Borneo Broncefinken | Ikast Fugleforening\nBeskrevet og navngivet i 1852 af Cassin\nEngelsk: Dusky Mannikin eller Dusky Munia\nTysk: Borneo Bronzemännchen\nHollandsk: Borneo Bronzemannen\nDansk førsteopdræt: Walther Langberg, København, 1940\nBeskrivelse: Hale og svingfjer sorte, øvrig fjerdragt sortbrun med ret store variationer i de sorte og mørkebrune farver. Øjet er mørkebrunt, overnæbet er sort og undernæbet bleggråt. Benene er blågrå. Ingen ydre kønsforskel. Længde ca. 11 cm. Ungfugle ligner de voksne fugle, men deres undernæb er sort indtil første fældning, ligesom deres underside synes en anelse lysere end de voksne fugles.\nUdbredelse: Borneo samt øerne Natuna, Banguey og Sulu.\nBorneo er verdens tredjestørste ø (efter Grønland og Ny Guinea). Øen som har et samlet areal på 736.000 km² og en anslået befolkning på omkring 18,5 millioner indbyggere, deles af Malaysia, Brunei og Indonesien. Borneo er hjemsted for flere af verdens største regnskovsområder, og det tropiske klima giver gode betingelser for en lang række\nspændende planter og dyr som eksempelvis elefanter, leoparder, næsehorn, krybdyr, aber\n– og ikke mindst fugle!\nLevevis: Borneo Broncefinken er almindelig forekommende over hele øen, og er kendt for\nat være ret tillidsfuld over for mennesker. Den ses ofte i haver, parker og i byer,\nog til trods for at den danske dommerstandard anfører at den lever i højlandet og i bjergene,\nså beskrives den i litteraturen oftest som en lavlandsfugl der kun forekommer i højder på op\ntil 500 meter over havets overflade. Borneo Broncefinken er ret alsidig når det gælder jagten\npå føde i det fri. Den søger føde i såvel vegetationen som på jorden og langs veje,\nmen mest af alt synes den at have en forkærlighed for græsfrø\nligesom den er en hyppig gæst på rismarkerne.\nI fugleholdet: Borneo Broncefinken har aldrig været almindelig i det danske fuglehold. Importerne var helt frem til importforbudet spredte og ofte ganske små, og fuglens diskrete farver gjorde den aldrig så populær som de australske og afrikanske pragtfinker.\nMen hvad den måske ikke har i farvepragt har den til fulde i personlighed! Borneo Broncefinken er helt sikkert blandt de mest nysgerrige og tillidsfulde pragtfinker jeg har arbejdet med, og de stammer som i dag findes i danske og europæiske fuglehold er stærke, problemfrie og ynglevillige fugle, der giver opdrætteren mange glæder og oplevelser, og som trivedes godt i såvel bure som volierer.\nDe seneste år er der herhjemme opnået rigtig gode opdrætsresultater med Borneo Broncefinken, og det det ses også på flere af landets udstillinger hvor fuglene tager sig godt ud.\nBorneo Broncefinken blev i sin tid krydset med mågefinken for at frembringe de flotte mørkebrune fugle som i dag er vidt udbredt. Fuglens sang minder meget om sangen hos mågefinken, og i det hele taget er Borneo Broncefinken en stille og diskret fugl i volieren.\nEgne erfaringer: De første Borneo Broncefinker købte jeg for et par år siden på fuglemarkedet i Assentoft, og her blev jeg oplyst at det var muligt at kønsteste fuglene ud fra farven på fuglenes isse. Det er dog en skrøne, og vil man have vished for fuglenes køn er der kun to afgørende beviser, nemlig hannernes sang eller en dna test. Senere lykkedes det mig ved hjælp fra gode fuglevenner, at skaffe fugle fra Holland og Tyskland, og jeg kunne nu\nsammensætte ubeslægtede fugle.\nBorneo Broncefinken lader sig ret let ”tvangsparre”, og sammensætter man to fugle af hvert sit køn, finder de som regel hurtigt sympati for hinanden, i modsætning til mange andre pragtfinker, som helst selv skal udparre sig fra en større flok for at man opnår gode resultater.\nFoder: Borneo Broncefinken er bestemt ingen kostforagter, og de kaster sig som regel sultent over alt de bliver præsenteret for. Jeg tror, at mange opdrættere fodrer for ensformigt uden for ynglesæsonen, og det kan ofte resultere i dårlige resultater når man senere vil starte fuglene op. Specielt i hvileperioden har fuglene brug for et rigtigt godt foder, samt vitaminer og mineraler for at kunne opbygge fjerdragt, kondition, muskelmasse og overskud til den forestående ynglesæson. I hvileperioden består føden hos mig af forskellige frøblandinger. Hovedernæringen er en pragtfinkeblanding fra Natural, ligesom de også altid har adgang til en skovfugleblanding, røde hirsekolber og et kraftfoder. Herudover får de dagligt grønt som eksempelvis fuglegræs, mælkebøtte, halvmodent græsfrø, salat og agurk. Frugter har jeg aldrig set fuglene røre. Jeg har hørt opdrættere som er bange for at fodre fuglene ”for godt” i hviletiden, idet de så frygter at det bliver svært at få fuglene i ynglestemning senere. Min egen erfaring er imidlertid den, at fuglene netop kræver en god fodring i hvileperioden for senere at have overskud til at yngle – og personligt mener jeg, at fuglenes yngletid i højere grad styres af faktorer som varme og specielt mængden af lys, end af udvalget af foder.\nOpdræt: Uden for yngletiden går mine Broncefinker i indendørs volierer på tre meters længde. Her opbygger de kondition, ligesom lyset er af stor vigtighed. Når efteråret er en realitet og dagene bliver korte, tager jeg fuglene ind i fuglestuen. Her udvælger jeg så hvilke fugle jeg vil sammensætte, og jeg prøver altid at være ret kritisk, så kun ubeslægtede fugle med de bedste egenskaber bliver brugt til avl. Jeg syntes at vi som fugleholdere har et stort ansvar for at sikre sunde fugle i vores fuglehold, som samtidigt i videst mulig omfang sikre fugle, der ser ud som de gør i naturen. Derfor kunne jeg aldrig finde på at avle på fugle med fejl eller fugle som adskiller sig fra fuglene i den fri natur. Fugle fra specielt Holland kan ofte indeholde skjulte arveanlæg for mutationer, og viser fugle hos mig tegn herpå,\nbliver de øjeblikkeligt sorteret fra.\nI yngleperioden omlægger jeg kosten i løbet af en kort overgangsperiode til at indeholde flere proteiner. Fuglenes hovedfoder er nu opblødt og spiret frø som indeholder store mængder vegetabilsk protein, ligesom jeg tilbyder et blødfoder baseret på æg samt pinkies, myrepupper og hvide melorme for at tilføre animalsk protein. Herudover ændrer jeg dagslængden med kunstigt lys fra 8 timer i hvileperioden, til ca. 16 timer i yngletiden. En ting man skal være opmærksom på er, at selv om Broncefinker er ekstremt rolige, venlige og omgængelige fugle, så kan enkelte hanner i ynglekondition være lidt hårde ved hinanden. I forhold til andre fugle har jeg aldrig opserveret problemer. Til opdræt anvender jeg kassebure i kunststof på 80 x 40 x 40 cm, og fuglene bliver her hurtigt rolige og fortrolige, og redekontrol og ringmærkning generer dem på ingen måde. Årsagen til at jeg bruger bure i kunststof er primært hygiejne og sundhed. Kunststofburene et lette at rengøre, og i forhold til traditionelle kassebure af træ, skal man her ikke spare på vand og sæbe. Desuden er det lettere at bekæmpe sygdomme og utøj som eksempelvis blodmider, idet disse ikke kan etablere sig på samme måde, som de kan i bure fremstillet af træ. Borneo Broncefinkerne lægger hos mig mellem 3 og 6 hvide æg pr kuld, og rugetiden er ca. 12-14 dage. Ungernes øjne er lukkede ved klækningen og åbnes typisk på 5-6 dagen. Efter en god uges tid starter jeg ringmærkningen, men tidspunktet kan variere en del, alt efter hvor mange unger der er i kuldet, det tilbudte foder og temperaturen, se hellere prøve en dag for tidligt, end en dag for sent. Ungerne flyver fra reden efter 3 ugers tid, men bruger stadig megen tid i og omkring reden.\nTil ringmærkningen anvender jeg LDF ringe i størrelse C på 2,5 mm.\nBorneo Broncefinkerne er utrolig glade for vand, og de bader flere gange hver dag. Desværre har de en uvane som de deler med en stor del af Lonchura slægten, nemlig at de bruger badet som toilet, og det er derfor utroligt vigtigt altid at sikre at fuglene har rent vand. Hos mig har fuglene altid adgang til rent drikkevand i pumpeglas, og jeg har aldrig opserveret at de drikker af deres badevand. En gang ugentligt tilsætter jeg vitaminer til fuglenes drikkevand, og de har altid adgang til sand, skaller og trækul.\nJeg har haft rigtigt mange gode og sjove oplevelser med mine Borneo’er, og som et eksempel kan nævnes at jeg havde en ny hollandsk han gående sammen med en hun fra Tyskland og en fra Danmark. Planen var nu at den heldige hollænder selv skulle have lov til at vælge mellem de to hunner. Resultatet blev imidlertid at han byggede rede, parrede begge hunner og kørte to kuld igennem med begge hunner i samme rede uden nogen former for problemer overhovedet.\nSom afslutning vil jeg gerne anbefale Borneo Broncefinken til alle fuglevenner. Det er en flot og spændende fugl, der kan passe fint ind i mange fuglehold. Jeg håber at vi passer godt på den herhjemme, og ikke driver rovdrift på arten, blot fordi den er let at opdrætte. Der har til tider været en tendens til, at der skulle avles på alle fugle uanset kvaliteten. Her er det vigtig at vi tænker os godt om, og konsekvent tager fugle med fejl og mangler ud af avlen. Hvis vi arbejde seriøst med de gode stammer vi har i dag, vil Borneo Broncefinken kunne glæde rigtig mange både nye og etablerede fugleholdere i fremtiden.\nTekst & billeder: Ulrik Laursen


28/02-2018: En organisation, som kalder sig CDP (tidligere Carbon Disclosure Project) har netop offentliggjort en oversigt over de byer i verden, der i dag får mindst 70% af deres elektricitet fra grønne energikilder. Det drejer sig ifølge deres tal om 101 byer ud af mere end 570 byer i undersøgelse.\nUmiddelbart lyder det som en positiv nyhed, og det vidner da også om, at de mere end 7400 borgmestre, som efter tåben Trumps beslutning om at trække sig fra Paris-aftalen, indgik en pagt om at gøre, hvad de kunne, for at gøre deres byer mere klimavenlige, tilsyneladende er kommet et skridt i den rigtige retning.\nSer man imidlertid nærmere på byernes beliggenhed, er der en ulige fordeling på kontinenterne. I verdens folkerigeste lande som Kina, Indien, Indonesien og Bangladesh er der ikke en eneste by repræsenteret, og en optælling viser, at af de 101 byer med mindst 70% grøn energi, ligger ikke mindre end knapt halvdelen, nemlig 47 byer, i Brasilien.\nDen såkaldte grønne energi i Brasilien kommer fra vandkraftværker i forbindelse med de mange dæmninger, som siden 2001 er bygget på floderne i Amazon-regnskoven. For eksempel ligger der ovenfor Pantanal-bækkenet langs grænsen til Bolivia 38 vandkraftværker, som allerede er i gang, og yderligere 94 er planlagt i de kommende år.\nAdskillige rapporter har dokumenteret de ødelæggelser, som disse vandkraftværker påfører Amazon-regnskoven og det rige dyreliv, men behovet for elektricitet er voksende, og med den nuværende stærkt højreorienterede og korrupte regering ved magten, kommer miljøet langt nede på listen.\nMan må sætte spørgsmålstegn ved værdien af CDP’s opgørelse over de mest grønne byer i verden, når denne opgørelse er så en-øjet, at en miljø-ødelæggende produktion af elektricitet alligevel giver byerne en plads blandt de mest grønne. Rapport efter rapport har beskrevet, hvor stor betydning den enorme Amazon-regnskov har for klimaet på hele kloden. I forvejen er skoven truet af ødelæggelser fra rovdrift på mineraler og plantage-stordrift uden det mindste hensyn til andet end profit.\nI sidste ende er det imidlertid udledningen af CO2, som er den afgørende faktor, når vi taler om at bremse de menneskeskabte klimaændringer og den globale opvarmning. Og intet tyder på, at det går i den rigtige retning. Alene i Europa – som burde gå foran med nedbringelsen af CO2 – er udledningerne stort set uændret i de sidste tre år, og på verdensplan steg de samlede udledninger igen i 2017.\nKonsekvenserne af, at det fortsat ikke er lykkedes at vende stigningen i udledningerne af drivhusgasser, ser ud til at blive endnu værre end tidligere antaget ifølge en ny videnskabelig undersøgelse netop offentliggjort i tidsskriftet Environmental Research Letters.\nMan har for første gang lavet en vurdering af, hvordan fremtidige klimaændringer vil påvirke i alt 571 europæiske byer, når det gælder oversvømmelser, hedebølger og tørker. Under hensyntagen til usikkerheder i klimamodeller og naturlige variationer har man udarbejdet tre scenarier for klimapåvirkninger – lav, middel og høj.\nFor indvirkninger i den lave ende vil tørkeforholdene forstærkes i det sydlige Europa, mens oversvømmelser langs floder i nordeuropæiske byer vil forværres. Indvirkningerne i den høje ende vil imidlertid betyde, at de fleste europæiske byer vil opleve stigninger i både tørker og oversvømmelser. Men ikke nok med det – omfanget af disse indvirkninger vil blive mere alvorlige, end man hidtil har troet, hvilket betyder, at de europæiske byer vil stå overfor en endnu større udfordring, når de kommende klimarisici skal tackles.\nDykker man ned i detaljerne, siger undersøgelsen om udsigterne i de kommende 80 år, at alle europæiske byer kan forvente hyppigere hedebølger med højere temperaturer, men byer i det sydlige Europa vil opleve den største stigning i antallet af hedebølger – helt op til 69% flere.\nUnder alle tre scenarier vil sydeuropæiske byer også opleve en generel stigning i antallet af tørker, men i den høje ende vil man se et klima med fremtidige tørker, der vil være op til 14 gange værre, end dem man tidligere har oplevet. Faktisk vil man med mellem- og højscenariet se ændringer, som sandsynligvis vil overskride tærsklen til et helt nyt klima i regionen, og undersøgelsen støtter en tidligere analyse, der taler om en megatørke på Den Iberiske Halvø.\nI centraleuropæiske byer, hvor infrastruktur og befolkning generelt ikke er vant til ekstrem varme, vil man opleve den største temperaturstigning under kommende hedebølger, som langt vil overgå, hvad tidligere undersøgelser har angivet – helt op til 14º C højere.\nDet nordvestlige Europa vil især opleve flere oversvømmelser langs floderne, og den udvikling vil være særlig markant på De Britiske Øer. Det vurderes, at der vil kunne ske en stigning på mere end 50% i vandgennemstrømningen i forhold til den nuværende højeste vandstand over en tiårig periode.\nUndersøgelsen kommer også ind på de enorme omkostninger og tiltag, der skal til for at afværge de værste indvirkninger. Ifølge forskerne vil det sydlige Europa stå overfor de største og dyreste udfordringer, hvor ikke mindst vandforsyningen vil blive et problem, mens Centraleuropa kapacitetsmæssigt og økonomisk skulle være bedre stillet.\nHermed har vi endnu en videnskabelig rapport, som viser, at klimaændringerne vil få værre konsekvenser end først antaget. Mon ikke vi så kan regne med, at det også bliver det værste scenarie i denne undersøgelse, der kommer til at udspille sig.\nMassedød blandt dyr\n26/02-2018: I maj 2015 fandt en helt ekstraordinær og tragisk begivenhed sted på sletterne i det centrale Kazakhstan.\nSaiga-antiloper samles på disse sletter i hundredtusindvis hvert år for at føde deres unger i løbet af blot 10 dage, men i 2015 kunne et reportagehold fra BBC, som var til stede for at filme begivenheden til dokumentarserien Planet Earth II, se til, mens omkring 70.000 Saiga-antiloper døde på blot ni dage.\nI starten af 2000-taller var antilopen udryddelsestruet, idet bestanden var faldet til blot 50.000 individer, men op til 2015 var det lykkedes at få antallet bragt op på cirka 300.000, da denne massedød indtrådte.\nTilfældigvis var forskere fra Kazakhstan og Royal Veterinary College i Storbritannien til stede i området, og med støtte fra forskellige fonde gik de straks i gang med at prøve at klarlægge årsagen til den tragiske begivenhed.\nI januar i år kom så resultatet af deres undersøgelser, og den viste, at et sammenfald af begivenheder bevirkede, at denne episode med massedødsfald (MME = mass mortality event er en pludseligt forekommende katastrofal demografisk episode, der står frem i forhold til det gennemsnitlige dødelighedsniveau) for netop Saiga-antilopen, blev så voldsom.\nFørst og fremmest er fødslen af kalvene en stresset situation for hunnerne, men begivenheden faldt sammen med en temperaturstigning på op til 37º C i området og en stigning i luftfugtigheden til over 80% få dage forinden. Det bevirkede, at en ellers fredelig bakterie (Pasteurella multocida), som lever i Saigaernes mandler, trængte ind i dyrenes blodårer og forårsagede blodforgiftning.\nDet er altid vanskeligt at tilskrive klimaændringer enkeltstående begivenheder, men det er et anerkendt faktum, at netop højere temperaturer og luftfugtighed er en konsekvens af den menneskeskabte globale opvarmning, og andre MME’er har på det seneste også kunnet tilskrives højere temperaturer.\nJeg har tidligere i år beskrevet de usædvanligt høje temperaturer, som ramte Sidney og andre dele af New South Wales i Australien i starten af januar. For eksempel betød temperaturer på over 47º C, at en koloni på mere end 400 flyvende hunde næsten blev udryddet ved Campbelltown, fordi de mister evnen til at regulere deres kropstemperatur, når temperaturen når over 40º C. I 2014 blev mindst 45.000 flyvende hunde dræbt i det sydøstlige Queensland på blot én varm dag.\nI 2015 viste en videnskabelig rapport offentliggjort i Proceedings of the National Academy of Sciences, at der siden 1940 har været 727 tilfælde af MME’er, som har omfattet 2407 dyrebestande. Rapporten slog fast, at antallet af MME’er er stigende, og for fugle, fisk og hvirvelløse dyr i havet er antallet af dræbte dyr også stigende. Rapporten fortæller også, at en fjerdedel af alle MME’er direkte kan tilskrives klimaet – for eksempel ekstrem varme eller kulde, iltmangel eller sult.\nOpvarmningen af verdenshavene bidrager allerede nu til adskillige tilfælde af MME. I 2015 gik hundred millioner af søstjerner til langs den amerikanske vestkyst i den største MME, man har observeret. Det blev fastslået, at årsagen var en parvovirus i søstjernernes fordøjelsessystem, som ødelagde deres forsvar mod bakterieangreb. Det blev endvidere fastslået, at ikke alene bevirkede det varmere hav, at søstjernes stressniveau øgedes, det øgede også mængden af sygdomsfremkaldende bakterier.\nTil The Guardian siger en af forfatterne til den videnskabelige rapport om Saiga-antilopernes massedød, professor i dyresundhed Richard Kock:\n”Evolution tager millioner af år, og hvis der sker en ændring i miljømæssige forhold, vil alt det, der har udviklet sig i det specielle miljø, komme under et særligt pres. Mikrober kan hurtigt tilpasse sig og reagere på ændringer, men for pattedyr tager det adskillige hundredtusinder eller millioner af år at tilpasse sig. Det er den virkelige bekymring her.”\nDen spanske syge i 1918-1920, som dræbte mellem 50 og 100 millioner mennesker var en fugleinfluenza-virus, og den sorte død, som hærgede Europa fra 1347 til 1352, og som dræbte mellem 40 og 50% af befolkningerne, menes i dag at være en bakteriefremkaldt sygdom overført fra menneske til menneske af lus og lopper – og ikke af rotter.\nSådanne pandemier kan altså i fremtiden blive hyppigere som følge af den globale opvarmning. Det siges, at netop pandemier var det, præsident Obama frygtede mest i sin tid i Det hvide Hus.\nHøje temperaturer i Nordgrønland\n22/02-2018: Tirsdag i denne uge blev en usædvanlig varm dag omkring verdens nordligste landbaserede vejrstation – DMI’s vejrstation ved Kap Morris Jesup i Nordgrønland.\nIfølge klimatolog John Cappelen skyldtes de høje temperaturer formodentlig en kombination af relativ varm luft i det arktiske område og den særlige vind, der opstår, når luften blæser op over den grønlandske indlandsis, kaldet Føhn. Vinden udtørrer luften, og når den vender, trækker den varm luft ind over indlandsisen.\nMålestationen har været i gang siden 1980, og målingerne viser, at gennemsnitstemperaturen omkring Kap Morris Jesup i den periode har ligget på minus 32,9º C i februar, men tirsdag lå temperaturen stort set hele døgnet på plusgrader – det er i øvrigt mørkt hele døgnet i Arktis på denne årstid.\nGennemsnitstemperaturen for februar 2018 ligger ved Kap Morris Jesup indtil videre på minus 21,2º C. Det kan dog nå at ændre sig til meget koldere temperaturer, da vejret hurtigt kan slå om. Den hidtil luneste februar blev målt i 2005 med minus 23,4º C. To gange tidligere siden 1980 har man målt så høje temperaturer på en enkelt dag i februar som i år, nemlig i 2011 og i 2017.\nVidenskabeligt set kan man ikke udlede noget af indtil nu to målinger, der sætter temperaturrekord – det kræver en længere årrække med målinger over gennemsnittet, hvilket er et tidsrum, som vi ikke har til rådighed med den igangværende hurtige globale opvarmning. Så for egen regning vil jeg blot konstatere, at to, måske tre, rekordhøje temperaturer i Arktis i løbet af kun syv år er foruroligende.\nDet er jeg helt sikkert ikke alene om at synes, og der er mange kompetente forskere, som følger udviklingen nøje.\n21/02-2018: Flytrafik er skadelig for klimaet, og bør begrænses mest muligt, hvis vi skal have blot en lille chance for at afværge de værste konsekvenser af de igangværende klimaændringer.\nMed omkring 100.000 flyvninger og cirka otte millioner passagerer i døgnet globalt lyder det som en umulig opgave. I verdens rige lande betragtes det som en menneskeret at flyve på ferie til eksotiske destinationer eller populære skisportssteder, men i løbet af de næste 10 til 20 år vil den globale opvarmning automatisk sætte en stopper for den luksus.\nSneen forsvinder og mange destinationer i varme lande vil få problemer med det stigende havniveau. Men det er kun et par af problemerne. Selve flytrafikken vil få stadig større vanskeligheder med at afvikle daglige afgange og overholde tidsplaner, når de først er i luften.\nI bare det sidste års tid har adskillige videnskabelige undersøgelser peget på de vanskeligheder, som flytrafikken vil stå overfor, og i 2016 udsendte International Civil Aviation Organisation (ICAO) en rapport (kapitel 7), hvor man blandt andet beskriver de problemer, som den globale opvarmning vil betyde for luftfarten.\nNår luften bliver varmere, bliver den tyndere, hvilket betyder, at det bliver sværere for flyene at få tilstrækkelig opdrift, når de letter. Det bevirker, at flyene skal lette med en lavere startvægt – færre passagerer og mindre bagage.\nFlere afgange om aftenen og om natten – som selvfølgelig vil være til gene for beboere omkring lufthavne – bliver en nødvendighed i mange varme lande. Og når flyene er i luften, skal man tage hensyn til ændrede vindmønstre – for eksempel jetstrømmen – som vil betyde, at flyruter skal ændres, hvilket vil give længere flyvetid og højere brændstofforbrug.\nSamtidig forventes El Niño’er at blive værre og måske hyppigere i fremtiden, hvilket vil betyde flere ekstreme tørker og hedebølger i for eksempel Australien og voldsomme oversvømmelser langs vestkysten i Nord og Centralamerika. Det vil naturligvis give betydelige vanskeligheder for alle former for transport – også flytrafikken.\nSom beskrevet i tidligere blog-indlæg vil større bugtninger i jetstrømmen på den nordlige halvkugle betyde, at vejrsystemer bliver låst fast i længere tid over samme område. For Europa kan det i perioder betyde, at landene om vinteren vil opleve flere voldsomme snefald og lave temperaturer over store områder (som det i øvrigt var tilfældet for det østlige USA i denne vinter) og dermed også store problemer for flytrafikken.\nAllerede nu anbefales det flypassagerer at beholde sikkerhedsselen på under hele flyveturen. Det skyldes, at en varmere atmosfære giver en mere urolig luft. Der er tale om wind shear, clear-air turbulens, konvektiv turbulens og turbulens i de øverste lag af tordenstorme. Der vil hyppigere optræde overisning og lav sigtbarhed. Men fælles for disse forhold er, at vore nuværende computermodeller ikke er tilstrækkeligt udviklet til at kunne advare om de fænomener.\nLængere tørkeperioder vil give anledning til kraftigere vinde, som igen vil betyde flere sand- og støvstorme. Forbrændingskamrene i moderne flymotorer arbejder ved temperaturer, der overstiger 1600º C, og så høje temperaturer vil smelte de silikater, som typisk findes i sand- og støvstorme, hvilket vil påvirke motorernes ydelse og kræve hyppigere vedligeholdelse.\nMange lufthavne ligger ved havet, og naturligvis er det stigende havniveau således et alvorligt problem. Allerede i dag er oversvømmelser af start- og landingsbaner en realitet i mange lufthavne fra tid til anden. Alene i USA blev 13 store lufthavne anset for at være i fare for at blive oversvømmet i tilfælde af en hurricane som Sandy, der ramte New York i 2012, fortalte en rapport fra National Climate Assessment and Development Advisory Committee fra 2013.\nMen også infrastrukturen omkring lufthavnene er truet af oversvømmelser. Ikke alene bliver det et problem for passagererne, men de mange mennesker, der arbejder i lufthavnene kan få vanskeligheder med at nå frem. Det er således ikke blot udgifter til sikring af selve start- og landingsbaner, der skal betales, men også trafikforbindelserne ind og ud af området, som skal sikres. På verdensplan bliver der tale om enorme beløb, som til og med vil være spildt, hvis ikke man sikre sig godt nok fra starten.\nSkal man satse på en stigning i havniveauet i den lave ende på 1 meter, eller skal man gå med de meget kompetente klimaforskere som James Hansen og Jason Box, der taler om mindst 5 meter i løbet af de næste 80 år. Er det politikere og økonomi, der afgør det, er jeg ikke i tvivl om resultatet – farvel til luftfarten, som vi kender den i dag!\nFor de af jer, der ikke nåede at få læst de tre seneste rapporter fra de amerikanske efterretningstjenester og militæret (blog-indlæg 17/2-2018), skal jeg blot gøre opmærksom på, at USA’s militære installationer over hele verden (lufthavne, kajanlæg og tilhørende faciliteter) naturligvis får samme problemer som den civile luftfart.\nDen prisbelønnede Journalist og medredaktør af Rolling Stone magasinet fortæller i sin seneste bog, The Water Will Come, at den situation er så alvorlig og vil koste så enorme beløb, at ingen amerikansk politiker ønsker at tale om problemet.\n19/02-2018: En opdatering om havisens udbredelse i Arktis for at understrege, hvor alvorlig situationen er.\nDet amerikanske National Snow & Ice Data Center udsendte den 6. februar en rapport om havisens udbredelse globalt, og konstaterer, at udbredelsen i år er rekordlav, da havisen omkring Antarktis også er på et lavt niveau.\nMen det er især det arktiske område, som giver anledning til bekymring, idet det ser ud til, at man for fjerde år i træk står med en rekordlav udbredelse af havisen. Normalt når isen sin største udbredelse midt i marts, men sidst i januar lå udbredelsen under 2017-niveauet på samme tid.\nDer er dog regionale forskelle i Arktis i forhold til 2017, idet isens udbredelse i den vestlige del af Beringshavet, Okhotsk-havet og nord for Svalbard var mindre, mens den var større i St. Lawrence-bugten på den canadiske østkyst og i den østlige del af Beringshavet.\nLufttemperaturen i 2500 fods (780 meter) højde over havoverfladen var i januar stadig usædvanlig høj, idet temperaturen i hele området lå mindst 3º C over normalen. Over Kara- og Barentshavet nåede temperaturen helt op på 9º C over normalen. I området langs Stillehavet lå temperaturen cirka 5º C over normalen, mens temperaturen over Sibirien (stadig i 2500 fods højde) lå op til 4º C under normalen.\nÅrsagen til varmen over Arktis menes delvis at skyldes et atmosfærisk cirkulationsmønster, som fører en sydlig luftstrømning op over regionen, men også at de voksende områder med åbent vand frigiver varme til atmosfæren.\nPå kort sigt er forskellen mellem Arktis og Antarktis, at stort set ingen mennesker bor langs Antarktis, mens landområderne langs hele Arktis er beboet. Der findes byer med al den infrastruktur – veje og rør- og kabelføringer – som hører med til bymæssig bebyggelse. Alt er bygget oven på jord med permafrost, og den er i gang med at smelte. Det ødelægger bygninger og infrastruktur og dermed levevilkår for mennesker i regionen.\nRichard Thoman, der står for klimaforskning og vejrtjenester på vegne af National Weather Service i Alaska-regionen, siger om opvarmningen i Arktis til Inside Climate News:\n”Som forsker er det virkelig chokerende at se dette, og det er svært at fatte det, der sker, og den hastighed hvormed det finder sted.”\nKlimatruslen og USA's militær\n17/02-2018: ”Ekstremt vejr i en varmere verden har potentiale til endnu større indvirkninger og kan sammen med andre kræfter øge risikoen for humanitære katastrofer, konflikter, vand- og fødemangel, befolkningsmigration, mangel på arbejdskraft, prischok og strømafbrydelser.”\nLyder overstående bekendt, skyldes det, at det er præcis, hvad klimaforskere og andre har sagt i årevis.\nDenne udtalelse kommer imidlertid fra en helt uventet kant. Det er et uddrag fra de amerikanske efterretningstjenesters årlige opsummering af globale trusler, ’Statement for the Record: Worldwide Treat Assessment of the US Intelligence Community’.\nOg det bliver endnu bedre (eller værre). Som der står på forsiden, er det direktøren for den nationale efterretningstjeneste, Dan Coats, som er ansvarlig for udgivelsen, og han blev sidste år udnævnt til stillingen af Donald Trump – ja, ham tåben, som er USA’s præsident lidt endnu.\nRapporten kommer i forlængelse af de tidligere omtalte rapporter fra National Security Strategy fra december 2017 og National Defense Strategy fra januar i år, som begge brød med de seneste års mønster, hvor man havde set bort fra klimaændringer som en særlig trussel.\nDen seneste rapport nævner for eksempel, at klimaændringer og andre miljømæssige udviklinger sandsynligvis vil give anledning til økonomisk og social utilfredshed, der måske endda kan føre til omvæltninger i løbet af 2018. Helt specifikt nævnes Kina, Indien og Iran, hvor det forventes, at de folkelige protester, som disse lande oplevede for nylig, også kan brede sig til andre lande som følge af tiltagende luftforurening fra afbrænding af skove og landbrugsaffald, urbanisering og hurtig industrialisering.\nFaktisk forventes det, at udfordringerne med urbanisering og migration vil bestå, og at klima, sygdom, fattigdom og andre destabiliserende faktorer vil føre til bølger af flygtninge – alt sammen forhold, der netop fører til omvæltninger. Samtidig forventes det, at virkningerne af luftforurening, utilstrækkelige drikkevandsforsyninger og klimaændringernes indvirkning på menneskers sundhed og levevilkår vil blive stadig mere synlige.\nRapporten nævner sørme også tab af biodiversitet og arter som følge af forurening, den globale opvarmning, ikke-bæredygtig fiskeri og forsuring af havene – forhold, som ifølge rapporten også kan fremme folkelig opstand.\nIntet af det, der fremgår af rapporten, er nyt for os, der dagligt følger med i konsekvenserne af den menneskeskabte globale opvarmning, men rapporterne indeholder dog mange andre emner af militær og efterretningsmæssig interesse, som måske ikke umiddelbart kan sættes i forbindelse med klimaændringer.\nNår militæret – både her og i udlandet – mere eller mindre relevant fremhæver trusler, har det som regel tidligere haft det formål, at man ønsker flere penge. Med tåben Trump i Det hvide Hus er det dog ikke nødvendigt for det amerikanske militær.\nAllerede i maj 2017 fik militæret et enormt tilskud til budgettet på 25 milliarder dollars. USA har nu et årligt militærbudget på 611 milliarder dollars (3.651.152.700.000 kr.). Kina er nummer to på listen med 215 milliarder dollars. I 2018 er det i Danmark på 21.3 milliarder kroner, og det forventes at stige yderligere i de kommende år.\nMed så enorme militære budgetter og med den vægt, som de tre seneste amerikanske rapporter tillægger konsekvenserne af klimaændringer på udsigterne til en mere urolig verden – og man må formode, at de andre stormagter har samme mere eller mindre skjulte dagsorden – bliver man nødt til at spørge, om der i virkeligheden er tale om forberedelser til krig om de ressourcer, først og fremmest vand og mad, som er afgørende for alt levende på kloden, og som nu for alvor er truet af den globale opvarmning?\nMåske skal jeg endnu engang læse denne artikel fra The Guardian tidligere på ugen med titlen ’Why Silicon Valley Billionaires are prepping for the apocalypse i New Zealand’.\n14/02-2018: Apropos accelerationer i klimasystemet, som jeg omtalte i sidste blog-indlæg, er en ny videnskabelig rapport om det accelererende havniveau netop udkommet.\nBaseret på satellitmålinger foretaget ved hjælp af radarskanning af verdenshavene har det for første gang været muligt af tegne et nøjagtigt 3D-billede af havenes toppe og dale (se billede), og dermed er det lykkes at bekræfte det, som computermodeller i årevis har advaret om, nemlig at havniveauet stiger hurtigt.\nUndersøgelsen bekræfter også, at både Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) og Det europæiske Energiagentur havde ret i deres påstand om, at havniveauet er accelereret i de senere år. Det bekræftes også, at det gennemsnitlige havniveau vil være vokset med mindst 65 centimeter i år 2100 i forhold til 2005-niveauet.\n65 centimeter i løbet af de næste 80 år ligger et stykke fra det niveau på 2 meter, som de fleste klimaforskere med forstand på havniveau i øjeblikket vurderer er det mest realistiske bud. Det er endnu længere fra de 3 til 5 meter, som nogle klimaforskere – og jeg – anser for mere sandsynligt.\nDet er dog vigtigt at lægge mærke til, at undersøgelsen kun tager sit udgangspunkt i den jævne accelerationshastighed, som er blevet observeret i de sidste 25 år. Der er således kun i begrænset omfang taget højde for de seneste års kraftigt voksende acceleration i afsmeltningen fra iskapperne i Grønland og Antarktis.\nBryder iskapperne i Antarktis sammen på grund af den accelererende globale opvarmning og den deraf følgende opvarmning af havet omkring dette kontinent – som adskillige forskere anser for sandsynligt – ser stigningen i havniveauet helt anderledes ud. Så taler vi om en stigning på mellem 1,2 til 3 meter blot som følge af afsmeltning af isen på dette kontinent alene.\nSidste gang, Jorden var så varm som i dag, var for 125.000 år siden, og på det tidspunkt var havniveauet 6 meter højere end nu. Men indtil videre er de mekanismer, som kunne give anledning til en afsmeltning af den størrelsesorden fra de store iskapper, stadig en udfordring, som klimaforskerne arbejder ihærdigt for at få styr på.\nDe nye målinger af havniveauet har sammen med analyser af langvarige havniveaudata fra tidevandsmålere langs kysterne og relevant forskning i iskappestabilitet nu gjort det muligt for forskerne at udarbejde et meget detaljeret billede af, hvordan havniveauet vil påvirke kystsamfund helt ned til husniveau for eksempel for byen Charleston i South Carolina.\nKlimaforsker Gary Mitchum, der er en af forfatterne til undersøgelsen, arbejder på University of South Florida, som ligger i Tampa, og byen ligger på den globale top 10-liste over de byer, der er mest udsat for konsekvenserne af havniveaustigninger. Men selv om byerne på listen ved, at de er i risiko, vil de måske ikke være i stand til at forberede sig hurtigt nok på de kommende vandmasser uden yderligere investeringer i katastrofeberedskab og sikringstiltag mod oversvømmelser.\nI USA vedtog man i fredags en lov, som giver betydelig flere midler til at sikre, at lokalsamfundene gøres mere modstandsdygtige overfor de langsigtede trusler fra klimaændringerne. Ifølge Rob Moore, som er politisk analytiker ved Natural Resources Defense Council, svarer dette engangsbeløb imidlertid blot til de penge, som burde afsættes hvert år til klimasikring, og ikke kun når en kraftig orkan har hærget. Hvis USA ikke begynder at investerer i en tilpasning til den langsigtede stigning i havniveauet, vil man altid halte bagefter, siger han.\nFor resten af verden er situationen ikke bedre. Selv om man antager, at kystsamfund ”blot” står over for en yderligere stigning i havniveauet frem mod år 2100 på cirka 10 centimeter pr. årti, som undersøgelsen går ud fra, så vil det alligevel blive meget svært med de nuværende tiltag (eller mangel på samme) at holde trit, så omfattende ødelæggelser kan forhindres.\nNogle steder vil stormfloder øge erosion, ødelægge hjem, virksomheder og transport-infrastruktur, og andre steder vil havvand trænge ind i de vandførende lag og ødelægge drikkevandsforsyninger. I det sydlige Asien og på mange øer i den del af verden vil folk miste de marker, som de lever af og bor ved. Og den udvikling vil fortsat accelererer også efter år 2100.\nRisikoen for at blive taget på sengen, når tærskler i klimaet i nær fremtid bliver overskredet som for eksempel et pludseligt accelererende havniveau, er overhængende – også i Danmark. Men her er regeringens politik altså, at der i fremtiden skal satsets på at forbedre forholdene for privatbilismen med flere og bedre veje – der er dog grænser for, hvor langt væk man kan komme selv i bil i vores lille land med vandet i hælene.\n12/02-2018: DMI fortæller, at havisens udbredelse i Arktis i januar 2018 var den laveste siden målingerne begyndte i 1979.\nLufttemperaturen ved Nordpolen var cirka 10º C varmere end normalt, idet den lå på omkring -20º C. Grønlandshavet, Barentshavet og Beringshavet, der omgiver havisen, var cirka 2º C varmere end normalt, da temperaturen plejer at ligge omkring 3º C. Siden 2007 har havisens udbredelse i Arktis ligget på et betydeligt lavere niveau end i perioden fra 1970’erne til 1990’erne.\nMan skelner mellem et-årig havis og flerårig havis. Flerårig havis overlever sommerperioden og kan opbygge en tykkelse på 3-4 meter i løbet af nogle vintre, men den menneskeskabte globale opvarmning, som i øjeblikket er dobbelt så stor i Arktis i forhold til resten af verden, betyder, at der sker en generel udtynding af havisen – områder med flerårig havis svinder ind, og tynd et-årig havis udgør en større andel af isen.\nIfølge de foreliggende klimamodeller vil denne udvikling fortsætte i takt med den globale opvarmning og betyde, at vi omkring midten af dette århundrede i perioder vil opleve en isfri Nordpol om sommeren.\nJeg har tidligere omtalt den kendte britiske forsker Peter Wadhams, professor i havfysik og ekspert i havis, der i sin bog fra 2016 ’A Farewell To Ice’ forudsiger, at vi måske allerede fra 2020 vil opleve de første isfrie somre ved Nordpolen (blog-indlæg 04/11-2016). Årsagen til den forskel i forudsigelsen er formodentlig, at klimamodeller i dag generelt ikke medtager de accelererende udviklinger i klimasystemet som følge af den globale opvarmning af den simple årsag, at den faktor er ukendt.\nDet er også derfor, at der er så stor forskel på forudsigelserne om havniveaustigningen i resten af dette århundrede. Der er naturligvis ikke videnskabelig basis for at medtage ’mavefornemmelser’ i klimamodeller, men ikke desto mindre er den igangværende acceleration i klimasystemet et faktum.\nDe forskere, der på baggrund af deres indgående viden om bestemte forhold i klimasystemet fremfører deres ’mavefornemmelser’ og dermed lægger hovedet på blokken, risikerer så at miste det, hvis de tager fejl, men her på bloggen vil jeg tillade mig at gengive udokumenterede udsagn fra erfarne forskere, der til daglig ved, hvad de taler om.\nRisikoen for verdenssamfundet kan ellers blive, at vi i de kommende år vil opleve meget ubehagelige overraskelser, når ’pludselige’ overskridelser af tærskler i klimasystemet vælter den dagsorden, som vi hidtil har handlet ud fra. Man skal ikke have fulgt den globale opvarmning og klimaændringerne i ret mange år for at vide, at forskerne allerede gentagne gange er blevet taget på sengen på grund af den accelererende udvikling i klimaet som følge af de menneskeskabte klimaændringer.\nArktis er et godt eksempel på alt det, der følger med, når en region bliver ramt af uventet høj opvarmning. For eksempel løber jetstrømmen omkring Arktis langsommere, hvilket giver anledning til større bugtninger i vindsystemet, som igen bevirker fastlåste vejrsystemer, der blandt andet har givet anledning til den meget kolde vinter i store dele af USA i år. Indtil for nyliget var det ikke en udvikling, der på forhånd med sikkerhed var forudsagt af klimamodeller.\nKlimaforskning er en utrolig kompliceret forskningsgren, men heldigvis har vi rigtig mange dygtige klimaforskere. Deres modeller, der selvfølgelig er afhængige af de data, som man er i stand til at fodre dem med, bliver heldigvis bedre og bedre – ikke mindst takket være computere med stadig større regnekraft og bedre instrumenter til indsamling af data.\nFor at gøre det hele endnu mere kompliceret, så er klimaforskningen blot en del af en større helhed, nemlig Jordsystem-forskningen.\n10/02-2018: Jeg vil starte med at give en buket roser (eller måske åkander) til programmet ’Når vandet kommer’ på DR K, som jeg så i går. Det var både seriøst, oplysende og yderst relevant.\nI forbindelse med omtalen af de sommerhuse, som i øjeblikket drysser ned på stranden nogle steder langs Vestkysten, blev det fortalt, at hård kystsikring fungerer bedst, og at kritikere af den form for kystsikring blot har indvendinger mod udseendet.\nVar havniveauet forblevet det samme i fremtiden som i dag, kunne der måske argumenteres for en hård kystsikring bestående af for eksempel kampesten eller betonblokke. Men det er IKKE fremtiden. Havniveauet stiger som følge af den globale opvarmning, som det jo også fremgår af udsendelsen, og det betyder, at mængden af vand i havet vokser, og når volumen vokser, giver det automatisk kraftigere bølger under stormvejr.\nEn netop offentliggjort videnskabelig rapport beskriver bølgernes utrolige kraft. Forskerne har set på, hvor store klippeblokke stormene langs den irske Atlanterhavskyst kan flytte, og selv om Vesterhavet slet ikke kan sammenlignes med Atlanterhavet, siger det noget om den kraft, som havets bølger er i besiddelse af .\nVinteren 2013-14 var særlig stormfuld langs Irlands vestkyst, og det lykkedes forskerne at dokumentere størrelsen af de klippeblokke, som bølgerne flyttede rundt på, og hvor langt væk de endte (se billederne i artiklen) – og forskerne var chokerede.\nDen største klippeblok, som godt nok ”kun” blev flyttet nogle få meter, vejede 620 tons. Men blokke på 100 tons eller mere var blevet væltet rundt af bølgerne og ført op til 220 meter ind i landet og løftet op til 29 meter over daglig højvande.\nStormene den vinter var ikke engang særligt voldsomme, og kraftigere storme vil selvfølgelig gøre endnu større skade. Og kraftigere storme er netop, hvad klimaforskerne forventer i de kommende år – ikke kun i Atlanterhavet, men også i Nordsøen.\nI øjeblikket forventes det globale gennemsnit for havniveauet at stige to meter i løbet af de næste 80 år, men det stopper ikke der – havniveauet vil fortsætte med at stige i fremtiden, så længe den globale opvarmning vokser, og så længe de store iskapper smelter. (For tyve tusinde år siden – midt under den sidste istid, hvor gletsjere dækkede blandt andet Bornholm – var vandstanden op til 120 meter lavere end i dag).\nDer er derfor bred enighed blandt forskere om, at den bløde kystsikring er den eneste gangbare løsning i længden. Som det fremgå af udsendelsen burde man have ladet være med at dræne marsken i Sønderjylland og i stedet lade det naturlige vådområde stå uberørt – det ville have dæmpet oversvømmelser og gavnet naturen.\nNedbrydningen af kysten længere oppe langs Vesterhavet vil fortsætte, og ingen hård kystsikring vil kunne forhindre det. Det er en konsekvens af den menneskeskabte globale opvarmning, og den opvarmning har man kendt til i hvert fald siden 1988 – og nedbrydningen af kystlinjen nedenfor de omtalte sommerhusområder har været kendt meget længere.\nHar man købt sommerhus i de områder er man med andre ord selv ude om det – uvidenhed er ingen undskyldning. Med mindre man er så heldig at være forsikret tilstrækkeligt, så må man også selv bære det økonomiske tab.\nJeg er meget mere bekymret for de havnebyer som for eksempel Esbjerg, der naturligvis også står overfor alvorlige udfordringer i de kommende år – og det må naturligvis være en samfundsopgave at løse de problemer – og det bliver dyrt, utroligt dyrt.\nLad os ikke håbe, at politikerne finder på at støtte en nytteløs kystsikring langs Vestkysten med for eksempel 10 millioner kroner – men på den anden side er der jo folketingsvalg om ikke så længe, så det gør de nok.\n08/02-2018: Der er ikke mangel på vand i Danmark i øjeblikket. Regnmængderne har i det sidste års tid ligget noget over gennemsnittet, og det er tilsyneladende kommet bag på eksperterne. Grundvandsstanden er så høj mange steder, at det især skaber problemer for landbruget.\nNår jeg taler med folk om problemet her på Bornholm, siger de ofte, at til sommer bliver det bedre. Da mange på Bornholm er afhængig af turistindustrien, betød regnen i 2017, at restauranter og cafeer måtte dreje nøglen om, så den optimisme er udbredt blandt mange bornholmere.\nDet er imidlertid ikke det, klimaforskerne lover. Faktisk har der i adskillige år været bred enighed blandt fagfolk om, at klimaændringerne betyder mere regn på vore breddegrader. Skulle vi således til sommer og næste sommer få et lige så regnfuldt år, får det alvorlige konsekvenser for øens – og resten af Danmarks – landbrug og turistindustri.\nOg en række af meget regnfulde år VIL komme – global opvarmning indebærer, at luften kan indeholde større mængder nedbør.\nAndre steder i verden er det dog tørke, der for alvor truer befolkninger, og det er ikke mindst storbyer, som har eller får alvorlige problemer med drikkevandsforsyninger. I år 1900 boede blot 15% af verdens befolkning i storbyer – i dag er det over 50%. I øjeblikket er omkring 4 milliarder mennesker helt afhængig af de bymæssige infrastrukturer – blandt andet det livsvigtige drikkevand.\nDay Zero er et udtryk, som er dukket op i medierne på det sidste, og i den forbindelse er det storbyen Cape Town i Sydafrika, der i øjeblikket er tale om, idet storbyen forventes at løbe tør for drikkevand meget snart.\nLigesom i resten af verdens storbyer er befolkningstallet også her blevet næsten fordoblet fra 2,4 millioner mennesker til 4,3 millioner – i Cape Town er fordoblingen dog sket på mindre end 25 år – og storbyen har nu været ramt af tørke siden 2015. Ifølge klimaforskerne er der ikke udsigt til, at det vil ændre sig i fremtiden. Klimaændringerne betyder nemlig, at vandknaphed er fremtiden for den del af Afrika.\nDer er ikke tale om, at Cape Town har sløset med vandet – tværtimod. Byen har faktisk gjort rigtig meget for at sikre en god drikkevandsforsyning. Der er et veludviklet og retfærdigt afgiftssystem, befolkningen er veloplyst om vandforbrug og den nyeste teknologi bruges til at bekæmpe vandspild. Restriktioner er på plads og håndhæves.\nAlligevel bliver vandhanerne lukket den 11. maj ifølge den lokale regering. Dog er det ikke sikkert, at det kommer så vidt, for den årlige regntid starter normalt sidst i maj. Det, der bekymrer eksperter mest, er, hvordan situationen ser ud i 2019, for uanset hvor store mængder nedbør der kommer i år, vil det ikke være nok til at fylde provinsens vandreservoirer.\nCape Town kan altså blive den første storby i verden, som rammes af akut vandmangel. Forskere er imidlertid enige om, at andre storbyer med tilsvarende befolkningstal og klimatiske karakteristika snart kan stå i samme situation.\nMelbourne i Australien var under den såkaldte ’Millennium-tørke’, som ramte landet i starten af dette århundrede, blot et år fra at løbe tør for vand, men i dag er det Perth, der kan stå for tur. Storbyen er kun halvt så stor som Cape Town, men fra 1974 til 2010 faldt vandtilstrømningen med 90% og er forblevet på et lavt niveau lige siden. Også i Perth er befolkningstilvæksten steget kraftigt – med 28,2% fra 2006 til 2016.\nAustralien havde sit tredje varmeste år nogensinde i 2017, og i øjeblikket oplever nabolandet New Zealand en usædvanlig varm sommer med en gennemsnitstemperatur for januar på 20,3º C, hvilket er tre grader over normalen og slår den tidligere rekord på 19,6º C fra februar 1998 – optegnelserne går tilbage til 1909.\nDen fem år lange tørke i Californien fra 2011 til 2016 står også frisk i erindringen – måske fordi vi på den nordlige halvkugle lægger mest mærke til begivenheder på egne breddegrader. Her betød dårlig infrastruktur, at en række småbyer i oplandet til storbyerne blev særlig hårdt ramt.\nI Californien er der en vis bekymring for, at en ny tørke allerede kan være under udvikling, idet snedækket i staten, som leverer cirka en tredjedel af vandforsyningen, igen er på et kritisk lavt niveau – blot 27% af normalen den 1. februar. Sædvanligvis falder nedbøren fra december til marts, men dele af Californien har fået meget lidt, og vejrudsigten går mod højere temperaturer i de kommende uger.\nAfsaltningsanlæg, hvor man fjerner saltet fra havvand, er en metode, som stadig flere lande tager i brug eller overvejer at bygge for at skaffe drikkevand. Det gælder Sydafrika, Algier, Ghana og Namibia i Afrika, lande i Mellemøsten, Kina, Californien og Australien. I øjeblikket er 1% af verdens befolkning afhængig af afsaltet havvand, men i 2025 ventes det tal at være steget til 14%.\nProblemet med den metode er, at den er meget dyr og energikrævende. For rige lande er den løsning således mulig, men for fattige lande som de afrikanske er man nødt til at tage omkostningerne i betragtning.\nI 2017 advarede FN om, at i løbet af de næste to årtier vil 600 millioner børn leve i regioner med ekstrem vandmangel. I lande som Etiopien, Nigeria, Somalia, Sydsudan og Yemen vil vandmanglen blive særlig udtalt, men også det sydlige Asien og Mellemøsten vil blive hårdt ramt i de kommende år.\nAlle disse lande og regioner – og flere endnu – har været nævnt i tidligere blog-indlæg, når det har handlet om tørke og mangel på vand, og konklusionen er stadig den samme – det er verdens fattigste, der kommer til at lide mest som følge af de klimaændringer, som især vi i den industrialiserede del af verden er skyld i. Og det værste er, at alle verdens rige lande i klimaaftale efter klimaaftale har lovet at hjælpe de fattigste lande med midler, der kunne afværge de værste konsekvenser af den globale opvarmning, uden at det er sket.\nVand og fødevareforsyning er uløseligt forbundet, så derfor vil vi i den vestlige verden før eller siden også mærke konsekvenserne af vores liv i luksus og overflod, men for os vil det nok føles endnu værre netop af den grund.\n05/02-2018: Jeg har tidligere omtalt den tyske videnskabelige undersøgelse af mængden af flyvende insekter i Tyskland, som fortæller, at antallet af disse insekter målt i biomasse – som er mere relevant i miljømæssig sammenhæng – i løbet af 27 år er skrumpet ind med hele 76% til 82%.\nDet er langt fra den eneste undersøgelse, som peger på, at antallet af insekter er stærkt faldende over hele verden (blog-indlæg 20/10-2017). Om det skyldes forgiftning af miljøet med pesticider eller klimaændringer eller en kombination af disse to forhold er endnu ikke klarlagt, men det vil få afgørende konsekvenser for hele biosfæren.\nGennem helt uvidenskabelige observationer her på Bornholm forekommer det mig, at mængden af insekter i sommeren 2017 var mindre end i 2016. Om det skyldes de store mængder regn – 11% mere i 2017 end normalen her på øen – kan jeg ikke afgøre, men antallet af edderkopper inde i huset i denne vinter er i hvert fald mindre end sidste vinter. Der er stort set ingen, og de lever jo af insekter.\nHvis antallet af insekter er faldet så drastisk, som den tyske undersøgelse peger på, så vil det hurtigt kunne mærkes på fuglebestanden. Desværre er fodring af fuglene denne vinter blevet forbudt som følge af den voksende rotteplage på øen, så jeg har ikke haft mulighed for at konstatere, om foderautomaterne har været mindre besat denne vinter i forhold til sidste vinter. Det vil foråret måske kunne give svar på.\nAt vi er i gang med at ødelægge klodens biodiversitet, er de fleste forskere enige om. Om konsekvenserne af denne ødelæggelse er der imidlertid stadig delte meninger. Især drejer diskussionen sig om, hvorvidt der findes en global biodiversitets-tærskel, hvis overskridelse vil kunne gøre Jorden ubeboelig for mennesker.\nI en artikel i Trends in Ecology & Evolution angriber tre forskere, økolog José Montoya, økolog Ian Donohue og Stuart Pimm, der er en af verdens førende eksperter i masseuddøen, ideen om, at der skulle eksistere en sådan tærskel for tab af biodiversitet, hvor livet på kloden bryder sammen.\nDe nævner, at selv efter ”Den store Masseuddøen” – Perm-Trias udslettelsen – for cirka 250 millioner år siden, hvor 96% af alle arter forsvandt, vendte livet tilbage i al sin mangfoldighed, og mere end 600 eksperimenter omkring biodiversitet viser ingen tegn på, at total kollaps vil finde sted.\nJosé Montoya siger til The Guardian:\n”Generelt set har tabet af arter en ødelæggende indvirkning på økosystem-funktioner … Vi mister gradvis bestøvningsfunktioner, vandkvalitet, plante-biomasse og mange andre vigtige funktioner i takt med, at vi mister arter. Men vi ser aldrig en kritisk biodiversitets-tærskel, hvor funktioner bryder sammen, hvis denne tærskel overskrides.”\nIfølge de tre forskere betyder det ikke, at vi ikke burde være dybt bekymrede over biodiversiteten. Vi burde være bekymret over hver eneste art, som går tabt, og ikke fokusere på en teoretisk streg i sandet. Selv små tab af biodiversitet har vigtige konsekvenser for økosystem-funktioner og de tjenester, som de yder (f.eks. bestøvning). Kort sagt siger de, at jo mere vi mister, jo mindre produktivt, effektivt og sundt bliver vores miljø, og jo større er den risiko, vi udsætter os selv for.\nAndre forskere tøvede imidlertid ikke med at angribe Montoya, Donohue og Pimm for at have misforstået de definitioner, som er bygget op omkring ”biosfære, helhed, planetær, tærskel”.\nIfølge Johan Rockström, som er direktør for Stockholm Resilience Centre og en af de førende forskere, når det gælder planetære tærskler, så er biodiversitet en variabel, som opererer ”under det planetære systems kølerhjelm”, fordi det har indflydelse på stabiliteten af vores klima, vores ozonlag og vore have, som ifølge Rockström hver for sig har meget klare planetære tærskler.\nIfølge Rockström er rationalet for biodiversitet som en planetær tærskel, at sammensætningen af træer, planter, mikrober i jorden, fytoplankton i havene, rovdyr øverst i økosystemerne til sammen udgør en grundlæggende kernebidragsydelse til regulering af klodens tilstand. Biodiversitet er simpelthen en af Jordens grundpiller, og hvis for meget biodiversitet går tabt, risikerer vi at udløse overskridelsen af en tærskel i vort klima eller i havene, hvilket kan bringe kloden ind i en ny tilstand.\nTab af biodiversitet kan ifølge Rockström ødelægge ”det trygge råderum” for mennesker og efterlade os i en fremmed verden, der bliver stadig mere fjendtlig i forhold til vores overlevelse.\nSom det er sagt så mange gange: Jorden skal nok overleve – menneskeheden gør det måske ikke.\nDen voldsomme massedød blandt flyvende insekter, som den tyske undersøgelse påpegede, burde allerede nu kunne konstateres herhjemme. I kommentarerne til undersøgelsen berettede en person, at han havde lagt mærke til, at antallet af insekter, som ramte bilens forrude på familiens tur til Frankrig, var minimal i forhold til tidligere.\nJeg har ikke selv bil, men andre tegn burde allerede være tydelige – som for eksempel det lave antal edderkopper. Jeg vil derfor opfordre andre til at være opmærksomme. Desværre kan det ende med at gå langt hurtigere med udryddelse af insekter, end vi vil bryde os om – med omfattende konsekvenser til følge.\nFjernelse af CO2 fra luften\n04/02-2018: For ikke at blive anklaget for ensidighed i dækningen af den menneskeskabte globale opvarmning og de deraf følgende klimaændringer, skal jeg gøre opmærksom på, at fysiker David Keith, Bill Gates og Direktør Norman Murray Edwards har investeret store summer i et projekt, som skal trække CO2 ud af luften og producere kulstof-neutral brændstof af gassen.\nEr der forresten nogle af dem, som har interesser i fossile brændstoffer?\nTruslen mod USA's militær\n01/02-2018: Så skete det!\nDen rapport, som for alvor vil rykke ved amerikanernes syn på de menneskeskabte klimaændringer, er netop blevet frigivet.\nNår USA’s militær er truet, skal der handles.\nRapporten fra det amerikanske forsvarsministerium med den lange titel ’Department of Defense Climate-Related Risk to DoD Infrastructure Initial Vulnerability Assessment Survey (SLVAS) Report’ fortæller, at næsten halvdelen af de amerikanske militæranlæg på verdensplan er truet af ekstremt vejr som følge af klimaændringer.\nPentagon har undersøgt virkningerne af et ændret klima på alle amerikanske militære anlæg over hele verden – i alt 3500. Det drejer sig blandt andet om flyvepladser, energi-infrastruktur og vandforsyning, og i alt er 1700 i risiko for at blive ramt af ekstremt vejr.\nRapporten var bestilt af Kongressen, hvilket understreger, at på trods af tåben Trump er der en voksende bekymring blandt politikere for, at klimaændringer kan udgøre en trussel mod den nationale sikkerhed.\nRapporten indeholder ni kort over USA – formodentlig er resten af verden udeladt af sikkerhedshensyn – som illustrerer, hvilke militære anlæg der er truet af forskellige klimarelaterede forhold som oversvømmelser, ekstreme temperaturer, tørker, naturbrande og vind.\nMåske er der alligevel lys for enden af tunnelen.


Kunstig hofte. Forskning: Kunstige hofter, der holder\nKunstig hofte: Operationen - Aarhus Universitetshospital Som forebyggelse mod blodpropper gives blodfortyndende fra operationstidspunktet indtil patienten er mobiliseret til gang med krykker dvs. Vejledning om barbering til hofteartroskopi. Men hvis den optræder kan den have alvorlige konsekvenser. Skottenborg 26, Viborg kontakt regionmidtjylland. Kunstig hofte. Slidgigt i hofteleddet er den mest almindelige årsag til, at der indsættes en kunstig hofte. Protesen som bliver indsat i hoften består af to dele: en. aug Denne tilstand kan behandles med operation og indsættelse af kunstig hofteprotese. Der findes forskellige protesetyper, men alle har en.\nKUNSTIG HOFTE - billig gardinstof. Kunstig hofte: Operationen\nKunstig hofte, holde pik pics Metal, plastik eller keramik?\nAlign Footwear indlægssålernes patenterede teknologi virker hvor end du står, går og løber. Find dine spørgsmål og svar her. Vores tre-punktsteknologi er en patenteret og innovativ nyhed indenfor indlægssåler, som er udviklet af en amerikansk fysioterapeut. Vi tilbyder dig at få en ny hofte - her kan du læse om hele forløbet. Det er en god idé at få en af dine pårørende til at læse informationen. Operationen varer ca. Med denne patientinformation vil vi fortælle om de forberedelser og undersøgelser, som du skal igennem inden din hofteoperation. Samtidig håber vi at kunne. Slidgigt i hofteleddet opstår senere i livet og vil kunne give både belastnings- og hvilesmerter samt besværet gang. Lidelsen er meget almindelig, og udover at den opstår hyppigere ved ovevægt der er også et arveligt moment. Slidgigt i hofteleddet kan give mange smerter og stivhed i leddet. Denne tilstand kan behandles med operation og indsættelse af kunstig hofteprotese. Der findes forskellige protesetyper, men alle har en begrænset holdbarhed. pigetøj str 86 Det er nødvendig å være observant på kroppens signaler i timene og de første døgnene etter hjernerystelsen. Dersom tilstanden forverrer seg, hofte det all grunn til kunstig ta kontakt med lege.\nMed denne patientinformation vil vi fortælle om de forberedelser og undersøgelser, som du skal igennem inden din hofteoperation. Samtidig håber vi at kunne. nov Her kan du finde forklarende videoer om processen på sygehuset for behandling af slidgigt i hoften. jul Patienter slider deres kunstige hofter op. Indopererede hofteproteser skal ofte skiftes ud allerede efter år, fordi det metal, de er lavet af. nov Her kan du finde forklarende videoer om processen på sygehuset for behandling af slidgigt i hoften. jul Patienter slider deres kunstige hofter op. Indopererede hofteproteser skal ofte skiftes ud allerede efter år, fordi det metal, de er lavet af. dig og dine pårørende en grundig information om det at skulle opereres og have indsat en hofteprotese, altså en kunstig hofte. Pjecen beskriver et normalt forløb. aug Hvorfor en kunstig hofte? - Årsagen til at man skal have foretaget en indsættelse af en hofteprotese, er at brusken i hofteleddet er slidt ned. 6. jun Har du fået indopereret en kunstig hofte? Så har du måske fået at vide, at den holder omkring 20 år. Men hvad skal der til, for at en kunstig hofte. Finn ventetider på utvalgte sykehus og behandlingssteder på behandlinger av betennelser og slitasje på ledd, skulder, fot, kne, rygg m.m. her.\nKUNSTIG HOFTE - Penis størrelse i cm. Kunstig hofte: Operationen\nHar du fået indopereret en kunstig hofte? Så har hofte måske fået at vide, at den holder omkring 20 år. Men hvad skal der til, for at en kunstig hofte kan holde resten af livet? Og hvad er fordele og ulemper ved proteser af ren metal? Det har danske forskere med støtte fra Gigtforeningen undersøgt. Indsættelse af en kunstig hofte på grund af artrose slidgigt er en af kunstig mest almindelige ortopædkirurgiske operationer.\nKunstig hofte kunstig hofte 5 Hensigten med en operation for hofte-dysplasi (Ganz-operation) er at mindske dine smerter samt at øge dit aktivitetsni-veau. Desuden er hensigten med opera-. Er der en sammenhæng mellen dårlige tænder og sygdom? Er rodbehandlede tænder farlige? Kan man blive rask af kroniske sygdomme uden at interessere sig for tændernes sundhedstilstand? Se svarene her hos Vitamindoktor.\nKunstig hofte (hoftealloplastik) danmark em 2016\nDu er meget velkommen til at ringe til os, hvis du ikke kan finde, hvad du søger. Tilstande og sygdomme i ankler og fødder spænder meget bredt fra skæve og smertende tæer over forfodsproblemer til hulfod, platfod og slidgigtsproblemer.\naug Denne tilstand kan behandles med operation og indsættelse af kunstig hofteprotese. Der findes forskellige protesetyper, men alle har en. Med denne patientinformation vil vi fortælle om de forberedelser og undersøgelser, som du skal igennem inden din hofteoperation. Samtidig håber vi at kunne. Kunstig hofte. Slidgigt i hofteleddet er den mest almindelige årsag til, at der indsættes en kunstig hofte. Protesen som bliver indsat i hoften består af to dele: en. PrivatHospitalet Danmark har eksisteret siden og er i dag et af Danmarks største og ældste privathospitaler. Hospitalet ligger i Charlottenlund og tilbyder behandling inden for over 27 specialer.\nKunstig hofte, tjek penis Metal, plastik eller keramik?\nHer får du information om ventetid på afdelingen, og hvilke valgmuligheder man har, når man har slidgigt i hoften. I nedenstående hofte kan du se Finn Olsen og Kirsten Møbius' historie med behandling af slidgigt. Her kan du se, kunstig de første undersøgelser for slidgigt foregår hos lægen. træningsudstyr til hjemmet Kunstig artikel er produceret med støtte fra Det Frie Forskningsråd efter samme retningslinjer som det kunstig indhold på Videnskab. Smerter, slidgigt og bevægelsesbesvær tvinger hvert år tusindvis af især midaldrende hofte ældre mennesker til at få ødelagte hofter skiftet ud med metalproteser. Kort efter operationen kan patienterne som regel bevæge sig normalt, næsten uden at hofte ondt.\nAlign Footwear har fokus på både komfort og korrigering. Årsagen til mange smerter starter med en skæv fodafvikling eller skæve ankler – det kan give massive fodsmerter, men også skabe andre smerteudfordringer op igennem kroppen, hvor både knæ, hofte, lænd, ryg, skuldre og nakke kan rammes: Du vil automatisk trække skævt for at aflaste . 4 5 SYGDOMMEN Hoftedysplasi er en tilstand, der udvikler sig i løbet af de første leveår. Det er formentlig genetisk bestemt, uden at arvegangen. Ledelse og kontaktoplysninger. Find kontaktoplysninger til Ortopædkirurgisk Afdeling, afdelingens ledelse og afdelingens nøglepersoner. Hjernerystelse - når må lege kontaktes? - Vanligvis vil en enkeltstående hjernerystelse ikke gi varig skade, men det er viktig å være oppmerksom på farlige komplikasjoner som kan oppstå i kjølvannet av en hjernerystelse, sier overlege Hans Kristian Nordby. Kliniske afdelinger K-Ø\nFølge: Dick ryger » »\nTidligere: « « Shia labeouf penis\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Kunstig hofte seosio.bedstekone.com


Dette notat er beskrivelse af forslag til etablering af ledelinjesystem omkring Hvidovre Rådhus, Bibliotek og Medborgerhus. - PDF\nDownload "Dette notat er beskrivelse af forslag til etablering af ledelinjesystem omkring Hvidovre Rådhus, Bibliotek og Medborgerhus."\n1 NOTAT Dato Projekt Ledelinjesystem ved Hvidovre Rådhus Kunde Hvidovre Kommune Notat nr. 01 Dato Til Connie Kirkegaard Nielsen Fra Jacob Deichmann Kopi til [Navn] Rambøll Hannemanns Allé 53 DK-2300 København S T F Indledning Dette notat er beskrivelse af forslag til etablering af ledelinjesystem omkring Hvidovre Rådhus, Bibliotek og Medborgerhus. Notatet ledsages af tegningsbilag. 2. Overordnede principper Formålet med forslaget er at opnå øget tilgængelighed for primært mennesker, der er blinde og stærkt svagsynede til Hvidovre Rådhus, Bibliotek og Medborgerhus. Generelt grundlag for løsningerne er Færdselsarealer for Alle, udgave 2013, og Hvidovre Kommunes praksis. Det vestlige fortov i Hvidovrevej antages at fungere som naturlig ledelinje. Fra dette fortov etableres 2 ledelinjer: 1. Fra fortovet frem til Hvidovre Rådhuset hovedindgang 2. Fra fortovet frem til Bibliotekets hovedindgang, inkl. markering af adgang til medborgerhuset. Desuden etableres retningsfelter og nedsænkede kantsten i krydset Hvidovrevej - Risbjerggårds Allé, og overkørslen ved den nordlige indkørsel til Rådhusets parkeringsplads ombygges. Der etableres ikke direkte ledelinje mellem Rådhuset og Biblioteket, da det må antages, at det vil være meget få, der har brug for at besøge begge mål på samme tur. Rambøll Danmark A/S CVR NR /7 Medlem af FRI\n2 3. Materialevalg Løsningerne udføres af følgende elementer, som er anvendt i en række tidligere løsninger i Hvidovre Kommune. Ledelinje: 30 X 30 cm elementer med fingre som Intactila Opmærksomhedsfelt: 30 X 30 cm elementer med fingre som Intactila Retningsfelter etableres ved at lægge ledelinjeelementer i 3 rækker ved siden af hinanden Alternativt kan Hvidovre Kommune overveje at anvende taktilelementer i Københavnerfliseformat 62,5 X 80 cm, som bl.a. produceres af Farum Beton. Dette er kun relevant i fortovet i Hvidovrevej. Eksempel på retningsflise-sten udført i Københavnerflise-format 62,5 X 80 cm. 2/7\n3 4. Beskrivelse af detailløsninger 4.1 Adgang til rådhuset Visualisering af løsning foran Rådhuset Visualisering af løsning i fortov i Hvidovrevej Opmærksomhedsfelt i Hvidovrevejs fortov placeres i fortovet midt for adgangssti i fortovets fulde bredde og længde 90 cm. Ledelinje anlægges i midten af adgangsstien. Ved den tværgående sti mod nord etableres opmærksomhedsfelt 90 X 90 cm, herfra en kort ledelinje nord-syd til midt for Rådhusets hovedindgang, opmærksomhedsfelt og ledelinje 3/7\n4 frem til Rådhusets indgang. Den nord-syd-gående ledelinje forlænges frem til østside af sti mod nord. Herfra kan kanten mellem betonbelægning og græs bruges som naturlige ledelinje. Generelt er belægning i dette område udført af 30 X 60 cm betonfliser. Ledelinje og opmærksomhedsfelter indpasses i dette, så antallet af skæringer minimeres. 4.2 Overkørsel til nordlig indkørsel Overkørslen er udført af SF-sten, hvilket medfører at den naturlige ledelinje ud mod cykelstien opløses. Visualisering af løsning 1: Asfaltoverkørsel med betonledelinje. Der er skitseret 3 forslag til løsninger på dette sted: Løsning 1: SF-stens-overkørslen tages op og erstattes med asfalt. I asfalten nedlægges en 30 cm betonledelinje i forlængelse af det inderste chausséstensbånd. En tilsvarende løsning er etableret ved indkørslen til Frihedens Idrætscenter. 4/7\n5 Visualisering af løsning 2: Gennemført fortov Løsning 2: SF-stens-overkørslen tages op og erstattes med gennemført fortov bestående af kørebanefliser adskilt med bånd af chaussésten. Visualisering af løsning 3: Minimalløsning 5/7\n6 Løsning 3, som kan betegnes som en minimalløsning: Det foreslås, at de yderste 5 rækker SF-sten tages op. Der sættes en ny række randsten. Mellem randsten og eksisterende kantsten fyldes ud med brosten. Om denne løsning er realistisk afhænger bl.a. hvordan den eksisterende overkørsel er sat. 4.3 Adgang til Bibliotek og Medborgerhus Opmærksomhedsfelt i Hvidovrevejs fortov placeres i fortovet midt for gelænder i trappen. Det bemærkes, at gelænderet ikke er korrekt udført, det burde afsluttes med vandrette stykker i begge ender. Korrekt udførelse af gelænder (kan også være i midten af trappen) (SBI) Ovenfor trappen etableres et 90 cm dybt opmærksomhedsfelt i trappens bredde. Herfra etableres en 30 cm bred ledelinje, placeret midt for gelænderet, frem til elefantrist ved bibliotekets indgang. Ud for Medborgerhusets indgang etableres opmærksomhedsfelt. Det foreslås at feltet placeres i den vestlige kant af indgangspartiet, ved døråbneren. Belægningen består her af SF-sten. Disse tages op og tilskæres omkring de nye elementer. 4.4 Krydset Hvidovrevej - Risbjerggårds Allé Generelt etableres i alle hjørner af krydset: Retningsfelt parallelt med det tilhørende fodgængerfelt og placeret i den side af fodgængerfeltet, der vender væk fra krydset Kantsten på min. 6 cm ud for retningsfeltet Kantsten på 0 cm ud for resten af fodgængerfeltet og med en rampe på max 1:10 udført som indvendig eller udvendig rampe eller en kombination af disse. I overensstemmelse med Hvidovre Kommunes praksis etableres ikke opmærksomhedsfelter, men så vidt muligt mindst 2 rækker chaussésten og kantsten ved 0 cm kantstensopspring. Akustiske signaler 6/7\n7 Visualisering af løsning ved det sydvestlige hjørne af krydset. Akustisk signal er ikke vist. Pga de eksisterende forhold kan der ikke alle steder etableres 6 cm kantsten. Det gælder f.eks. i det sydøstlige hjørne. I det sydvestlige hjørne ved udkørslen fra Rådhusets P-plads foreslås en omlægning af fortovsforløbet, se visualisering. 7/7\n8 Bibliotek (indgang ikke vist korrekt, der er svingdør) N 30 cm ledelinje placeres midt for gelænderet i trappen mod Hvidovrevej Medborgerhus Opmærksomhedsfelt placeret i vestsiden af elefantrist - ved stander for døråbner 90 cm i retning øst-vest. 30 cm nord for ledelinje. Opmærksomhedsfelt 90 cm i trappens bredde Eksisterende gelænder Opm.felt 90 X 135 cm 30 cm ledelinje placeres midt for gelænderet i trappen mod Hvidovrevej Løsning i dette område: Se Retningsfelt anden tegning Fortovet er ikke vist korrekt, det ligger i halvstensforbandt Hvidovre Kommune Ledelinjesystem ved Rådhuset og biblioteket Løsninger omkring biblioteket 1:200 NB skal afsættes på stedet\n9 Rådhuset N 90 X 90 cm Ledelinjen placeres i forlængelse af stiens østside og indpasses i den eksisterende belægning 90 X 90 cm 30 cm ledelinje placeres midt i adgangsstien Overkørsel se anden tegning Opmærksomhedsfelt 90 cm X fortovets bredde Hvidovre Kommune Ledelinjesystem ved Rådhuset og biblioteket Løsninger omkring Rådhuset 1:200 NB skal afsættes på stedet


CRM-flop er altid it-sælgerens skyld: Her er fem veje til at vende fiasko til succes - Computerworld\n21. oktober 2016 kl. 10.55\nBogen "Når CRM er et flop. Hvad gør man så?" er skrevet af Claus Due og fås i boghandlen og på crmflop.dk\nNår dit CRM-projektet kører af sporet og fører til utilfredshed og negativt ROI, så bør du svinge baseball-battet mod den person, der har solgt CRM-systemet.\nOg der kan nemt blive kø. Mere end halvdelen af alle CRM-investeringer skuffer. Hver tiende er tabsgivende. Det er under al kritik, men hvad kan sælgeren gøre, når først skaden er sket?\nJeg ser fem grunde til, at CRM ofte bliver et flop. Og tilsvarende fem veje til at vende floppet til succes.\nFor alle fem faldgrubers vedkommende spiller it-sælgeren og hans bagland en afgørende rolle.\nCRM-projekter flopper ofte, fordi virksomheden foræder sig i CRM.\nForædelse og grådighed\n"Der gik SAP i det, og vi blev aldrig færdige" stønnede en CRM-chef på spørgsmålet om årsagen til manglende succes med CRM.\nHan står ikke alene med den oplevelse.\nImplementeringen vil ingen ende tage, ingen kan se lyset for enden af tunnelen, og CRM bliver et fyord i virksomheden.\nImens kan CRM-sælgeren ikke få armene ned i begejstring over den kæmpeordre, han fik trukket hjem. Men ak. Snart stivner smilet for både sælger og kunde.\nNår skaden er sket, er den eneste effektive vej ud af suppedasen at overbevise ledelsen om at sætte CRM på hold og reboote hele projektet i mindre skala.\nDet kræver meget selvdisciplin at opfordre kunden til at fordele købet over flere år. CRM-forædelse er den første af de fem faldgruber og et direkte resultat af sælgergrådighed og dårlig rådgivning.\nNaturligvis kan alle systemerne lave rapporter, men det er som regel uengagerede tabeller eller endimensionale grafiske præsentationer af samme. Det er ikke ledelsesredskaber.\nFatter ikke forretning\nDer er ingen grænser for, hvilke drømme ledelsen kan få indfriet med CRM, hvis det står til CRM-sælgeren.\nHvad sælgeren ikke ved - eller glemmer at fortælle - er, at et CRM-system ud af boksen ikke har meget at tilbyde lederen selv. Det overblik og den orkestreringsmulighed, der som regel indgår i lederens drømme, findes ikke i CRM-ud af boxen.\nSom konsekvens taber mange ledere gejsten i skuffelsen over, at CRM ikke har noget for dem. De konstaterer med rette, at CRM er et lavpraktisk redskab for sælgere og andre, der skal holde styr på mødedatoer og kundekontakter.\nSom konsekvens er mangen et CRM-projekts skæbne at ende som it-projekt, der implementeres med samme "hype" som en Outlook-opdatering.\nFormålet med brugen af CRM forbliver uklart for medarbejderne, hvorefter CRM bruges så forskelligt, at synergien i at arbejde med det udebliver, og de indtastede data bliver mangelfulde.\nDet medfører mistillid til informationerne i systemet og afholder folk fra at benytte det.\nEndelig kan ledelsens begrænsede prioritering af CRM kun fortælle medarbejderne, at CRM ikke er så vigtigt alligevel, og at de derfor ikke behøver at bruge mange kræfter på det.\nVejen til ledelsens fornyede engagement og til at gøre CRM til et succesfuldt ledelsesredskab er at hjælpe ledelsen med at konkretisere deres foretrukne ledelsesmodel samt tilpasse CRM-systemet, så det bliver understøttende redskab for hele virksomheden.\nHvis medarbejderne ikke er parate til at arbejde med CRM, stritter de imod.\nParatheden omfatter holdning, færdigheder og adfærd, hvor vejen dertil er brolagt med angst.\nAngst for ikke at kunne finde ud af det. Angst for at blive overvåget. Angst for at miste privilegier. Angst for kommende arbejdsbyrder.\nSystemet kan være nok så godt, men det er uinteressant, hvis medarbejderne ikke er parate til at bruge det.\nNaturligvis indgår brugerkurser i den løsningspakke, it-sælgeren har med under armen. Men det er som regel blot kvik fix-færdighedskurser, hvilket langt fra er nok.\nNår en ledelse lægger en stor pose CRM-penge i sælgerens kurv, er det ud fra en forventning om, at it-sælgeren ved, hvad der skal til af uddannelse og så videre for at sikre succesen.\nDet gør sælgeren måske også, men det afspejles sjældent i løsningsforslaget. Hvorfor? Enten fordi sælgeren ikke tænker sig om, eller fordi han udelader det fra løsningsforslaget, så den samlede løsning ikke syner for dyr.\nResultatet er tilbud med masser af it og meget lidt uddannelse. "Vi vil sælge systemer. Om kunden får glæde af det bagefter, er deres problem."\nSælgeren er nødt til at erkende sin fejl og hjælpe ledelsen ved at foreslå et forløb, der ikke kun giver de basale brugerfærdigheder, men som bidrager til den kulturforandring, der skal til for at gøre CRM til en succes.\nMen det er jo ris til egen røv for et fortsat godt samarbejde.\nFejlangst og fejlforventninger skal vendes til lyst og begejstring. Det kræver masser af viden, holdningsbearbejdning, synliggørelse af dagligdagens udbytter for den enkelte samt ikke mindst et motivationssystem, der trækker medarbejderadfærden i den rigtige retning.\nFørst når det er på plads, kan man med succes lære organisationen at benytte CRM systemet effektivt.\nSjusk på systemsiden\nSelv, når det drejer sig om it-sælgerens kernekompetence, sløses der. Ofte er systemet ikke godt nok skruet sammen.\nEnten understøtter det ikke virksomhedens arbejdsprocesser og bliver derfor en klods om benet fremfor en hjælp. Eller også er det integrationen med virksomhedens øvrige systemer, der er problemet.\nProcesworkshops, hvor arbejdsprocesserne kortlægges for at kunne blive indarbejdet i systemet, imponerer sjældent. Integrationer er ofte dyre, svære at budgettere eller overgår it-sælgerens forstand, hvorfor de mere eller mindre bevidst holdes ude af løsningsforslag og tilbud.\nEn håbløs situation, eftersom de største CRM-udbytter for kunden ligger i integrationen.\nNår jeg analyserer de situationer, hvor system og løsning skuffer, skyldes det sædvanligvis, at it sælgeren og dennes bagland ikke tager ansvar for det, de sælger og leverer!\nEn teenageragtig og umoden håndtering af kundernes penge, der præger dele af branchen, hvor virksomhedskulturen på bekostning af kvalitet fremelsker travlhed og sjusk for travlhedens skyld.\nDer er konkurrencepower i at gøre op med den side af it-kulturen.\n"Nu skal det sgu lykkes", som en erhvervsleder betroede mig for nylig i håbet om, at tredje gang var lykkens gang.\nDet er et stort held for CRM-branchen, at erhvervsledere trods CRM-flop fastholder en tyrkertro på, at udbyttet af CRM kan blive stort.\n61 procent vil gerne gøre CRM-projektet om, hvis de fik muligheden. Det er jo både godt og skidt.\nSkidt, hvis de investerer sig til endnu et flop, som mange gør. Godt, hvis man denne gang forstår at finde en it-partner, der tager ansvar og helhjertet vil hjælpe kundernes til succes.\nI modsat fald ender det med, at it-branchen får et lige så dårligt image som brugtvognsforhandlere og politikere.\nJulefrokost-syndromet er den sikre vej til fiasko i dit CRM-projekt


Flere fly til “hotte Cuba” - Viviro.com\nHome » Nyheder » Flere fly til “hotte Cuba”\nRedaktion 20. marts 2017 Nyheder\nCuba er et af de hotteste rejsemål netop nu. Her findes verdens største bestand af amerikanske klassiske biler, kridhvide strande og rytmer, som man ikke kan sidde stille til.\nDen 1. december begynder Finnair at flyve nonstop to gange om ugen til Havana i Cuba med fleksible forbindelser fra København og Billund via Helsinki.\nDet bedste tidspunkt som turist i Cuba er om vinteren, hvor klimaet er allerbedst med paradisstrande, smukke landsbyer, gæstfrie mennesker, dans og musik.\nGå ikke glip af et besøg på en cigarfabrik i byen Vinales eller strandlivet på stranden i Trinidad. Cuba lokker nu også med golfbaner i topklasse.\nTags: Cuba, Finnair, Havana, Trinidad\nForrige artikel København kåret til Nordeuropas bedste lufthavn\nNæste artikel Flyselskab: Lave priser forhindrer miljørigtig flyvning


Køkkenredskaber | Find billig tilbehør til køkkenet | føtex.dk\nGør madlavning sjovere med køkkenredskaber\nFind uundværlige køkkenredskaber til din madlavning på føtex.dk. Med de rette redskaber bliver det både nemmere og sjovere for dig at lave mad. Vi har alt fra diverse grydeskeer til smarte hvidløgspressere, så du har gode muligheder for at udforske dine kulinariske evner på bedste vis.\nFind billige køkkenredskaber til din madlavning\nPå føtex.dk kan du finde alle de køkkenredskaber, du ikke kan undvære, når du laver mad. Vi har blandt andet piskeris, grydeskeer, paletknive og meget meget mere. Vi tilbyder køkkenredskaber til gode priser. Det behøver nemlig ikke at være dyrt at købe kvalitet.\nHvis du har de rette redskaber i dit køkken, så bliver madlavning nemmere, men du vil med garanti også nyde tiden i køkkenet mere. For det er da lidt irriterende at skulle forlade kogebogen og gryderne, fordi du skal låne en si af naboen. Med gode køkkenredskaber har du mulighed for udfolde dig i køkkenet, og du kan afprøve dine evner på bedste vis. Så bliver madlavningen måske vendt til noget positivt frem for en sur pligt.\nLav din hofret med køkkenredskaber og -apparater\nHvis du vil gøre din madlavning endnu mere effektiv, så kan du anskaffe dig forskellige køkkenapparater. Vi har køkkenudstyr fra gode, kendte mærker i høj kvalitet, så du kan lave mad som de dygtigste kokke. Vi har blandt andet:\nDe forskellige køkkenmaskiner og blendere kan hjælpe dig med at piske, blende og ælte ingredienser sammen. En sous vide og en frituregryde er lækre tilføjelser til dit køkken, hvis du ønsker at få lidt luksus og et anderledes twist ind i din madlavning.\nKøb køkkenredskaber i høj kvalitet på føtex.dk\nPå føtex.dk forhandler vi billige køkkenredskaber i høj kvalitet. Når du handler hos os får du hurtig levering - og kan bestille til afhentning direkte i butik.


Frygten for at blive sat i forlegenhed kan dræbe forståelsen - Lige-frem.dk\nHvor ofte har du ladet som om, at du har forstået noget i en samtale, selvom du egentlig ikke forstår? Det er ikke bare dig. Det er meget normalt at lade som om for at få samtalen videre, og man gør det tit med en formodning om, at man vil forstå det bedre, når samtalen bevæger sig længere ind på emnet. Men hvorfor gør vi det egentlig? Hvorfor falder det os ikke mere naturligt at spørge fra starten? Det handler ikke bare om, at man vil udglatte samtalen. Det handler også om stolthed, og om at ville virke duelig. Men ikke nødvendigvis som du måske tror.\nVi forsøger at leve op til normen for at undgå skam\nVi er som mennesker konstant bekymrede for at lave fejl. Nogle mere end andre, men bekymringen sidder der hos alle. Og at begå sociale fejltrin er i særdeleshed ubehageligt, fordi det er pinligt. Ordet i sig selv beskriver specifikt ubehag som følge af sociale omstændigheder.\nNår man tænker over det, er det svært at se logikken i, hvorfor det kan være så ubehageligt at træde forkert i sociale situationer. Det er jo ikke fordi, det gør skade på os, at sige en dårligt valgt vittighed, eller at komme i forkert påklædning til en bestemt festlig begivenhed. Men at vi bliver så påvirket af at blive sat i forlegenhed kan have haft væsentlig betydning for menneskets overlevelse.\nPinligheden straffer afvigende adfærd\nDet har altid været vigtigt for mennesker at kunne omgås med hinanden. Derfor er blandt andet normer, traditioner og høflighed metoder til at guide os som sociale dyr. Når vi ved, hvordan vi forventes at skulle opføre os, er det lettere at agere sammen. Og når folk stikker ud socialt, er det svært for mennesker i et sådant samfund at komme overens. Det er formentlig derfor, vi mennesker kan føle forlegenhed.\nVores hjerner straffer os selv mentalt, når den fornemmer, at vi agerer forkert i sociale sammenhænge. Det er ubehageligt, men fungerer i realiteten som smertereceptorerne i vores nerver. Smerte er ubehageligt, men hvis ikke vi følte smerte, kunne vi let komme uhelbredeligt til skade. På samme måde kan social uvidenhed skabe aggression.\nMen pinlighed, høflighed og sociale normer kan virkelig komme i vejen for den mest centrale del af menneskelig kommunikation; nemlig forståelsen.\nSig tingene lige ud, og vær sikker på at blive forstået\nHøflighed og sociale normer er gode redskaber til at sikre kommunikation på et samfundsniveau. At man altid siger ”goddag” og ”farvel” vedligeholder kommunikation mellem mennesker med minimal behov for selvstændig tankegang. Men der er visse tilfælde, hvor disse redskaber er mere i vejen, end de er til gavn.\nDet er for eksempel svært at tale om følelser i meget af den vestlige verden, fordi det er et tabubelagt emne, når man ikke taler med sine nærmeste. Det kan være skadeligt for vores evne til at berette, hvad vi føler, fordi man kan have en idé om, at samfundet rynke på panden af det.\nMen i mange sammenhænge er der intet tabt ved at sige tingene lige ud. Især ikke med dine nære og bekendte. Siger du tingene lige ud, ved du, at dit budskab kommer igennem. I værste tilfælde kan du altid undskylde dristighed senere.


Bilka åbner drive through-koncept | TV 2 Lorry\nBilka åbner drive through-koncept\nFra den 15. november kan du handle i Bilka uden at stige ud af bilen. Det nye koncept er en blanding af en færgehavn og en McDrive, lyder det.\n16. nov 2017, kl. 05:00\nHvis du plejer at handle i Bilka i Hundige, behøver du ikke længere bevæge dig ind i butikken for at købe dine varer. Nu kan du bestille dem på bilkatogo.dk og indenfor fire timer få dem leveret til bilen.\nVed ankomst til butikkens parkeringsplads får man at vide, hvilken vejbane man skal køre til, og når man holder på den rette plads, kommer en servicemedarbejder med varerne og stiller dem i bagagerummet.\nBilka vil mindske madspild – men kasserer brød i stor stil\n- En stor fordel er, at de fire timer, fra bestilling til varerne kan afhentes, er meget kortere, end hvis du bestiller på nettet og skal have varerne leveret, siger Bilkas direktør Mark H. Nielsen i en pressemeddelelse.\nI pressemeddelelsen beskriver Bilka selv konceptet som en blanding af en færgehavn og en McDrive.\n- Vi har arbejdet på det her i lang tid. Nu synes vi, BilkaToGo har en kvalitet, som gør det nemt for kunderne at anvende, lyder det fra Bilka-direktøren.\nIkke bare i Hundige\nDansk Supermarked har testet BilkaToGo på hovedkontoret i Aarslev de sidste otte måneder, hvor der er blevet rettet fejl og mangler. Supermarkedskæden lancerer nu det nye koncept både i Hundige og i Aarhus-området.\nNetbutikker har succes med ny metode til at stoppe svindlere\n- Når vi har samlet erfaringer fra de første to butikker, vil vi løbende åbne for BilkaToGo i de andre Bilka-hypermarkeder, fortæller Mark H. Nielsen i pressemeddelelsen.\nMan kan købe over 15.000 forskellige varer gennem BilkaToGo.


Krus og tallerken i Nordic serien fra Broste Copenhagen - billigt nu!\n> Køkkenlivet>Krus og kopper>Krus og tallerkener - Nordic serie\nKrus uden hank og skønne ovale tallerkener fra Broste Copenhagen i håndlavet keramik. Det spændende ved Nordic Sea serien er at der hele tider sker forandringer i farver og nuancer i brændingsprocessen. Keramikken er håndglaseret i 2 forskellige farver.\nKrus: Sand, sort, sea blue\nBrændingsprocessen og glaseringen gør at farverne forandres i den uforudsigelige proces, derfor er der forskel fra krus til krus.\nTallerken: 14 x 22 cm\nKrus: Ø 7,8 x H 10 cm\nTåler opvaskemaskine og opvarmning i microovn.\nDa krusene ikke er ens, bedes du være opmærksom på at de ikke står i spænd, hvis du stabler dem når de skal på plads. Vær ligeledes opmærksom på at intet er ens, hvilket jeg syntes er spændende.


LÆS PÅ Albansk Amharisk Dansk Engelsk Estisk Finsk Fransk Hiligaynon Hollandsk Igbo Iloko Indonesisk Italiensk Japansk Koreansk Kroatisk Lettisk Litauisk Norsk Papiamento (Curaçao) Polsk Portugisisk (Brasilien) Rumænsk Russisk Slovakisk Slovensk Spansk Svensk Swahili Tagalog Tjekkisk Tysk Ukrainsk Ungarsk\nAF VÅGN OP!-SKRIBENT I NEW ZEALAND\nEJER du en bibel som har et praktisk format og et letlæseligt skriftbillede? Er den opbygget sådan at du let kan finde de oplysninger du søger? Hvis du svarer ja, står du i gæld til Genèvebibelen fra 1560.\nI dag er Genèvebibelen ret ukendt. Men i sin tid var denne bemærkelsesværdige oversættelse en bestseller, takket være dens ry for pålidelig gengivelse og dens banebrydende typografi og opsætning. De engelske dramatikere Shakespeare og Marlowe hentede deres bibelcitater fra den.\nMen hvorfor blev denne efterspurgte engelske bibeloversættelse udarbejdet i den fransksprogede schweiziske by Genève? Hvad er karakteristisk for den? Hvorfor gik den af brug? Og hvorfor har den stadig værdi?\nEn bibeludgave præget af nytænkning\nGenèvebibelen blev udarbejdet af en gruppe englændere der var flygtet fra religionsforfølgelse og trussel om dødsstraf efter at Mary Tudor (Maria den Blodige) havde besteget tronen i 1553. De lærde blev budt velkommen i Genèves protestantiske samfund. Byens veletablerede trykkerier og indbyggernes interesse for bibellæsning skabte gunstig grobund for oversættelse og trykning af bibler.\nGenèvebibelen blev oversat af en stab under ledelse af William Whittingham. Den udkom i 1560 og blev snart flittigt læst i England. Den var lettere at læse end de tidligere bibeludgaver og var den første engelske bibel med inddeling i nummererede vers, sådan som vi kender det. Hver side var også forsynet med kolumnetitler, stikord øverst som hjælp til at stedfæste bestemte passager i teksten. Teksten var ikke sat med en massiv gotisk trykskrift, men hovedsagelig med læsevenlige typer i stil med dem der stadig er standard i engelsk bibeltrykning.\nIndtil da var bibler blevet fremstillet i det store og uhåndterlige folioformat med henblik på højtlæsning i kirkerne. Genèvebibelen var håndterlig fordi den blev fremstillet i omtrent det halve format. Den var ikke kun velegnet til personlig læsning og fordybelse, men var også langt billigere.\nOmhu med at udarbejde en pålidelig tekst\nGenèvebibelens oversættere gjorde meget ud af at gengive de hebraiske grundords sprogtone og betydning. Guds navn, Jehova, forekommer nogle få steder, deriblandt Anden Mosebog 6:3 og 17:5 samt Salme 83:18. Forklarende tilføjelser blev fremhævet i kursiv, og grammatisk bestemte indskud blev anbragt i klammer.\nDen nye bibel fik hurtigt fodfæste i Skotland og fik status som landets anerkendte oversættelse. Den kom også i almindelig brug i England, og det menes at de såkaldte pilgrimsfædre medbragte den på deres berømte færd til Nordamerika i 1620. Genèvebibelen fandt også vej til andre britiske kolonier, deriblandt den fjerneste, New Zealand. I 1845 indlemmede guvernøren, sir George Grey, et eksemplar i sin bogsamling.\nDe omstridte marginalnoter\nEn af grundene til at folk blev ved med at værdsætte Genèvebibelen, var dens omfattende noteapparat. Oversætterne indføjede disse kommentarer fordi de erkendte at der i Bibelen forekommer ’vanskelige steder’, passager der var svære at forstå. (Sådanne marginalnoter var dog allerede forekommet i Tyndales oversættelse af Det Nye Testamente af 1534). Foruden marginalnoterne var Genèvebibelen forsynet med illustrationer, oversigter og landkort som tog sigte på at uddybe læsernes forståelse. Den rummede også slægtsfortegnelser og resuméer foruden et afsnit der tilskyndede til daglig bibellæsning.\nGejstlige fra den engelske statskirke vedgik privat at Genèvebibelen var fortrinligt oversat, men offentligt kritiserede de den fordi de fandt marginalnoterne for yderliggående. Ærkebiskoppen af Canterbury, Matthew Parker, kaldte dem „diverse forudfattede noter“. Kong Jakob I betegnede dem som ’meget partiske, usande og oprørske’. Det er ikke så sært eftersom nogle af kommentarerne anfægtede kongernes „guddommelige ret“!\nGenèvebibelen går af brug\nI 1604 autoriserede kong Jakob en ny oversættelse (King James Version) i håb om at England definitivt kunne blive Genèvebibelen kvit. Religionshistorikeren Alister McGrath oplyser at „den største hindring for at King James Version i det syttende århundrede vandt indpas, var Genèvebibelens uformindskede popularitet“. I mange år var Genèvebibelen menigmands foretrukne udgave, og den blev ved med at være den anerkendte bibel i Skotland. Lige til 1644 udkom der nye oplag.\nThe British and Foreign Bible Society har i en publikation bemærket at en „granskning af King James-Bibelen fra 1611 viser at dens oversættere . . . lod sig påvirke mere af Genève[-Bibelen] end af nogen anden engelsk bibeludgave“. Noget af Genèvebibelens banebrydende udformning og mange af dens nyskabende udtryk fandt vej ind i King James Version. Det gjaldt for eksempel fyndordet „Remember now thy Creator in the days of thy youth“ i Prædikeren 12:1 og talemåden „Solomon in all his glory“ i Mattæus 6:29.\nMed tiden blev Genèvebibelen fortrængt af King James Version, men Genèvebibelen indtager en fremtrædende og blivende plads i litteraturhistorien. Den satte ikke kun nye normer for oversættelse, udformning og typografi, men blev også et vigtigt led i kæden af reviderede engelske bibler. Takket være den kom Bibelen inden for rækkevidde af mange der ellers næppe havde fået mulighed for at læse og granske Skriften.\nGenèvebibelen beredte også vejen for King James Version og introducerede dermed bestemte bibelske udtryk i det engelske sprog og den engelske litteratur. Nok er denne gamle bibeloversættelse gledet ud i glemsel, men den har afgjort sat sit præg.\nAnden Mosebog 6:3 med Guds navn\nAlle fotos med tilladelse af American Bible Society\nDel Del Genève-Bibelen — en glemt oversættelse\nDel Del VÅGN OP! 22. august 2004


Penge hurtig og enkel med ZoomTrader Affiliate Program\nEn af de mange ting, der gør binære optioner handel meget interessant er det faktum, at det giver forskellige indtjeningsmuligheder for alle sine forhandlere. Det betyder ikke praktiserer nogen bias mod nogen af sine investorer. I en verden af handel med binære optioner, enhver erhvervsdrivende – det være sig en nybegynder eller en erfaren en – får lige muligheder for at gøre det store i denne branche.\nDog åbner denne industri op for spændende muligheder for at tjene mere end handel med binære optioner. En anden smart måde at tjene penge gennem binære optioner er ved at indgå i et affiliate program. Med den brede vifte af frynsegoder og fordele, som du kan få fra at være en ZoomTrader partner, kan du helt sikkert lære, hvorfor det er et must, at du deltager i vores ZoomTrader affiliate program. Desuden er vores eksklusive program bygget præcis til at skabe flere muligheder ikke blot for væksten af din indtjening, men også for væksten i din virksomhed.\nHvad er der i vente for dig i vores ZoomTrader affiliate program?\nVi er stolte af at give dig nogle af de bedste tilbud og egenskaber, du nogensinde kan finde i det binære optioner handel industrien. Ranking første blandt de forbløffende træk, vi har i vores program er tilgængeligheden af vores enorme markedsføringsmaterialer klar til at udnytte.\nSom vores partner, får dig til at opdage vores sortiment af marketing værktøjer, som du kan bruge til din hjemmeside. Vi har bannerannoncer, destinationssider, widgets, anmeldelser og afsendere blandt andre. Når du er blevet vores partner, vil du straks modtage disse effektive værktøjer. Tilføj til, at det faktum, at vi også kan skabe nye marketing værktøjer til dig. Bare informere os om, hvad du har brug for din hjemmeside, og vi vil altid være klar til at hjælpe dig.\nAnden fordelagtig funktion, du kan beundre, er det faktum, at vores produkt er specielt udformet til tysk, engelsk, italiensk og skandinaviske markeder. Dette giver dig mulighed for at få flere kunder og appellerer til en bredere målgruppe.\nOg placere tredjedel på vores funktioner liste er vores vindende support service. Vi er mere end stolte af at præsentere dig for vores erfarne og dygtige support team. Gennem vores top-of-the-line ZoomTrader support, vil du aldrig behøver at bekymre dig om noget uvant, at du kan støde på.\nDisse bemærkelsesværdige funktioner er blot et smugkig på, hvad man kan få som et medlem af vores ZoomTrader affiliate program.\nHvad er de måder, du kan tjene via vores program?\nVi tilbyder en række måder, du kan tjene penge ved at blive vores affiliate. Vores ZoomTrader affiliate program tilbyder spektakulær vilkår og betaling planer, som du kan vælge imellem.Faktisk kan du begynde at tjene på bare tre enkle trin: registrere – sende trafik – tjene penge. Det er så simpelt som det bliver.\nVores ZoomTrader affiliate program udnytter en af de førende platforme i form af affiliateplatforme i den finansielle industri, ReferPartners.\nMed en hurtig tilmeldingsprocessen på mindre end 1 minut, har være vores affiliate aldrig været så nemt, takket være den innovative og avancerede teknologi, som ReferPartners. Deltag i vores affiliate program i dag, og se for dig selv de enorme indtjeningsmuligheder, der venter dig.


ASA - økologiske krydderier\nJeg har fundet denne hjemmeside med skønne økologiske krydderier og krydderiblandinger - http://www.asaspice.dk\nASA er en dansk virksomhed, der importerer og sælger friske økologiske krydderier af en høj kvalitet. Vi importerer direkte fra producenterne og udvælger de bedste til at kværne, blande eller sælge hele i løs vægt til vores kunder.\nASA er lige så passioneret omkring krydderier, som vi er bevidste om måden, de bliver produceret på. Vi prioriterer at importere den fineste kvalitet kombineret med et etisk udsyn, hvor vi handler i et fair trade forhold med producenterne.\nASA handler ikke kun om at levere et produkt af høj kvalitet, det handler også om at rejse og udforske nye og spændende måder, hvorpå vi kan bruge krydderier i madlavningen og gøre dem til en del af vores hverdag; fra den simple hverdagsmad til kulenariske oplevelser.\nDe forhandler blandt andet:\nTjek hjemmesiden ug og bliv inspireret. Der findes også et par spændende opskrifter.\nMadplan uge 49 - 2013\nMadplan uge 48 - 2013\nMadplan uge 46 - 2013\nFish and Chips med tatarsauce\nFlet dit eget madbrød


Jublende Klopp: Det er større end jeg troede | Tipsbladet.dk\nChampions League Mikkel Sloth 15. August. 2019 kl. 07:19\nJublende Klopp: Det er større end jeg troede\nJürgen Klopp var i tvivl om, hvor meget en sejr over Chelsea i UEFA's Super Cup egentlig ville betyde. Det ved han nu\nAf Mikkel Sloth 15. August. 2019 kl. 07:19\nDa Liverpools nye målmand Adrián tog det sidste forsøg fra Chelseas Tammy Abraham i straffesparkskonkurrencen i UEFA's Super Cup, løb samtlige spillere og trænere jublende ned til den spanske målmand - inklusiv manager Jürgen Klopp.\nEt tydeligt bevis på, at sejren og trofæet havde stor betydning for Champions League-vinderne, men faktisk var Klopp før kampen i tvivl om, hvor meget det ville betyde for klubben. Det fortalte han efter kampen til Liverpools hjemmeside.\n- Før kampen vidste jeg ikke, hvor stor denne kamp ville føles. Det ved jeg nu, og det er fantastisk. Hvis jeg igen skulle stå i denne kamp - og det ville være godt, for det betød, at du har vundet noget - vil jeg nu føle mig mere erfaren, fortæller den karismatiske tysker.\nLiverpool har nu vundet både Champions League og Super Cuppen, men har samtidig glippet både det engelske mesterskab og Community Shield, begge to til Manchester City. Ikke desto mindre godkender Jürgen Klopp de seneste måneders trofæhøst.\n- Som jeg sagde, er det rigtig godt. Men det handler ikke om mig. Det handler om at gøre noget for folk. I fire muligheder de seneste tre måneder, har vi vundet to trofæer. Det er godt, det er mere end OK, mener Jürgen Klopp.\nNu skal Liverpool fortsætte jagten på sølvtøj, hvor de naturligvis vil være at finde i Champions League, mens de også forventes at kæmpe med om Premier League-titlen igen i år. Her fik de en god start med en sejr på 4-1 over Norwich i første runde, som de skal forsøge at følge op mod danskerklubben Southampton på lørdag.