inspektøren på slottet var selvskrevne deltagere.\nPå det første møde, der foregik hos provst Krarup i Gerlev Præstegaard, blev der orienteret om, hvilke kapitaler og aktiver, der var rådighed over, og man havde ansvar for.\nDet var følgende punkter til behandling:\nFattigvæsenets faste indtægter, der primært kom fra fem legater, fordeling af 20 skovlæs brænde fra Jægerspris Skovene, samt rådighed over fattighuset med seks beboelsesrum for 12 fattiglemmer.\nSkolevæsenets aktiver bestod i en kapital på 632 rigsdaler og tre skilling udbetalt af den kongelige kasse til istandsættelse af pastoratets fire skoler. En del af midlerne blev brugt på gymnastikredskaber.\nRentekammerets kasse havde ydet 100 kroner til brug for de syges medicin.\nEfter det første møde blev protokollen underskrevet "med ført pen" for flere af deltagerne, og det bemærkes, at kammerherre og godsinspektør Lowzow ikke havde kunnet give møde – hvilket var meget upassende.\nLæser man om de følgende møder på siderne i protokollen om de sager, der var til behandling i Sogneforstanderskabet, så havde vejanlæg en meget stor post, og indkøb af orgler til kirkerne (der blev tilbudt et orgel for 330 rigsdaler). Sagen henlagdes dog, til man havde hørt sognets beboere – demokratiet var igang. Man søgte godset om at modtage opskåret ellebrænde fra skoven, i stedet for selv at skulle fælde bøg på roden.\nGårdmændene, som stod for kørsler i det offentliges tjeneste, blev bedt om en nøje beskrivelse af, hvilke kørsler – med hest og vogn naturligvis – de havde foretaget, så der kunne udarbejdes lister over disse kørsler – næsten som almindelige kørselsdagbøger i dag.\nMortensen kører brænde hjem\nOpsyn med krohold, tiggeri og løsgængeri var på dagsordenen, ligesom reparation af stenkister (drænrender) langs vejene blev behandlet. Det første årsregnskab i 1842 havde indtægter på 25 rigsbankdaler, 2 mark, 14 skilling og udgifter på 39 rigsbankdaler, 4 mark og 8 skilling.\nI 1854 fik bønderne på Jægerspris Gods selveje - bønderne fik deres egen jord til pasning og pleje. Hvordan skulle det mon gå?\nHorns Herreds Landboforening blev oprettet i 1863 og var et udslag af den bevægelse, som gik gennem hele landet i 1800-tallets sidste del, nemlig bøndernes selvorganisering.\nHvidhøjgård cirka 1920\nDette gav grobund for grundlæggelse af brugsforeninger, mejerier, slagterier, sparekasser og højskoler, alt med afgørende politisk gennemslagskraft i tiden. Foreningen fik en stor stemme, der blev hørt, når der blev talt.\n7. januar 1868 afholdt Gerlev-Draaby Sogneråd sit første møde. Formand var inspektør Becker, Højagergård ved Landerslev. Sogneforstanderskabet var nu afløst af Sogneråd.\nBro og Færgegaard\nAf dagsordenen fremgår, at der blev arbejdet på dæmningen ved Kronprins Frederiks Bro, og at der var givet tilladelse til at hente fyld i Lundebakken i Færgelunden. Den første broforbindelse blev vedtaget efter mange forhandlinger mellem amtet, købstaden Frederikssund og bønderne i Horns Herred, der alle meget stærkt ønskede en bedre forbindelse over fjorden for at lette transport og handel – fuldstændig som i dag, hvor den nuværende gamle bro er blevet for lille.\nFærgegården for enden af broen på Horns Herred-siden var i mange år gæstgiveri og opholdssted for rejsende, der skulle med færgen over til Sundby og Frederikssund.\nSiden 1984 har Færgegården været lokalmuseum for egnen, i øvrigt et af de første tværkommunale samarbejder. Museet er et besøg værd, og Færgegaardens skoletjeneste gør et flot og inspirerende arbejde for kommunens skolebørn og inddrager dem i fortiden på en spændende måde.\nBrodæmningen omkring 1915\nDen første af kommunens skoler, Krabbedamskolen, blev opført i 1708, i 1715 kom Gerlev Skole og i 1724 Landerslev Skole – alle tre opført af Prins Carl, der på den tid var meget på Jægerspris Slot.\nDet var starten til læsning, regning og gymnastiske øvelser. Ved Skoleloven i 1814 blev det bestemt, at en skole er to klasser med en lærer. Børnene måtte ikke have over en halv mil (2,5 km) til skole. Hvis der var for mange børn i klasserne, skulle der bygges en ny skole, eventuelt en biskole. Barnet kunne ikke blive konfirmeret, hvis ikke det kunne læse. Biskop J. P. Mønster beskrev i sine herredsrejser i 1840 de enkelte skolers tilstand, lærerens og børnenes evner. Hans notater blev anvist Sognerådene, så de kunne sørge for at forbedre forholdene.\nSognerådet havde en del skoler i deres varetægt. I 1808 var der Landerslev Skole, Krabbedamskolen, Gerlev Skole og Skovskolen. Efter 1841 opføres Seksgårdsskolen, og i 1868 købte Sognerådet jord til opførelse af endnu en skole, nu i Over-Draaby, Druedalsskolen, og nord for byen blev Kobbelskolen opført 1892.\nKrabbedamsskolen i Jægerspris.\nSenere i 1905 blev det vedtaget at opføre en ny Skovskole. 1907 blev Femhøj Skole bygget og i 1908 Jægerspris Skole.\nOmkring 50 år efter i 1954 blev Sogneskolen bygget. Flere af de små skoler blev nedlagt og alle eleverne samlet på en skole.\nFemhøj Skole cirka 1953\nHeller ikke Sogneskolen var stor nok til de mange børn, der var resultat af en kommune i vækst, så Møllegårdskolen blev opført i begyndelsen af 1980erne. I 2008 blev de to skoler lagt sammen og kaldes nu for Jægerspris Skole.\nLokale havne- og vejforhold\nFolketællingen i 1870 viste, at der i Gerlev Sogn var 929 indbyggere og i Draaby Sogn 1741 personer. I 1871 blev søgt om lån til anlæg af en bådehavn i Kulhuse.\nVed fiskeriet i Kulhuse var det sild om sommeren og efteråret, og i det tidlige forår var det marsvin, der udgjorde de største fangster. Når sildefiskeriet var overstået hen på efteråret, blev der ladet om, og fiskerne sejlede nu kartofler til torvet i København – god udnyttelse af båden, og deraf kom tilnavnet "kartoffelfiskerne".\nGarnene bødes ved Kulhuse havn\nDen lille fiskerihavn, hvor der engang var mange erhvervsfiskere, har siden ændret status.\nDer har altid været en lokal fiskekutter og senere en mindre færge, der sørgede for færgeforbindelse til Halsnæs. Det var jo der, man kunne hente nyt blod til familierne i den nordligste del af Horns Herred.\nI 2007 er der tre-fire fiskekuttere med kajplads i Kulhuse Havn, og havnen har udviklet sig til at være en lystbådehavn med egen færge – siden 1962 med motorfærgen Columbus – som dog et par år (2003-05) var væk fra det hjemlige farvand. Færgen er et af bindeleddene for at komme rundt om Isefjord og Roskilde Fjord i bil eller på cykel, f.eks. langs den smukke fjordsti i sommerperioden.\nTilbage i 1875 blev der ansat en vejmand i hvert af de to sogne Gerlev og Draaby. De blev lønnet hver med 30 kroner per måned, samt 10 kroner til værktøj. Der var ved en opgørelse i 1950 cirka 36 kilometer vej at vedligeholde, og udgiften til dette var på 112.000 kroner. Amtets vejudvalg har rosende beskrevet, at det var fine og velholdte veje – dog med en bemærkning om, at enkelte beboere havde glemt at klippe deres hegn til offentlig vej. Det med at glemme at beskære hegn til vej forekommer også i dag.\nDen lokale læge Ejler Høeg skrev i sin bog "En dansk landlæges erindringer gennem 35 år, 1909-43" om sine ture rundt til patienter: "Der holdt en hestevogn parat til mig, når jeg havde sluttet dagens konsultatione." De lokale veje beskrev han som værende meget dårlige og næsten ufremkommelige for hestevognen – for ikke at tale om, da han i 1913 erhvervede sig et automobil. De første år var det med hyppige punkteringer grundet vejenes dårlige stand. Først da vejene fik et lag af let asfalt, blev det muligt at køre nogenlunde hastigt rundt til patienterne.\nI 1904 gav Sognerådet tilladelse til, at amtslægen måtte befare sognevejene i automobil, dog kun i tjenstligt ærinde. Året efter gav man tilladelse til et par vognmænd, der kunne benytte vejen fra Færgegaarden til Jægerspris – dog måtte der kun køres med en hastighed på indtil 15 kilometer i timen.\nLicens til trafik Frederikssund-Jægerspris\nDen Midtsjællandske Jernbane\nI slutningen af 1899 afholdtes på Dalby Kro det første møde om anlæg af en jernbane gennem Horns Herred som en udløber af Den Midt-sjællandske Jernbane – et storstilet projekt med jernbane fra Hvalsø til Hillerød. Da det blev vedtaget at anlægge en jernbane, blev der gravet slugter og anlagt dæmninger gennem Horns Herred, ligesom der også blev bygget stationer og ansat stationsforstandere.\nJernbaneviadukten nord for Gerlev\nDen store dæmning på skallefabrikkens arealer ved Gerlev Strand ud i Roskilde Fjord er snart det eneste levn fra jernbanens eksistens. En viadukt ved Bonderup er på vej væk i 2009. I Lille Lyngerup findes stadig en viadukt, medens der ved Lyngerup kun kan ses et enkelt stykke af den engang lange og høje dæmning, hvorpå toget kørte.\nEt hold jernbanebisser\nJernbanen kørte desværre kun i ganske få år fra 1928 til 1933. Der var ikke nok passagerer, og det lykkedes aldrig at få gjort jernbanestrækningen til Hillerød færdig. Selve jernbanebroen blev flyttet – sejlet til Ålborg, og indgik i Limfjordsbroen.\nSognerådet fik i 1894 en ansøgning fra Skovens beboere om tilskud til vedligehold af den påtænkte Skoven Kirke, som blev opført og indviet i 1897. Sognene havde nu tre kirker.\nLandsbykirken i Gerlev var hovedkirken og er med sit store kirkerum en flot rolig kirke.\nDraaby Kirke er meget smukt dekoreret med kalkmalerier af Isefjordsværkstedet.\nSkovkirken, der blev opført tæt på Nordskoven, er i dag en ny og moderne kirke, som er præget af lokale kunstneres arbejder. Efter at den lille kirke udbrændte i 1984, fik billedkunstner og keramiker Svend Aage Larsen og billedvæver Mette Mosbæk til opgave at udsmykke den genopførte kirke. Et smukt arbejde, som man kan glædes over, når man besøger kirken.\n1925 brændte fattighuset på Neder Draaby mark, men kommunen opførte et nyt året efter. Fattighuset fungerede som en slags plejehjem for 12 personer, så det blev til glæde for mange, da kommunen i 1949 overtog lystejendommen Kignæsgaarden, og indrettede De Gamles Hjem som afløser for fattighuset – og nu med plads til 20 beboere.\nIndretningen gav en del 'støj' ved sognerådsmøderne, da ikke alle var enige i dette projekt. De gamle havde fået deres egen lille bolig med udsigt over Roskilde Fjord til Nordskoven, og gårdens bindingsværksbygninger var omkranset af en flot anlagt have med egen lille sø – så nogle mente, det var for flot en bolig til de gamle.\nMen De Gamles Hjem blev på stedet frem til 1970, hvor plejehjemmet De Tre Ege blev bygget vest for Jægerspris by på Parkvej. Der blev plads til 48 beboere, og er i 2007 endnu engang udvidet, og giver nu hjem for 61 personer i lejligheder med eget bad og toilet og tekøkken.\nKignæsgaarden blev i øvrigt i 1880erne indrettet og beboet af billedhugger Jens Adolf Jerichau, der også tilplantede de store bakkedrag bag gården. Det var det areal ved Thyrashøj, der i 1950erne blev udstykket til meget store fritidsgrunde på cirka 4000 kvm., og hvor deklarationer skaber og bevarer udsigten fra Thyrashøj til Roskilde Fjord med Frederiksværk mod nord, Frederiksborg Slot mod øst, Roskilde Domkirke mod syd og Kyndbyværket og Odsherred mod vest. Et godt sted at iagttage den storslåede natur, der præger kommunen.\nAt Gerlev-Draaby Kommune har været godt sted for mange kunstneres liv og arbejde, ses af de store malere, der har besøgt området og arbejdet her siden midten af 1700-tallet. Jens Juel er nok mest kendt for portrætter, men i hans Prospekt af egnen ved Jægerspris malet i 1787, er det landsbyen Neder Draaby, der er i fokus.\nI 1843 malede Lundby En dansk Kyst, hvor han tog udgangspunkt i Kignæsskrænten ved Færgelunden.\nP.C. Skovgaard tegnede og malede både i Færgelunden og i Nordskoven, og sønnen Joachim tog ophold på Dyrnæs, i det nedlagte teglværks arbejderbolig, der blev brugt som pensionat til omkring 1925 – efter teglbrænderiet var stoppet.\nDet var også i Nordskoven P.S. Christiansen malede og tegnede mange af sine dejlige billeder fra 1914-25.\nFra 1960 og frem var der en stadig større tilgang af dygtige kunstnere i området. Det er lyset – det er jo ligesom på Skagen Og så den dejlige natur, inspirationen mangler ikke.\nI 1938 blev Kommunekontoret i Jægerspris bygget på Møllevej 25. I 1961 blev det udvidet med en tilbygning, og der blev indrettet Sognebibliotek i den nye fløj. I 1950 var der på Kommunekontoret ansat seks personer, og udgiften til løn og administration var tilsammen på 74.000 kr.\nFra det nye kommunekontor blev skabt en ny kultur, som mange borgere ikke brød sig om – de forstod ikke, hvad alt det nye skulle bruges til. I stedet for sognerådsformandens stue blev det nye kontor samlingssted for alt kommunalt administrativt og politisk arbejde. Folkeregistret havde til huse her – alle blev registreret fra fødsel til død, og det var til enhver tid muligt at få oplyst, hvor mange borgere der var indskrevet og boede i Gerlev-Draaby Kommune. Registret var også dengang grundlag for skatteudskrivning og udarbejdelse af valglister.\nIndtil 1972 var det administrative center på Møllevej 25, men i 1972 blev et nyt rådhus opført på Parkvej over for det nye plejehjem.\nSognerådsmøde på kommunekontoret på Møllevej 25.\nTo møllere sad for bordenden.\nKonservative og Venstre styrede kommunen.\nAf den gamle sogneråds-jubilæumsbog fra 1951 fremgår, at der under og efter Anden Verdenskrig blev uddelt rationeringskort og mærker. Der blev i løbet af 12 år uddelt cirka en halv mio. rationeringskort for forskellige varegrupper og uddelt rationeringsmærker til en halv mio. liter petroleum og brændselsolie. I 1952 var der stadig rationering på sukker, kaffe og brændsel. De sidste rationeringsmærker kunne forsvinde fra kommunens kældre omkring 2005, hvor en bekendtgørelse gjorde det lovligt at kassere disse sidste mærker.\nSenere udbygning i sognene\nBefolkningstallet var steget – i 1950 var der i Gerlev Sogn 925 og i Draaby Sogn 2299 indbyggere, og de to sognes samlede areal var på 6894 hektar. Der blev bygget meget i de to sogne, antallet af ejendomme i 1930 var på 705, mens der i 1950 var 1811 selvstændige ejendomme.\nI 1950erne var der brug for jord til at bygge helårshuse, og Sognerådet købte gården Lindehøj i Neder Draaby. Den blev udstykket, og straks blev der bygget parcelhuse – på Lindegaardsvej og Birkeallé. I 1960 fulgte Draabygaards marker, det blev vejene Ahornvej, Askevej og Magnoliavej. Senere – i midten af 1970erne blev den store gård mod syd, Bakkegården, udstykket og gav også plads til parcelhuse og rækkehuse i stor stil.\nOmrådet vest for Møllen blev udstykket\nUdviklingen af Sognekommunen Gerlev-Draaby var primært omkring Jægerspris, men også i landsbyerne Gerlev og Over Draaby blev der udstykket jord og bygget parcelhuse.\nI Gerlev Sogn er det primært landbruget, der præger landskabet. En alternativ udnyttelse af landbrugsarealerne på en af de større gårde ved Gerlev er på Egelundsgaardens marker. Her er Frederikssund Golfbane anlagt.\nLandsbyen Lyngerup var på et tidspunkt 'hovedstaden' i området, da der var mejeri, trinbræt ved midtbanen, mølle, dyrlæge, købmænd, bryggeri, bager, jernstøberi, saddelmager, skomager og en rideklub. De gamle gårde lå tæt, og flere af dem ligger stadig, som de blev placeret ved stjerneudskiftningen i 1780.\nHorns Herreds Andelsmejeri i Lyngerup\nI 2009 indvies en trampe- og ridesti rundt om Jydegaardens marker – en interessant tur med skilte ved de historiske seværdigheder.\nDet opgjorte indbyggertal var kun på de fastboende, men også de store sommerhus-udstykninger gjorde sit til at udvikle egnen, og behovet for flere indkøbsmuligheder steg.\nPå et enkelt år blev der bygget cirka 600 sommerhuse i den nordlige del af kommunen.\nSommerhusbebyggelser ses nu mod nord i Hornsved, Barakkerne og Skoven, og sydpå ved Landerslev Strand, Over Draaby, Gerlev Strand og Tørslev Strand.\nAllerede i 1938 blev Neder Draaby kloakeret, og i 1943 og 1944 kom Jægerspris med. Der blev anlagt rensningsanlæg, hvor den store kloak løb ud i Roskilde Fjord ad en cirka 5,5 kilometer ledning med dimension på op til en meter.\nVand i vandhanen\nEt af de store fremskridt blandt andet i husholdningen var aftapning af vand fra vandhanen i eget køkken.\nDet havde før været almindeligt med en bybrønd og egen brønd på gårdene.\nGadebrønden i Neder Draaby har været et stort samlingspunkt.\nGronemann malede vippebrønden\nBrugsvandet til slottet og stiftelsen blev hentet fra Ravnekilden i Færgelunden. Det løb i nedgravede rør langs Hovvejen og Hovedgaden til vandtårnet ved slottets gartnerbolig. Nu er der aftale med Jægerspris Vandværk, som blev anlagt i 1910, og er det største vandværk i området med over 1200 husstande.\nI Lyngerup blev der i 1980erne fundet et fundament af en stensat brønd midt i byen, hvor vejen til Dalby gik i gammel tid.\nDet har formentlig været landsbyens brønd.\nKommunen anlagde senere et par vandværker i Neder Draaby og Landerslev, ligesom et vandværk i Skovsognet efter årtiers diskussion blev færdig i 1960erne.\nVandtårnet ved gartnerboligen\nI 1840 omtalte biskop Mønster et almuebibliotek, der bliver godt brugt på skolerne. I 1904 bevilgede Sognerådet penge til Gerlev-Draaby Folkebogsamling. Samlingen af bøger stod på skolerne, indtil der i 1961 blev indrettet et egentligt bibliotek i kommunekontoret på Møllevej 25. Der blev bevaret en filial i Skovskolen, som sammen med biblioteket i Dalby blev nedlagt i 2007.\nEn gruppe borgere i Skoven og Kulhuse fik politikerne overtalt til at lade Skovskolen indrette til bogcafé og kulturhus, så kulturen dyrkes, og huset bevares og drives i dag af frivillige.\nPå biblioteket i Jægerspris findes også Lokalhistorisk Arkiv, som er arkiv for de fem sogne i det nordlige Horns Herred, de tidligere Gerlev-Draaby og Kyndby-Krogstrup kommuner.\nEt ukendt antal soldater på øvelse med Jægerspris Lejren som hovedkvarter har også været med til at sætte aftryk i kommunen igennem mange år.\nLejren har eksisteret siden 1870, og mange soldater har været forbi her.\nSkydeøvelser ved Jægerspris\nUnder besættelsen var en del af den danske hær interneret i lejren til 1943, men også tyske krigsfanger og russiske flygtninge har haft ophold i lejren og været med til at præge livet og befolkningen i kommunen.\nI 1950erne gennemførtes øvelser med store kanoner og napalmbombning fra fly over skydeterrænet. Nato-styrkerne er blevet grundigt trænet i skydeterrænet, og der foregår stadig næsten daglige skydeøvelser i terrænet, selvom den egentlige indkvartering af soldater er ophørt.\nØvelserne annonceres en gang om måneden i aviserne.\nHjemmeværnets Region 5 har siden 1973 haft hovedkvarter på Christiansminde Hovedgård. Det giver mange søndagsskyderier på de militære anlæg, og der falder heldigvis stadig lidt arbejde af til den lokale befolkning.\nUdsalget i spisestuen i Jægersprislejren\nDen allerførste kro lå ved slottet helt frem til 1850. Herefter blev kroen flyttet fra slottet til Hovedgaden, blandt andet fordi gæsterne på kroen støjede for meget.\nVed indgangen til den syd-østlige del af slotshaven lå den tidligere stråtækte krobygning indtil midten af 1950, hvor den nedbrændte.\nDen gamle kro og gartnerbolig\nmed Slottet i baggrunden\nI 1874 blev den nuværende toetages bygning opført på Hovedgaden 29 under ledelse af stiftelsens arkitekt Henrik Hagemann.\nUngdom og foreninger havde megen glæde af Slotskroen midt i Jægerspris by, der var et naturligt samlingssted for eksempelvis gymnastik, dilettantforestillinger, afdansningsbal og fester efter idrætsturneringer, ja, selv de første mange sognerådsmøder blev holdt på Slotskroen.\nMen naturligvis dannede kroen også ramme for private fester som konfirmation, guldbryllup, fødselsdage og alt det andet, der sker på en kro.\nFrem til slutningen 1970erne var der almindelig krobevilling, men kroen måtte lukke, og Jægerspris Seminarium rykkede ind i de gamle krolokaler, der fik en gennemgående og tidssvarende renovering.\nDen gamle Slotskro på Hovvejen før 1874\nForeningslivet har blomstret siden 1900-tallet, og der kommer stadig nye foreninger til. Nye tilbud til alle på undervisning og socialt sammenhold efter skoletid og arbejde.\nI 1950 begyndte seminariundervisningen af kommende socialpædagoger på Jægerspris Slot. I sommeren 2009 lukker Seminariet i Jægerspris, og der er store forventninger til, om Slotskroen igen kan danne ramme om nye tiltag for foreninger og for det kulturelle liv i byen, da den lille Rejsestalden er ved at sprænge de eksisterende rammer, der er til rådighed for de mange tilbud med udstillinger, foredrag og arrangementer.\nEn betydningsfuld forening for området er den gamle Husflidsforening fra 1901, hvor de unge kunne lære at flette pil, snedkerere og slå søm i. Foreningen har siden 1997 haft edb-undervisning med på programmet, og foreningen har stadig sit eget hus på Møllevej, men udnytter også andre muligheder, hvor der er plads og rum for nye aktiviteter. Tiderne ændres, og alle må følge med.\nDanmarks ældste skytteforening er Skytteforeningen for Gerlev og Draaby, der blev startet i 1864 og opnåede af grevinde Danner at få skænket en fane, som stadig er i foreningens varetægt.\nGymnastikforeningen med 500 medlemmer er med verdenskendte cykelartister og springpiger højt udviklet i deres aktiviteter.\nDet var også et sogneråd med fremtiden for øje, der i 1942 købte et stort engareal øst for Møllevej, hvorpå der blev anlagt en idrætsplads i 1943. Ungdommen fik et tilholdssted for håndbold og fodbold og gymnastikstævner.\nJægerspris mølle og gård før 1924\nI 2005 blev pladsen nedlagt, og der blev opført rækkehuse på den grønne idrætspark. Nye boldbaner blev anvist, og nu benyttes banerne ved Jægerspris Skole.\nJægerspris Slot og Stiftelse\nSlottet og Stiftelsen kommer man ikke uden om, når der skal skrives lokalhistorie. Mange konger og prinser har haft deres tilholdssted her. Især som jagtslot har slottet været meget brugt og eftertragtet. Megen kultur er opstået og vokset frem her, ja, det var jo her, det hele begyndte.\nJættestuen på Fasangaards Allé\nAllerede omkring 1200-tallet omtaltes slottet første gang, og dengang var navnet Abrahamstrup. Med anlæg af Fasanhaven 1740, Danmarks første udgravning af en jættestue i1744 i slotshegnet (udgravning og anlæg af Julianehøj i 1776), anlæg af billedhugger Wiedewelts mindepark fra 1776 til 1789 med mindesten for danske og nordiske videnskabsmænd, plantning af de lange lindealléer og med opførelsen af Schweizerhytten i Færgelunden i 1794, var grunden lagt og kunne nu danne grobund for, at en solid kultur måtte opstå. Inspiration var hentet i Frankrig og syden, og blev hermed givet videre til det danske folk.\nDisse mange anlæg og byggerier har givet landsbyernes Over- og Neder Draabys beboere arbejde. De fik deres levebrød via lidt fiskeri og hoveri på slottet og hovedgårdene. Arbejdet med opsætning af de mange stengærder om slottets marker, har været ganske hårdt, og blev ringe betalt. Arbejdet i de store skove krævede mange hænder, hvorfor folk boede i skovområdet.\nAllerede som ung begyndte kronprins Frederik, den senere Kong Frederik VII, at interessere sig for Danmarks oldtid. Han undersøgte og gravede i adskillige af de lokale kæmpehøje på Jægerspris' jorder – og samtidig nedskrev han, hvordan han mente, oldtidens befolkning havde bygget disse storstensanlæg og kæmpehøje.\nKong Frederik VII og grevinde Danner holdt meget af Jægerspris Slot – her var fred for storbyens kritiske blikke og megen snak. I 1854 købte kongen slottet med to hovedgårde, mølle, færge, teglværk, skovene og de øvrige til slottet hørende ejendomme.\nVed kongens død i 1863 arvede grevinde Danner Jægerspris Gods, og hun oprettede en Stiftelse og et børnehjem for piger af almuen i 1874. Børnehjemmet på slottet har været en stor epoke i Danmarks historie. Almuens børn blev løftet op og hjulpet frem i livet. Der blev passet på, opdraget og der blev undervist i slottets skole. Da der var flest børn i hjemmene, var antallet på 300.\nPå spædbørnehjemmet blev unge piger fra alle dele af landet uddannet som barneplejersker. Den første børnehave i Gerlev-Draaby Kommune startede i begyndelsen af 1950erne på slottet. Da det efterhånden blev almindeligt, at kvinderne kom ud på arbejdsmarkedet og var væk fra hjemmet, og de gamle ikke længere boede sammen med den yngre generation, måtte børnene passes i daginstitutioner. Disse blev bygget og indrettet, og i dag er der en bred vifte af pasningsmuligheder i hele kommunen.\nMen tiderne skifter, og op gennem 1970erne blev flere børnehjem på Stiftelsen nedlagt. Det blev mere almindeligt at anbringe børn i familiepleje og ikke samle dem i de store børnehjem. Pladsen skulle udnyttes, så seminariets elever fik mulighed for at bo i de tidligere børnehjem, der blev ændret til klubværelser.\nBørnehjemsbørn under Stiftelsen 1902\nCafé Danner opstod i 1998, og nu blev der undervist i god økologisk madlavning og servering for gæster. Grevindens ønske er til fulde blevet opfyldt med opdrag og viden.\nSammenlægning af Sognekommunerne Kyndby-Krogstrup og Gerlev-Draaby tog fat allerede i 1966, og i 1970 var det gennemført. Kommunen kom til at hedde Jægerspris.\nDen politiske sammensætning i kommunalbestyrelsen fra 1970 til 2007 var en god blanding af alle partifarver, socialdemokratiet, venstre, konservative og SF – senere også en lokal Jægersprisliste. Venstre og konservative måtte i 1958 overgive ledelsen til socialdemokraterne, som bevarede flertallet i tæt på 50 år indtil den ny kommunesammenlægning i 2007.\nBefolkningstallet i Jægerspris var ved kommunesammenlægningen steget til 9400 indbyggere fordelt på cirka 99 kvadratkilometer.\nSognerådsformanden hed i 1958 Karl Johansen. Han var postbud og socialdemokrat, og han styrede kommunen med sikker hånd frem til sin død i 1988. Herefter overgik hvervet til smed Poul Madsen. Fra 1998 blev lærer Ole Find Jensen valgt til borgmester til at lede Jægerspris Kommune fremad mod nye tider.\nEn helt speciel ting, som lige skal nævnes her, er borgmesterkæden i købstaden Frederikssund. I 1966 blev 19 guldbrakteater og en pragtfibula fundet på stranden ved Kitnæs Skrænten i Færgelunden ved Jægerspris. En brakteat er en ensidet præget mønt med øsken.\nHistorisk Forening i Jægerspris har en tegnet brakteat som logo.\nDen Danske Bank sponsorerede en kopi af brakteaterne til en borgmesterkæde i Frederikssund. Den kæde burde jo have været i Jægerspris, men ved kommunesammenlægningen i 2007 kom kæden på plads, da Jægerspris Kommune blev en del af Frederikssund Kommune.\nGuldbrakteater og pragtfibula\nGerlev-Draaby blev sammen med Kyndby-Krogstrup til Jægerspris kommune fra 1970, og nu vil Jægerspris ønske held og lykke fremover og håbe på, at alle Frederikssunds borgere vil gøre brug af al den gamle og solide kultur, vi har i Jægerspris med slot og mølle, skov og strand og alt det andet. Vi har været gode til at bevare fortiden for fremtiden. Så lad os fortsætte med det.\nAnnemette Aarøe Jensen er født 1948 og bor i Jægerspris, er arkivar (stadsarkivar i Frederikssund Kommune), formand for Historisk Forening i Jægerspris og leder af Lokalhistorisk Arkiv i Jægerspris.\nSognerådsformand og møller Hans S. Simonsen, Lyngerup.\nMortensen kører brænde hjem.\nHvidhøjgård cirka 1920.\nUdsigt over brodæmningen mod Færgelunden fra Kronprins Frederiks Bro omkring 1915.\nKrabbedamsskolen Hovedgaden 27.\nFemhøj Skole cirka 1953.\nFiskere bøder garn på stejlepladsen på Kulhus havn cirka 1930.\nLicens til persontransport på strækningen Frederikssund-Jægerspris.\nJernbanebisser arbejder på den midtsjællandske jernebane.\nJernbaneviadukten nord for Gerlev.\nSognerådsmøde på det ny kommunekontor. To møllere sad for bordenden. Konservative og Venstre styrede kommunen.\nOmrådet vest for Møllen blev udstykket, og der blev opført almennyttige boliger i 1970erne. Maleri af Laurits Petersen.\nHorns Herreds Andelsmejeri i Lyngerup.\nVippebrønden i gade. Maleri af Gronemann.\nVandtårnet ved gartnerboligen.\nSkydeøvelse ved Jægerspris.\nUdsalget i Jægersprislejrens spisestue\nDen gamle kro og gartnerbolig med Slottet i baggrunden.\nDen gamle Slotskro på Hovvejen, som den så ud før 1874. Maleri af Laurits Petersen.\nJægerspris Mølle og gård før 1924. En del af møllerens jord blev til idrætsplads i 1943.\nJættestuen ved Fasangården (Fasangaards Allé).\nBørnehjemsbørn under Stiftelsen 1902.\nGuldbrakteaterne og pragtfibula.\nAnnemette Aarøe - fotograf Peter Rahbek 2009.\nAnnemette Aarøe nedstammer fra møllerslægterne i Jægerspris og Lyngerup, og hun har til Jul i Frederikssund 2009 skrevet nedenstående historie i stedet for en forkortet udgave af ovenstående historie:\nOg møllen maler\nJægerspris mølle er et godt eksempel på, hvordan de fleste af vores danske møller har set ud. Det er en stor mølle, en af Danmarks største, med 38 alen eller 24 meter i vingefang.\nDet vides ikke med sikkerhed, hvornår de første møller dukker op i Horns Herred. Men Abrahamstrup Mølle kan spores tilbage til 1400-tallet. Den lå nogenlunde der, hvor Jægerspris Mølle ligger i dag. Det skrevne, vi ved om Abrahamstrup, er fra de reparationer, der er udført gennem tiderne. Et eksempel er fra 1648, hvor det blæste kraftigt, og vingerne fløj af.\nI 1640 hed mølleren Laurits Ibsen. Han var fæstebonde under kongen, der ejede Abrahamstrup Gods. Der var i 1688 ved Kristians V's matrikel kun én kværn i møllen, men der var også en hestemølle, som kunne bruges, når det var stille vejr. Der hørte et lille landbrug til møllen, og mølleren plejede omgang med godsforvalteren og færgemanden. Jo, man var vel noget, når man var møller.\nIgennem tiderne har der været mange møllere, og der blev slidt godt på møllen. I slutningen af 1700-tallet gik det i øvrigt godt for dansk landbrug, så der blev bygget mange nye møller i hele landet. En ny hollandsk mølle kom til Jægerspris i 1801, og det var enken Elisabeth Faye, der stod for mølleriet. I 1802 var der hele fire møller at passe: to stubmøller, en hestemølle og så den ny hollandske vindmølle.\nDa møller Meyer kom til, blev det hurtigt for meget for ham, og møllerne forfaldt. I 1816 blev han fyret. Så kom købmand Munthe fra Holbæk og skulle rette op på den dårlige økonomi. For Munthe var det heller ikke let. Han havde en stor forpagtningsafgift, og landbruget gik dårligt.\nStubmøllerne var blevet ødelagt i en storm. Hestemøllen og den hollandske mølle havde han heller ikke vedligeholdt, så alt var i stort forfald.\nFrederik VI ville dog have en mølle, og han besluttede at flytte den store Holtens Mølle fra Nykøbing Sjælland til Jægerspris. Dette skete i 1830. Møller Munthe dør i 1838, men hans enke driver møllen videre. I marts 1854 brænder Jægerspris Mølle, men Frederik VII, der nu var regenten, lader opføre en ny, og det er den mølle, vi har i dag.\nI 1858 hed mølleren med sikkerhed Søren Larsen. Kort før ham var møller Simon Hansen her et par år. Søren Larsen har mølle og gård frem til 1873, men han misligholder både gård og mølle med tilhørende bageri.\nI 1873 kommer mølleforpagter Lorentz Petersen. Han er opvokset i Jægerspris, hvor hans far var dyrlæge og kroholder. Han var uddannet som købmand, og nu skulle det hele nok gå godt. Men i maj 1889 brænder møllegården. Den bliver dog bygget op igen med nyt bageri, og i folketællingen i 1890 kan man se, at der er 15 personer boende på gården. Det er en stor husholdning.\nMøllen malede for folk som boede tæt ved - cirka to kilometer. Betaling var ofte rugmel, som mølleren brugte i bageriet. For det meste var det kun små portioner, f.eks. én tønde korn.\nDet var min slægt, der fra 1873 kom til Jægerspris Mølle. Min oldefar, møller Lorentz Petersen døde i 1924, og kun en måned efter knækkede vingerne af møllen og kom ikke op igen før i 1969. Hans søn Aksel Sofus Lorentz Petersen (min farfar) forpagtede møllen frem til sin død i 1972. Han var medlem af Sognerådet i Gerlev Draaby i 33 år.\nDet var et Sogneråd, der satte afgørende præg på den gamle kommune med bl.a. en stor idrætsplads midt i byen og den store sommerhusudstykning på Kignæsbakken for ikke at tale om nybygningen af en stor moderne Sogneskole i begyndelsen af 1950erne.\nMøllen stoppede med at male korn i 1954, og bageriet stoppede i 1964, da der ikke længere var nogen som ville og kunne drive en rentabel forretning.\nMøllen og kommunen\nI midten af 1960erne blev det moderne at bo i en mølle. Jægerspris Mølle skulle også bruges til bolig. En svensk arkitekt lejede sig ind i møllen. Han smed alt inventar ud og holdt en stor fest for sine venner med papirlygter og paptallerkener, og derpå så vi ikke mere til ham. Men han havde evnet at splitte det indvendige i møllen totalt ad.\nHeldigvis blev der taget fat på at restaurere møllen i 1967. Der blev holdt en stor fest i Jægerspris By, og overskuddet fra festen dannede grundlaget for restaurering af møllen. Der holdes stadig Jægerspris Fest hvert år, og der sættes et beløb af til vedligeholdelse af møllen.\nMen hvorfor er nu en mølle indblandet i en kommunes historie? Jo, for Jægerspris Kommune købte i maj måned 1969 den gamle mølle for 13.000 kroner, og allerede samme år kom der vinger på møllen igen. (Ved eventuel senere handel skal Jægerspris Stiftelse først have buddet om tilbagekøb for et tilsvarende beløb).\nMølleren, var nu min onkel, Svend Aarøe Petersen. Han passede og plejede møllen, sørgede for at male korn til mel, tjære og kalke møllen, og ikke mindst fik han oplært et godt hold møllersvende, som kunne køre med møllen.\nI sommeren 2001 slog lynet ned i den gamle mølles vinger. Det var ikke godt - men ved hjælp fra flere fonde lykkedes det at få vinger op igen et par år senere, og den gamle mølle fik også en god restaurering af sokler m.m.\nFormanden for Møllelauget Asger Mansted skriver i en mail dec. 2002 til mig: "Lidt om vores mølle. Ting ta'r tid! Som vores Dronning udtalte ved indvielsen af Københavns Metro. Og dette gælder også for møllereparationer! Møllen er nu rettet op, nye fodremme og stolper v/vinduer og døren. Meget stort tømmer, meget arbejde og meget fint tømrerarbejde. Sokkelen er repareret, og der er opmuret mellem bjælkerne ved sokkel og mur i køregangen. Den nye bjørn er på plads. Hatten er spåntækket med nye tagspån incl. blytækning ved mølleakselen. Vindfløjen (et trekantet stk. blik!) og kuglen er nedtaget for renovering m.m. De 2 lemme bliver tilpasset til den nye bjørn. Den vandrette beklædning er delvis fornyet. Hjørnerne får lige straks en blyinddækning. De indvendige skader efter lynnedslaget er stort set i orden. Kun mangler der lidt ved bremsen. Brodækket (nederste gulv) er på vej. Udvendigt på sokkelen mangler noget reparation og pudsearbejde, der venter på frostfri forårstemperatur. De lange vinger er på møllebyggerens værksted. Jeg følger udviklingen, så vi kan foretage en "besigtigelse" ved passende lejlighed. Kontakten til stilladsmanden og en evt. lift er stadig på "on". Det er endnu for tidligt at fastsætte en dato for "indvielsen" Vi har bl.a. modtaget en donation fra Nordea på midler øremærket til nye sejl!"\nI en mail fra februar 2003 skriver Asger Mansted: "Vingerne er stadig på møllebyggerens værksted og lidt endnu. En ny vindfl øj er under arbejde efter originaltegning med "Fr. VII" hos tidligere klejnsmed og borgmester Poul Madsen. En ny løgformet "kugle" bliver nok en realitet, drejet af en lokal drejer, af et væltet egetræ i Nordskoven. Afskåret af en møllesvend og afhentet af udvalgsformanden (vi har fået det "tildelt" af skovfogeden.) Den økonomiske side er ikke sort, men nok lidt meleret med lidt lys i udsigt."\nTil slut skal det siges, at møllens vinger kom på plads i maj måned 2003, og at møllen holdes åben i sommerperioden på lørdage fra kl. 14 til 16 samt efter aftale. Hvis det blæser, bliver møllens sejl sat, og der bliver malet korn til mel.\nPrintet fra http://tikommuner.frederikssund.dk/Gerlev-Draaby


Mange fordele med parkeringsselskab - 3 BO - Livstil og Boligdesign\nMange fordele med parkeringsselskab\n3bocenter maj 19, 2020 juni 15, 2020 Blog Ingen kommentarer\nHvis du vælger at indgå et samarbejde med et godt parkeringsselskab, så vil du få rigtig mange fordele. Det er nødvendigt, at du finder en troværdig og god partner når det kommer til parkeringskontrol. Og det er lige præcis, hvad du kan få ud af et sådant selskab.\nEn helt stor fordel er, at der er gratis kontrol. Det, at der er gratis kontrol, gør slet og ret, at det er langt nemmere for dig at skulle få kontrol for de forskellige ting, der har med parkering at gøre. At det er gratis gør naturligvis også, at det er meget billigere for dig og dit firma. Det er dermed en stor fordel, som kan mærkes direkte økonomisk. En af de andre mange fordele ved et godt parkeringsselskab er, at man er fremtidssikret. Læs mere her hvis du vil vide noget om, hvad det vil sige at være fremtidssikret.\nSom tidligere beskrevet er det meget vigtigt, at man er fremtidssikret. Det er vigtigt, at man altid tænker på fremtiden, da tingene altid ændrer sig lynhurtigt. En af de ting, som du kan være sikker på ændrer sig er måden hvorpå man parkerer. Tidligere skulle man have en lille fysisk billet i forruden når man parkerede et sted. Denne skulle man selv ud og hente i en automat, og så skulle man tilbage til bilen. Sådan er det slet ikke længere. For i dag er alting nemlig meget digitalt.\nDet vil sige, at det hele faktisk er baseret på digitale hjælpemidler. Det bliver gjort ved at kigge på nummerpladen. Det vil sige, at det faktisk er nummerpladen der registreres. Alle disse ting har et parkeringsselskab helt styr på. For finder du et moderne parkeringsselskab, kan du være helt sikker på, at de også vil have digitale løsninger, som er moderne og tidssvarende.\n← Tiden med GU10\nVæghængte reoler – Design dem selv →\nSådan kan emaljeskilte pifte din indretning op\nGør dit hus en tjeneste og få hjælp til vedligehold med ejendomsservice\nSådan fjerner du alger på din bolig\nHar du et malerjob der skal fikses?\nTrænger du til et nyt tag?


Skov Grønne Balloner i naturlige farver, billige og gode\nProduktmenu>Balloner>Balloner - Latex>Balloner str. 10''>Balloner 10">20 stk Standard forest green balloner - str 10"\nRef. Nr.: L34-20\n20 stk Forest green balloner standard - str 10" Balloner som er godkendte og benyttes af professionel ballonartister i hele Europa Balloner er også perfekte til dekoration af lofter &...\nYderligere information\t20 stk Forest green balloner standard - str 10"\nBalloner som er godkendte og benyttes af professionel ballonartister i hele Europa Balloner er også perfekte til dekoration af lofter & dansegulve. Ballonerne kan bruges sammen med ballongas, som vi også sælger her i vores webshop. Bruges der helium til balloner, er gennemsnits holdbarheden mellem 12 til 14 timer. Antal: 20 stkStørrelse: 10"Farve: Forest greenType: Standard


Røde vælgere ønsker nyt parti | jv.dk\nHver femte vælger på venstrefløjen ønsker, at der dannes et nyt parti, viser en ny måling, og især SFs og Enhedslistens vælgere efterlyser et nyt, rødt parti. Det er udtryk for en dyb frustration på venstrefløjen, vurderer eksperter.\n13 feb. 2014 kl. 22:10\nDer er behov for et nyt parti på venstrefløjen. Det mener ikke færre end hver femte vælger i rød blok ifølge en overraskende måling udført for Ugebrevet A4.\nHvis de samme vælgere ville stemme på det nye parti, ville det flyve ind i Folketinget med omkring 400.000 stemmer og blive Folketingets fjerdestørste parti.\nIfølge målingen fra Analyse Danmark mener 22 procent af de vælgere, som ved seneste valg stemte på Socialdemokraterne, de Radikale, SF og Enhedslisten, at der er behov for et nyt parti til venstre for midten. Blandt SFs og Enhedslistens vælgere er tallet så højt som 39 procent.\nTallene vækker opsigt hos Klaus Kjøller, som er ekspert i politisk kommunikation og lektor ved Københavns Universitet. Resultatet vidner nemlig om, at der er grobund for et nyt parti. Hvis en tilsvarende andel af borgerne efterlyste et nyt produkt, var der ikke noget at betænke sig på, vurderer han.\n»Hvis man på forhånd vidste om et nyt produkt, at en stor andel af befolkningen så et behov for det, ville man være meget tilbøjelig til at prøve markedet af. Og hvis man i det her tilfælde med et parti kunne få 22 procent af de nuværende vælgere på venstrefløjen til rent faktisk at stemme på det, ville det jo være uhyre interessant,« siger Klaus Kjøller til Ugebrevet A4.\nDen røde appetit på et nyt parti fremgår også, når man sammenligner rød bloks vælgere med blå bloks vælgere, der ved det seneste folketingsvalg stemte på enten Venstre, Dansk Folkeparti, de Konservative eller Liberal Alliance. Kun ni procent af de blå vælgere efterlyser et nyt parti på venstrefløjen.\nTallene vidner om en kæmpe frustration på venstrefløjen, vurderer Jørgen Goul Andersen, som er nestor inden for valgforskning og professor ved Aalborg Universitet.\n»Det er ikke imponerende tal - slet ikke for rød blok. Det danske, politiske marked er som regel godt til at tilfredsstille vælgernes ønsker. Denne måling viser klart, at vælgerne på venstrefløjen ikke er stillet tilfreds,« siger Jørgen Goul Andersen.\nAnsatte i Næstved har ulovligt fået gaver betalt af kommunen\nSimon Kvamms Hugorm brændte igennem på Teltscenen: Den mand kan jo alting.


Sigrids site: Nu kan sommeren godt komme\nFor nu er min første sommertop i år færdig - og sekvom garnet var uelastisk og lidt hårdt at strikke i, så er toppen helt bestemt et hit.\nDejlig blød og så er jeg helt vild med farven, som ligner et blødt mostæppe i en mørk skov.Nu er det så at overvejelserne starter; skal jeg starte med noget nyt, som f.eks denne sommertop, som jeg har garn til. Jeg kunne også strikke "Kryds og Tværs" af Else Schjellerup færdig, eller strikke de strømper jer er begyndt på færdige....\nSidste weekend havde vi besøg af ældste, hun havde stof med, for der skulle syes et\npar "posebukser". Hun gik igang med at finde mønster - tegne - klippe og sy - og som billederne illustrerer så lykkedes operationen ganske godt :\nOg mens ældste var travlt optaget af sit projekt, så fik jeg gjort trøjen til Karen færdig - hæftet ender og syet sammen under armene. Dejligt at færdiggøre noget - især når det er opskrifter der tager hensyn til min manglende lyst til større sammensyninger.\nSom det ses, så er farvekortet fra Holst garn også fremme, det koster jo ikke noget at drømme.....\nVi fik da bl.a. set hvilken farve ældste godt kunne forestille sig at få en trøje i.\nUgen er også blevet brugt til at får købt en påskegave, som skal sendes til Fyn, så håber jeg at den falder i god smag der hvor den lander. Det er nu lidt hyggeligt at der er en der har lyst til at bruge tid på at vi er mange der kan blive glade op til påske.\nIndsendt af Sigrid S. Eriksen kl. 17.23


Butik på Rosenvængets Alle\nEnula 9 er både en webshop og en fysisk butik.\nButikken på Østerbro kom først (i 2005) og webshoppen blev lanceret i 2010. I Enula 9 (i butikken såvel som på webshoppen) er du velkommen, uanset om du er gravid eller ej. Vi har mange almindelige modemærker, som vi håndplukker i DK og Europa og blander med graviditetstøjet. Rigtig meget af tøjet kan desuden også bruges efter graviditeten, hvor der ofte går et stykke tid, før man fx. kan hoppe i sine normale jeans igen. Vi tilbyder også decideret amme-tøj, som er tøj med smarte amme-venlige åbninger, så du nemt kan komme til at amme, uden at vise det hele. I butikken har vi et par dejlige bløde stole, hvor du altid må slå dig ned og amme din baby, hvis behovet er der. Det kan nemlig være svært og til tider uoverskueligt at komme af sted efter fx. en ny amme-BH, med en nyfødt baby i liften.\nBUTIKKEN // ROSENVÆNGETS ALLE 6\nVores fysiske Enula 9 butik ligger på Østerbro, nær Trianglen, i en lille skøn brostensbelagt sidegade ved navn Rosenvængets Allé. En gade, der udover Enula 9, også byder på andre fristelser. Fx den lækre økologiske slagter Gourmandiet, en økologisk bager, en skøn frisør, luxus-vintage showroomet I blame Lulu og burgerdeli'en Cocks&Cows. Og besøger du butikken, eller et af de andre skønne steder, og har et par dejlige tumlinger med under armen, så tril ned for enden af vejen, hvor du finder en lokal legeplads - et oplagt sted at holde en shoppe pause.\nTil vores loyale kunder i butikken på Østerbro, har vi oprettet et "Best Friend Card". Det går i al sin simpelhed ud på, at du for hver 500 kr., du køber for i butikken, modtager 1 stempel på dit BF Card. Når og hvis du samler 10 stempler inden for 1 år, får du et gavekort på 500 kr, som du kan bruge i butikken på Østerbro. Kortet er strengt personligt og skal ses som en tak for din loyalitet over for butikken. Når du køber i vores fysiske butik, bytter vi gerne inden for 8 dage, men til anden vare eller tilgodebevis. (Vi tilbyder ikke BF Card ved køb på webshop, men her kan du til gengæld få penge retur inden for 14 dage, hvis du fortryder et køb)\nI butikken har vi normalt åbent alle hverdage fra kl. 11-17.30 og lørdage kl.10-15.\nVi har lukket på helligdage og ændrede åbningstider kan forekomme ifm. jul og nytår.\nKontakt os gerne hvis du skulle være i tvivl. Tlf. 35381785 eller på mail@enula9.dk Vi svarer så hurtigt vi kan.


Smartphonesalg vil nå 1,25 milliarder i år\nIT-analysevirksomheden IDC forventer, at der på verdensplan vil blive solgt 1,25 milliarder smartphones i år.\nMobilerne bliver fortsat skiftet ud med en vist hastighed - og i år ventes salget af smartphones at nå 1,25 milliarder på verdensplan ifølge IT-analysevirksomheden IDC i en prognose for væksten i leverancer til forhandlere verden over. Fold sammen\nFredag d. 29. august 2014, kl. 10.38\nDer bliver fortsat skiftet ud i mobilparken på verdensplan, og i år vil der blive solgt flere smartphones end sidste år.\nIT-analysevirksomheden IDC forventer, at der vil blive solgt 1,25 milliarder smartphones - svarende til 23,8 procent flere end i 2013, hvor der blevet solgt 1,01 milliarder.\nDe kommende år vil stigningen fortsætte, således salget vil nå 1,8 milliarder i 2018, vurderer IDC i en prognose for smartphonesalgets udvikling i perioden 2013-2018.\nDet har især været på vækstmarkeder, der har været gang i leverancerne af smartphones tid. I analyserne tilbage til 2011 er mere end halvdelen af det årlige leverancer af smartphones gået til vækstlande, som ifølge IDC har været afgørende for den overordnede vækst i salget af smartphones.\nHidtil har de modne markeder typisk også trukket en tocifret vækst, som dog ventes at aftage til 4,9 procent i 2014, mens vækstmarkederne fortsat vil opleve en stigning på 32,4 procent - og altså medvirke i højere grad til den samlede forventede stigning på 23,8 procent, lyder det fra IDC.\n»Smartphone-markedet, som har oplevet en massiv vækst over de seneste mange år, er begyndt at aftage. På modne markedet er den aftaget betydeligt, men de står fortsat bag høje indtægter med gennemsnitlige salgspriser på mere end 400 dollar. I mellemtiden farer mange vækstmarkeder stadig af sted, men med gennemsnitlige salgspriser på mindre end 250 dollar,« lyder det fra IDCs forskningschef på mobilområdet, Ramon Llamas i prognosen for smartphonemarkedet, der opgør antallet af leveracer til forhandlere på verdensplan - og ikke de faktiske tal for, hvor mange smartphones, der bliver solgt til forbrugerne.\nDen svenske mobilgigant Ericsson, der lever af at sælge mobiludstyr og er verdens største på området, har netop i opdaterede tal til den halvårlige »Ericsson Mobility Report« fra juni opgjort, at der i andet kvartal 2014 blev solgt cirka 300 millioner smartphones på verdensplan. I samme kvartal kom der 80 millioner nye mobilabonnementer - svarende til en stigning på 6,8 procent.\nVerdens samlede antal mobilabonnementer nåede dermed 6,8 milliarder. De tre lande med flest nye mobilabonnementer var i andet kvartal var Kina, Rusland og Indien, hvor 12 millioner kom fra Kina og fem millioner fra henholdsvis Rusland og Indien.\nEftersom mange abonnenter har mere end et abonnement, estimeres det ifølge Ericsson, at der 4,6 milliarder mobilabonnenter på verdensplan.\nEn af de tendenser, der har fyldt meget på smartphoneområdet er skift til større skærme - blandt andet med de såkaldte »phablets«, der typisk beskrives som enheder med skærme i størrelsen 5,5 til 7 tommer. IDC forventer, at salget af phablets vil vokse fra 14 procent af smartphonemarkedet til 32,2 procent i 2018.\nHer hæfter IDC sig blandt andet ved forventningen om, at teknologigiganten Apple er på vej med en smartphonemodel i kategorien af enheder med større skærme. Der verserer netop masser af rygter om Apples kommende nye iPhone - eller flere enheder, og de bliver lige nu genoplivet, efter at Apple officielt har inviterer til pressemøde 9. september.\nFitness-apps spurter fra de andre