Spar penge på forsikringer - Privatøkonomi\nDu undersøger ikke om du kan få billigere forsikring tit nok! Så simpelt kan det siges om mere end 90% af danskerne. De vil kunne spare betragtelige beløb hver eneste år, hvis de lige bruger en time på at undersøge om det ikke er muligt at få lidt billigere forsikring\nFå tilbud på billigere bilforsikring – læs mere her\nDet er dog slet ikke så svært at gå i gang, som langt de fleste ellers går og tror. et godt sted at starte er ved at kigge på bilforsikring. Det er for de fleste nemlig den dyreste forsikring, og her alene kan der være tusinde kroner at spare ved at skifte fra et forsikringsselskab til et andet. Du kan altså hurtigt få en rigtig god timeløn.\nHvis du ikke har kigget på dine forsikringer i flere år, så er det dog en god ide at få lavet en gennemgang af dem alle samme. Få bestilt nogle tilbud fra forskellige forsikringsselskaber, og lad dem lave det meste af arbejdet for dig.\nVores privatøkonomi er vigtigt\n3 hurtige lån\nHvis der skal turbo på lånet\nDer er penge at spare på mad\nDer er mange penge at spare, og det er nemt at få gjort noget ved mange af tingene hjemme fre computeren. Gå i gang med at spare på lån, forsikring og alt det andet nu!


Moster Pips Prikker: Hjemvent fra Berlin\nIndsendt af Moster Pips kl. 15.22\nAvi 19. oktober 2013 kl. 20.18\nElsker den by! Det er virkelig specielt så nærværende historien er, når man går rundt i gaderne, det er meget tænkevækkende som du skriver. Lagde I mærke til alle skudhullerne som især er tydelige på Berliner Dom?\nMoster Pips 21. oktober 2013 kl. 20.51\nJeg er nok ikke kommet så langt at jeg elsker Berlin, men jeg er nok nød til at prøve igen og denne gang ikke bo i Mitten.\nDet har dog været en skøn tur med god shopping og historie, vi fik dog ikke set skudhuller, men en masse andet.\nÅhh hvor ser det lækkert ud, der er ikke noget som familie ferie;-)))\nHåber du har det fantastisk og nyder livet.\nMoster Pips 21. oktober 2013 kl. 21.01\nDer er ikke noget bedre end når man har de kære små helt for sig selv uden nettet, telefoner mm. Så vi har haft det mega hyggeligt.\nHvor ser du fantastisk ud, det jyske klæder dig og det københavnsk savner, du kære krea væsen.\nHanne Rimmen 21. oktober 2013 kl. 17.37\nVelkommen hjem igen. Det lyder til at ha været en dejlig tur til Berlin ;o)\nJeg er selv ret vild med den by og må nok en tur der ned igen, engang.\nGlæder mig til se hvad du har fået købt i "butikken". Den kan jeg jo så besøge, næste gang ;o))\nMoster Pips 21. oktober 2013 kl. 20.57\nSelv velkommen hjem;0)) skøn tur vi har haft og jeg må klart derned igen, kunne være det skulle være en tøsetur.\nSkal lige sy en skjorte og så skal jeg i gang og klart du må forbi næste gang du kommer til Berlin eller Hamburg.


Interview med Morten Rasmussen.\nInterviews / Interview med Morten Rasmussen\nInterview med Morten Rasmussen\nDa jeg var omkring 17 år løb jeg ind i en langvarig skulderskade, der opstod som følge af ukorrekt teknik og for mange kilo i bænkpres – ja som nævnt tidligere, så trænede jeg vist mest mit ego\nJeg begyndte at træne i en meget ung alder. Jeg var 13 år gammel, og havde ikke meget forstand på træning, men én ting var sikkert – jeg ville gerne være stærk og have store muskler. Jeg startede i den lokale bokseklub, hvilket forholdsvis hurtigt gav mig gode resultater i form af større muskler, blev mere markeret og ikke mindst fik jeg en god kondition. Det gav mig blod på tanden. Jeg blev kampbokser, også var en god kondition et must.\nTræningen bestod for det meste af cirkeltræning, hvor øvelser med egen kropsvægt var det grundlæggende. Efter kort tid begyndte jeg sideløbende i det lokale træningscenter, da flere af de ældre drenge i bokseklubben ligeledes trænede der. Jeg havde dengang mest fokus på at få mange kilo på vægtstangen – ja jeg trænede vidst mest mit ego frem for at have fokus på korrekt teknik. Set i bagklogskabens klare lys, så var træningsmængden også alt for høj.\nOfte trænede jeg først boksning i 2 timer efterfulgt af 1-2 timers styrketræning. Jeg tror på den anden side set, at den store træningsmængde er årsag til, jeg efterhånden har opnået en pæn fysik. Jeg har den dag i dag trænet i 14 år uden at have haft pause fra træningen, samtidig har jeg den mentalitet, at jeg i alle træningspas skal presse mig selv maksimalt – hvorfor bruge så meget tid på noget, hvis man ikke presser sig selv, og får det optimale ud af det? Med årene er seriøsiteten og motivationen for at opnå resultater vokset. Dog ikke for enhver pris. Det har altid været og vil altid være et grundlæggende princip for mig at træne naturligt uden brug af doping. Vejen til at opnå resultater og bygge en atletisk og velproportioneret krop går gennem hård styrketræning suppleret med sund kost og tilskud. Det kræver disciplin, hårdt arbejde og vedholdenhed. Jeg vil til enhver tid forsøge at inspirere andre til det samme.\nJeg tror på den anden side set, at den store træningsmængde er årsag til, jeg efterhånden har opnået en pæn fysik\nJeg henter min motivation flere forskellige steder. En af de ting, som motivere mig enormt meget til at fortsætte med at træne, er at kunne se, jeg udvikler mig. De resultater, som jeg opnår, driver mig til at fortsætte. Det kunne eks. være at stige i vægt, tage flere reps, at musklerne vokser mm. Det har virket for mig ikke at være bange for at sætte mig et mål. Uden mål får jeg hurtigt følelsen af, at jeg famler mig frem i blinde og seriøsiteten daler. Derudover kan det være vanskeligt at ligge en plan, hvis der ikke er noget konkret mål. Derfor har jeg ofte spurgt mig selv, hvad det er, som jeg gerne vil opnå? Når jeg har fundet ud af dette, så kan planen ligges, hvorefter disciplinen, det hårde arbejde og vedholdenheden skal tage over, så man er tro mod sin plan og følger den. Et år tilbage søgte jeg en udfordring, og satte mig derfor målet om at stille op til debutantstævnet i år i athletic fitness – 178 cm. I den forbindelse valgte jeg, at få mig en coach, som blev Peter Bendtsen og blev en del af hans TeamPBfitness. Det var en erkendelse af, jeg ikke syntes min viden var tilstrækkelig til at sammensætte kost –og træningsplaner mm. Samt jeg havde behov for at fralægge mig noget ansvar. Derudover mener jeg, det er essentielt at få eksterne øjne til at kigge på en, da man hurtigt kan komme til at stirre sig blind på sig selv.\nLæs også: Interview med Lasse Koitzsch\nBeslutningen om at få mig en coach har jeg aldrig fortrudt, og jeg vil anbefale alle, som går med tankerne om at stille op at finde sig en coach. Peter Bendtsens ekspertise og viden er hovedårsag til den form, som jeg står i den dag i dag. Den proces, som jeg har gennemgået frem mod at komme til at stå på den scene, har til dato været min største udfordring. Det har været hårdt, men ville ikke være det foruden. Om nogle få uger er der DM, hvor målet er at hente en medalje. Wish me luck!\nEn anden ting, som er med til at motivere mig er helt bestemt mit konkurrencegen. Jeg sammenligner mig ofte med andre, og ønsker at være den bedste. Det gælder sådan set i alt, jeg foretager mig. At være konkurrencemenneske kan være farligt, hvis man ikke lever op til egne og andres forventninger. Der vil altid være nogen, som står og gnider sig i hænderne, hvis du har solgt dig selv dyrt og ikke lever op til dette. For mig er det netop det at sælge sig selv dyrt, som motivere mig, for jeg ved, at jeg skal give alt jeg overhovedet har i mig, hvis jeg skal kunne gå efter at komme øverst på podiet. Hvis man så ikke præstere som ønsket, så må man vise, man kan rejse sig igen bagefter og komme videre.\nSidst men ikke mindst er psykisk velvære en motivation for mig, hvilket træningen er med til at give mig. Træning er for mig en fantastisk måde at stresse af på fra en hektisk hverdag. Det at kunne koble af og glemme alt omkring mig er en fantastisk følelse og en nødvendighed for mig.\nBeslutningen om at få mig en coach har jeg aldrig fortrudt, og jeg vil anbefale alle, som går med tankerne om at stille op at finde sig en coach\nDer er sådan set ikke noget konkret træningsprogram, som har været det bedste for mig. Det, som har virket, er variationen af forskellige programmer. At skifte sit træningsprogram ud cirka hver 6-8 uge, er efter min mening afgørende for at opnå resultater, så musklerne hele tiden bliver stresset optimalt, og du derfor undgår at ramme et plateau i din træning, altså en situation, hvor du går i stå. Før jeg blev bevidst omkring vigtigheden af at variere kørte jeg i lang tid efter et 3 split program, hvor jeg dag 1 trænede bryst og triceps. Dag 2 biceps og ryg og dag 3 ben og skulder. Efter jeg har fået en træner, er programmerne blevet anelse mere avanceret og der arbejdes bl.a. ud fra et princip, der hedder ”time under tension” som kort fortalt er en betegnelse for hvor lang tid en muskel er under spænding i et givent sæt og herunder, hvornår hypertrofi (muskelopbygningen) er størst.\nMit nuværende program bærer jo selvfølgelig præg af, at jeg står og skal til DM om kort tid i Athletic Fitness, hvormed der dels er fokus på at være god i styrkerunden samt bringe min fedtprocent ned, hvor den skal være. Derfor er der foruden styretræning, som ligger om morgenen, intervalroning og cardio om aftenen (Henholdsvis AM og PM træning) Pt. kører jeg efter et 2-splits styrketræningsprogram, hvor alle øvelser køres i supersets.\nAM træning – bryst og ryg efterfulgt af styrkerunden, som består af pull ups, roning og dips, og PM træning der består af 45 min cardio og intervalroning.\nAM træning – ben, skulder og arme, og PM træning med 45 min cardio.\n45 min. cardio.\nMine tre favoritøvelser er:\nSquat - Squat fordi jeg syntes, det er den mest effektive benøvelse, der aktiverer mange muskler og har udviklet mine ben mest.\nIncline dumbbell press - Fordi den øverste del af brystet gennem længere tid har været mit weak point, men denne øvelse har været med til at udvikle mit bryst betydeligt.\nFransk pres - Sidst men ikke mindst er fransk pres en af mine favoritøvelser, da jeg syntes, det er en yderst effektiv isolationsøvelse til triceps.\nHvis jeg kunne gå tilbage og starte forfra med den træningserfaring, som jeg har nu, så ville jeg have langt mere fokus på korrekt teknik i de enkelte øvelser. Da jeg var omkring 17 år løb jeg ind i en langvarig skulderskade, der opstod som følge af ukorrekt teknik og for mange kilo i bænkpres – ja som nævnt tidligere, så trænede jeg vist mest mit ego.\nDerudover ville jeg benytte mig af den viden, jeg har nu omkring betydningen af den rette kost for at opnå resultater. Jeg blev først rigtig opmærksom på kostens betydning for 6-7 år tilbage, og det kunne være spændende at se, hvad jeg kunne have opnået, hvis kosten var blevet prioriteret lige fra start.\nJeg er for tiden på konkurrencediæt frem mod DM om tre uger. Jeg ligger derfor i et kalorieunderskud på 2400 kcal inkl. kosttilskud for at bringe min fedtprocent ned og gøre mig sceneklar. Planen ser således ud på nuværende tidspunkt:\nMåltid 1 Morgenmad Måltid 2\n* Efter træning Måltid 3\n* Efter træning Måltid 4 Måltid 5 Godnat\nMin. 150 g grønt (Eks. peberfrugt, tomat, agurk, bønner) 200 g kylling/kalkun eller 250 g lys fisk.\n200 g grønsager\n1 mellem avokado eller 40 g mandler 200 g kylling/kalkun eller 250 g lys fisk.\n15 g økologisk smør\n200 g kylling/kalkun eller 250 g lys fisk.\n1 mellem avokado** 200 g kylling/kalkun eller 250 g lys fisk.\n20 g cashew nødder**\n45 min inden sengetid: 3 stk. magnesium\n* Disse måltider skal ligge efter træning, så du får dine carbs der. Det kan både være styrke eller cardio. Afhænger af den pågældende dag.\n** Carb up dag - hver 5 dag - Skift her ** ud med 60 g ris på denne dag inkl. måltid 2 og 3.\nMin kost ser selvfølgelig meget anderledes ud, når jeg er offseason, hvor mit kalorieindtag er væsentlig højere. Dog arbejdes der altid ud fra en lean bulk strategi, og har aldrig i mit liv haft fedtprocenten over 10 %.\nJeg bruger tilskud før, under og efter træning:\nProteinpulver - Bodylab Whey 100 (35 g efter træning)\nKreatin (10 g efter træning - i perioder)\nCarbs (50-60g efter træning)\nPre-workout/kaffe (1 scoop før træning på dage hvor energien er lav)\nBCAA m/smag (under træning)\nMagnesium (2 kapsler efter træning og 4 stk inden sengetid)\nOmega 3 (9-12 kapser fordelt over 3 gange dagligt)\nD-vitamin (3 kapsler dagligt)\nMultivitamin (2 kapsler dagligt)\nWhey proteinpulver indtager jeg lige efter endt træning i min post-workoutshake, fordi det har en optimal sammensætning af aminosyre, der hurtigt bliver optaget i musklerne, så den restituere og opbygger muskelfibrene igen.\nKreatin får jeg ligeledes i min post-workoutshake. Ikke alle respondere lige godt på et kreatintilskud, men jeg oplever både en stigning i styrke og udholdenhed i perioder, hvor jeg indtager kreatin. Derudover kan det være med til at forkorte restitutionstiden.\nHurtigt optageligt kulhydrat:\nUnder træning bruger musklerne kroppens energidepoter, som efterfølgende har brug for at blive fyldt op igen for at optimere restitutionen. Efter træning får jeg derfor hurtige kulhydrater i min shake eks. dextrose (druesukker)\nEn dosis hurtige kulhydrater får kroppens insulinniveauet til at stige og medfører muskelopbyggende effekt, fordi når insulinniveauet stiger, så optimeres optagelsen af protein.\nAminosyre får jeg under træning for at sikre mig at musklerne får tilført de nødvendige aminosyre, mens jeg træner. Dette b.la. for at undgå at kroppen kommer i en katabolsk fase, så den begynder a nedbryde muskelmassen.\nMagnesiumtilskud får jeg lige efter træning samt inden sengetid for at nedbringe mit kortisolniveau. Kortisol er kroppens stresshormon, og dette er især højt lige efter træning, fordi du har udsat kroppen for en stor belasting og stresset den. Efter træning er det ønskeligt at nedbringe dette for at kroppen kan restituere optimalt.\nLigeledes tager jeg det inden sengetid for at nedbringe kortisolniveauet, da dette giver mig en mere rolig og stabil søvn.\nOmega 3 får jeg 2-3 kapsler 3 gange dagligt – morgen, middag og aften. Omega har mange fordele, og er efter mening et af de vigtigste tilskud.\nHvis jeg kunne gå tilbage og starte forfra med den træningserfaring, som jeg har nu, så ville jeg have langt mere fokus på korrekt teknik i de enkelte øvelser\nMålet på nuværende tidspunkt er at klare mig godt til DM, og går pt med overvejelserne om at stille op til Loaded Cup 2015 i athletic fitness.\nPå den lange bane må det ultimative mål være, at kunne komme til at leve af det på en eller anden måde – Det må være fantastisk at kunne leve af sin hobby.\nTræning er for mig blevet en livsstil og en del af min identitet. Det har enormt stor betydning i min dagligdag og er i mange sammenhænge styrende for mit liv – for det meste på en positiv måde. Det er klart, at især det seneste år har træning, kost, søvn mm. spillet en enormt stor rolle. Det har betydet, jeg har måtte foretage mange fravalg især socialt, men på den anden side, så giver det mig så meget positivt, så jeg er ikke i tvivl om, hvad jeg ville vælge. Det handler alt sammen om at prioritere, og hvis man går ind i det på konkurrenceplan, så skal man gøre det 100 %, hvilket betyder, du bliver nødt til at lave fravalg, som at tage ud at spise, gå i byen og meget andet. Jeg har heldigvis haft mange personer omkring mig, som har vist stor forståelse og har støttet mig i mit valg, hvilket har betydet enormt meget.\nTræning er for mig blevet en livsstil og en del af min identitet


Politisk glæde over nyt kulturhus | TV SYD\nOnsdag aften besluttede Kultur-, borger- og fritidsudvalget i Sønderborg Kommune, hvem der skal tegne og bygge byens nye kulturhus. Politikerne bag er enige om, at vinderprojektet er det rigtige.\nI mange år har Ewers Pakhus på havnen i Sønderborg været - på godt og ondt - et af Sønderboergs kendetegn. For to år siden købte kommunen bygningen - og siden har dens skæbne været uvis. Lige indtil i aften, hvor byrådet har besluttet, hvad der skal ske med den.\nSådan kommer havnefronten i Sønderborg til at se ud. Entreprenørfirmaet Hoffmann har netop vundet opgaven at ombygge Ewers Pakhus til et stort kulturhus.\n04. feb 2015, kl. 19:00\nDet var et enigt Kultur-, borger-, og fritidsudvalg, der traf beslutningen om det nye multikulturhus, og udvalgets næstformand glæder sig over det samarbejde der har været gennem processen.\n- Det var et svært valg, for det var to virkelig gode forslag, som Bedømmelsesudvalget skulle vælge mellem. Men med valget af Hoffmanns projekt er jeg overbevist om, at vi får et byggeri, som er både smukt og unikt, siger formanden for Kultur-, borger- og fritidsudvalget, Charlotte Riis Engelbrecht (S).\nOg også på den borgerlige fløj er man tilfredse med beslutningen.\n- Multikulturhuset kommer til at indtage en fremtrædende plads i bybilledet, og bliver et bygningsværk, som bliver til glæde for alle kommunens borgere, siger Karsten Schøn (V), næstformand i Kultur-, borger og fritidsudvalget.\n- Jeg er utroligt glad for, at der nu er fundet en vinder, og glad for at det blev et vinderprojekt, som på fornemste vis vil passe ind i de visioner som byrådet i 2004 fremlagde for Sønderborg Havn. Nu ser jeg frem til, at vi får taget første spadestik, for jeg tror at der er rigtig mange borgere i Sønderborg Kommune der har glædet sig til, at planerne for havnen går fra en vision til at blive virkelighed, udtaler Sønderborgs borgmester, Erik Lauritzen (S).\nSe mere i Naboer\nTorsdag klokken 15.00 og 19.55 følger TV SYD op på planerne om det nye multikulturhus. Vi møder både naboer, arkitekter og ansvarlige politikere, når vi sender direkte fra Ewers Pakhus i Sønderborg.


Europa›Storbritannien (UK)›England›Buckinghamshire›Winslow›Restauranter i Winslow› Rosie’s Bar\n35 anmeldelser Nr. 11 af 16 Restauranter i Winslow $\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning 14 High Street, Winslow MK18 3Hf, England 441296715555\n(35) Begynd din anmeldelse af Rosie’s Bar Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på Rosie’s Bar, kiggede også på\nHar du været i Rosie’s Bar? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\nUdendørsservering, Fuld bar, Serverer alkohol, Accepterer MasterCard, Accepterer Visa, Gratis Wi-Fi, Reservationer, Siddepladser, Tjenerstab\nHar du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Rosie’s Bar og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af Rosie’s Bar Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 19 anmeldelser St Laurence Church\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 68 anmeldelser Toby's Restaurant\n84 anmeldelser Mahabharat


Volley-damer er stadig ubesejrede\nLyngby-Gladsaxes talentfulde piger med head coach Carsten Lillelund Olsen helt til højre. Foto: Marianne Suhr Wesnæs\nVOLLEYBALL Til kampen mod Frederiksberg i serie 1 stillede Lyngby-Gladsaxe Volley med et rent U16-hold mod de noget ældre modstandere, og under opvarmningen var Lyngby-teenagerne noget bekymrede over den fysik, de 11 Frederiksberg-damer mødte op med. Høje, stærke damer mod Lyngbys noget spinklere piger.\nKampen var velspillet igennem alle fire sæt, men Lyngby-Gladsaxe vandt 3-1 og er dermed stadig ubesejret i sæsonen. Alberte Eberhard leverede en flot præstation i forsvaret og blev kåret til dagens spiller.


Fjordnorge – En ny verden åbner sig | Ecotrip.bike\nJune 26, 2015\tby Kenni\nFjordnorge – En ny verden åbner sig\nVi er kommet til Skjolden ved bunden af Lustrafjorden, en afgrening af Sognefjorden. På vej ned fra Sognefjellet oppe i 1400 moh, den smukkeste nedkørsel, kan vi straks mærke, hvordan klimaet ændrer sig. Flora og fauna er endnu rigere end i bjergdalene, hvilket vi blandt andet kan høre på albummet af fuglekvidren, der nu spiller omkring os. Helt nede ved fjorden dominerer de klassiske mågeskrig. Der er kodak moments næsten alle steder man vender blikket. Smeltevandet oppe fra fjeldet maler fjordvandet azurblåt og bjergene langs fjordene, er klædte med det ene vandfald efter det andet. Den brusende lyd fra vandfaldene på afstand, minder om den konstante summen fra motorvejene hjemmefra. Det er ikke en forstyrrende lyd, som ødelægger nattesøvnen, men derimod beroligende og det føles hjemligt.\nDe fascinerende bjergvægge skyder næsten lodret op af fjorden, men alligevel vokser der træer de mest utrolige steder op til trægrænsen i ca. 1000 moh, hvor sneen delvist dækker bjergene opefter. Der er kort afstand mellem klimazonerne, når det er sommer i Sydnorge. (Til sammenligning er trægrænsen omkring 2000 moh i Alperne, hvor vi skal hen om et par måneder og omkring 4000 moh i Nepal.) Det er så idyllisk smukt lige her og det skal bare opleves og nydes.\nDe hårdeste strabadser er nu overstået i Norge, 2 uger henne i vores cykeleventyr gennem Europa. Cyklerne er efterhånden blevet en del af vores korpus i modsætning til de første dage med vægt på, hvor cyklerne var noget sværere at håndtere, men nu føles det helt forkert, hvis der ikke er vægt på jernhestene… I starten var cyklen også utroligt tunge og besværlig at flytte rundt på, ved parkeringer og pauser. Det er den stadig, men teknikken og muskler man ikke vidste man havde, får det hele til at glide lidt lettere. Fra tid til anden, hænder det dog at den ene fod kommer i vejen og under bagdækket, så man lige bliver mindet om hvor tung cyklen egentlig er, ved at ens fod bliver mast. Det kan ikke anbefales…\nFørst nu begynder feriestemningen at brede sig. Det kræver alligevel en del at skulle pakke sit hjem sammen, cykle en halv dag rig på oplevelser og pakke det ud igen påny, næsten hver dag. Men nu er der kommet rutiner på plads, så vi ikke behøver at bruge særlig meget hjernekapacitet og energi på det praktiske, men derimod bare nyde de fantastiske omgivelser og suge til os. Efterhånden er vi blevet skarpe på, hvad der skal ligge øverst i vores mange tasker og et par af taskerne kommer vi sjældent ned i, hvilket går fint i tråd med vores fælles kommentar efter dag 1 på cyklen, “vi har alt for meget lort med!”, og det er skide tungt. Jeg fatter stadigvæk ikke hvordan vi har slæbt det over Valdresflya, rundt om Jotunheimen nationalpark og over Sognefjellet tilbage til havet, fra kyst til kyst.\nEn ny verden åbner sig i fjordene, ikke mindst på grund af omgivelserne, men også fordi vores midlertidige nye livsstil er begyndt at fungere rigtig godt. Vores største bekymringer er efterhånden at få opdateret hjemmesiden og få den til at fungere, som vi vil have, så venner og familie kan følge med, samt tanker om vores nærmeste nu også har det godt.\nNu er vi ved fjordene og vi nyder det\nin\tBjerge / Norge


Esomeprazol "SUN" SUN Pharmaceutical Industries pulver til injektions-/infusionsvæske, opløsning 40 mg\nSe information om Esomeprazol "SUN" på min.medicin.dk.\nSe information til sundhedsfaglige om Esomeprazol "SUN" på pro.medicin.dk.\nEsomeprazol SUN 40 mg pulver til injektions- og infusionsvæske, opløsning\nDet skal du vide, før du begynder at bruge Esomeprazol SUN\nSådan skal du bruge Esomeprazol SUN\nEsomeprazol SUN indeholder et lægemiddelstof, der kaldes esomeprazol. Dette hører til en gruppe af lægemidler, der kaldes "protonpumpeinhibitorer". De fungerer ved at reducere mængden af syre, der produceres i maven. Det bruges til at behandle følgende sygdomme:\nEsomeprazol SUN anvendes til korttidsbehandling af bestemte tilstande, hvor oral indgivelse ikke er mulig. Det bruges til at behandle:\n"Gastroøsofageal reflukssygdom" (GERD). Det er her, at syre fra maven trænger ind i spiserøret (røret, der forbinder halsen med din mave) og forårsager smerte, inflammation og halsbrand.\nMavesår forårsaget af lægemidler af typen NSAID (non-steroidale antiinflammatoriske midler). Esomeprazol SUN kan også anvendes til at stoppe dannelsen af mavesår, hvis du tager NSAID.\nForebyggelse af fornyet blødning hos voksne efter terapeutisk endoskopi for akut blødende mavesår eller duodenale sår.\n2. Det skal du vide, før du begynder at bruge Esomeprazol SUN\nBrug ikke Esomeprazol SUN\nhvis du er allergisk over for esomeprazol eller et af de øvrige indholdsstoffer i dette lægemiddel (angivet i punkt 6: Yderligere oplysninger).\nhvis du er allergisk over for andre lægemidler af typen protonpumpeinhibitorer (f.eks. pantoprazol, lansoprazol, rabeprazol, omeprazol).\nBrug ikke Esomeprazol SUN, hvis noget af ovenstående gælder for dig. Hvis du ikke er sikker, skal du spørge din læge, før du bruger dette lægemiddel.\nKontakt lægen eller sundhedspersonalet, før du bruge Esomeprazol SUN, hvis:\nDu nogensinde har fået hudreaktioner efter at have taget et lægemiddel af samme slags som Esomeprazol SUN, der nedsætter syreindholdet i maven.\nEsomeprazol SUN kan skjule symptomerne på andre sygdomme. Hvis der sker noget af følgende med dig, før du gives Esomeprazol SUN, eller efter du har fået det, skal du øjeblikkeligt tale med din læge:\nDu taber meget i vægt uden nogen grund og har problemer med at synke.\nDu har sort afføring (blodplettet fæces).\nIndtagelse af protonpumpehæmmere, såsom Esomeprazol SUN, især over en periode på mere end et år, kan i beskeden grad forøge din risiko for brud på hofte, håndled og rygrad. Tal med lægen, hvis du har osteoporose, eller hvis du tager kortikosteroider (der kan forøge risikoen for osteoporose).\nHvis du får udslæt, især på de dele af huden, der er udsat for sol, skal du snarest muligt sige det til lægen, da du kan være nødt til at holde op med at tage Esomeprazol SUN. Husk også at nævne andre negative virkninger såsom ledsmerter.\nBrug af anden medicin sammen med Esomeprazol SUN\nFortæl altid lægen eller sundhedspersonalet, hvis du bruger anden medicin, har brugt det for nylig eller muligvis vil bruge anden medicin. Dette gælder også medicin, som ikke er købt på recept. Det skal du gøre, fordi Esomeprazol SUN kan påvirke måden, hvorpå visse lægemidler fungerer, og nogle lægemidler kan påvirke Esomeprazol SUN.\nBrug ikke Esomeprazol SUN, hvis du tager et lægemiddel, der indeholder nelfinavir (bruges til behandling af HIV-infektion).\nFortæl altid lægen eller sundhedspersonalet, hvis du bruger nogen af følgende lægemidler:\nclopidogrel (anvendes til behandling af blodpropper) ketoconazol, itraconazol eller voriconazol (bruges til behandling af infektioner som følge af svamp)\nerlotinib (anvendes til behandling af cancer). citalopram, imipramin eller clomipramin (bruges til behandling af depression)\nphenytoin (bruges til epilepsi). Hvis du tager phenytoin, skal du overvåges af din læge, når du starter eller stopper brugen af Esomeprazol SUN.\nlægemidler, der bruges til blodfortynding, f.eks. warfarin. Din læge skal overvåge dig, når du starter eller stopper brugen af Esomeprazol SUN.\ncilostazol (bruges til behandling af claudicatio intermittens - en smerte i dine ben når du går, der er forårsaget af en utilstrækkelig blodforsyning). cisaprid (bruges til fordøjelsesbesvær og halsbrand).\nmethotrexat (lægemiddel der anvendes i høje doser til behandling af cancer) - hvis du tager høje doser methotrexat kan din læge midlertidigt stoppe din behandling med Esomeprazol SUN.\nperikum (Hypericum perforatum) (anvendes til behandling af depression)\nHvis du er gravid, har mistanke om, at du er gravid, eller planlægger at blive gravid, skal du spørge din læge eller apoteket til råds, før du tager dette lægemiddel. Din læge vil beslutte, om du kan få Esomeprazol SUN i denne periode.\nDet vides ikke, om Esomeprazol SUN overføres til brystmælken. Derfor bør du ikke gives Esomeprazol SUN, hvis du ammer.\nDet er usandsynligt, at Esomeprazol SUN vil påvirke din evne til at køre eller betjene værktøjer eller maskiner. Men bivirkninger såsom svimmelhed og sløret syn kan ualmindeligt forekomme (se afsnit 4). Hvis du er påvirket, bør du ikke køre bil eller betjene maskiner.\nEsomeprazol SUN indeholder natrium\nDette lægemiddel indeholder mindre end 1 mmol (23 mg) natrium pr. dosis, dvs. i det væsentlige "natriumfri".\n3. Sådan skal du bruge Esomeprazol SUN\nEsomeprazol SUN kan gives til børn og teenagere i alderen 1-18 år og voksne, herunder ældre.\nIndgivelse af Esomeprazol SUN\nEsomeprazol SUN gives til dig af din læge, der fastslår, hvor meget du skal have.\nDen anbefalede dosis er 20 mg eller 40 mg én gang pr. dag.\nHvis du har alvorlige leverproblemer, er den maksimale dosis 20 mg pr. dag (GERD).\nLægemidlet indgives som en injektion eller infusion i én af dine vener. Dette vil vare op til 30 minutter.\nDen anbefalede dosis til forebyggelse af fornyet blødning af mavesår eller duodenale sår er 80 mg og administreres som en intravenøs infusion over 30 minutter efterfulgt af en kontinuerlig infusion af 8 mg/time givet over tre dage. Hvis du har alvorlige leverproblemer, kan en kontinuerlig infusion på 4 mg/time over 3 dage være tilstrækkelig.\nEsomeprazol SUN gives af din læge, der fastslår, hvor meget du skal have.\nFor børn i alderen 1-11 år er den anbefalede dosis 10 eller 20 mg én gang pr. dag.\nFor børn i alderen 12-18 år er den anbefalede dosis 20 eller 40 mg én gang pr. dag.\nLægemidlet indgives som en injektion eller infusion i en vene. Dette vil vare op til 30 minutter.\nHvis der indgives for meget Esomeprazol SUN\nKontakt lægen eller sundhedspersonalet, hvis du tror, du har fået for meget Esomeprazol SUN og du af den grund føler dig utilpas.\nHvis du bemærker nogen af følgende alvorlige bivirkninger, skal du stoppe med at tage Esomeprazol SUN og øjeblikkeligt kontakte en læge:\npludselig hvæsende vejtrækning, opsvulmning af læber, tunge og hals eller krop, udslæt, besvimelse eller vanskeligheder med at synke (alvorlig allergisk reaktion).\nrødmen af huden med blærer eller afskalning. Der kan også forekomme alvorlige blærer og blødning i læber, øjne, mund, næse og kønsdele. Dette kunne være "Stevens-Johnson-syndrom" eller "toksisk epidermisk nekrolyse".\nDisse bivirkninger er sjældne og påvirker 1 ud af 1.000 personer.\nEsomeprazol SUN kan i meget sjældne tilfælde påvirke de hvide blodlegemer og forårsage en immuninsufficiens. Hvis du har en infektion med symptomer som feber og en alvorligt forringet generel tilstand eller feber med symptomer på en lokal infektion, f.eks. smerter i nakken, halsen eller munden eller vanskeligheder med at urinere, skal du straks søge læge, så mangel på hvide blodlegemer (agranulocytose) kan udelukkes via en blodprøve. Det er vigtigt, at du giver alle oplysninger om dine lægemidler på dette tidspunkt.\npåvirkninger af din mave eller tarm: diarré, mavesmerter, forstoppelse, luftafgang fra tarmen\nfornemmelse af at skulle kaste op (kvalme) eller kaste op (opkastning)\nopsvulmning af fødder og ankler\nsvimmelhed, prikkende eller stikkende fornemmelse, søvnighed\nændringer i blodprøver, der er taget for at undersøge, hvordan leveren fungerer.\nhududslæt, nældefeber og kløende hud\nbrud på hofte, håndled eller ryg (hvis Esomeprazol SUN bruges i høje doser og over lang tid).\nblodproblemer, f.eks. reduceret antal hvide blodlegemer eller trombocytter. Dette kan forårsage svaghed, blå mærker eller gøre infektioner mere sandsynlige.\nlavt natriumniveau i blodet. Dette kan forårsage svaghed, opkast og kramper.\nophidset, forvirret eller deprimeret\npludselig hvæsende vejtrækning eller kortåndethed (bronkospasme)\nen inflammation inde i munden\nen infektion kaldet "trøske", der kan påvirke tarmen og forårsages af en svamp.\nleverproblemer, herunder gulsot, der kan forårsage gul hud, mørk urin og træthed\nhududslæt ved eksponering for sollys\nledsmerter (arthralgi) eller muskelsmerter (myalgi)\nat se, føle eller høre ting, som ikke er virkelige (hallucinationer)\nalvorlige leverproblemer, der fører til leversvigt og inflammation af hjernen\npludselig forekomst af alvorligt udslæt eller blærer eller afskallende hud. Dette kan være ledsaget af høj feber og ledsmerter (erythema multiforme, Stevens-Johnson-syndrom, toksisk epidermisk nekrolyse).\nHvis du får Esomeprazol SUN i mere end tre måneder, er det muligt, at niveauerne af magnesium i dit blod kan falde. Lave niveauer af magnesium kan ses som træthed, ufrivillige muskelsammentrækninger, desorientering, krampeanfald, svimmelhed, forøget hjertefrekvens. Tal omgående med lægen, hvis du får nogen af disse symptomer. Lave niveauer af magnesium kan også medføre en reduktion i niveauer af kalium eller kalcium i blodet. Lægen kan beslutte at tage regelmæssige blodprøver for at overvåge dine niveauer af magnesium.\nKemisk og fysisk stabilitet er dokumenteret i 12 timer ved 30 °C. Ud fra et mikrobiologisk synspunkt skal produktet bruges med det samme. Hvis det ikke bruges med det samme, er opbevaringstider og opbevaringsbetingelser inden anvendelse brugerens ansvar, og må ikke overskride 24 timer ved 2-8 °C, med mindre rekonstitution er foretaget under kontrollerede og validerede aseptiske forhold.\nBrug ikke Esomeprazol SUN, hvis du bemærker, at dets udseende har ændret sig (der bør kun bruges en klar opløsning).\nSpørg på apoteket, hvordan du skal aflevere medicinrester. Af hensyn til miljøet, må du ikke smide medicinrester i afløbet, toilettet eller skraldespanden.\nEsomeprazol SUN indeholder\nDet aktive stof er esomeprazolnatrium. Hvert hætteglas indeholder 42,6 mg esomeprazolnatrium, hvilket svarer til 40 mg esomeprazol.\nEsomeprazol SUN er et hvidt til cremefarvet pulver. Det leveres i et 5 ml farveløst hætteglas med grå gummiprop og grå "flip-off"-aluminiumforsegling, som indeholder 40 mg pulver til injektions-/infusionsvæske, opløsning.\nEsomeprazol SUN findes i følgende pakningsstørrelser:\npakning med 1 hætteglas\npakning med 1x10 hætteglas\nDette lægemiddelprodukt er godkendt i EEA’s medlemslande under følgende navne:\nDanmark: Esomeprazol SUN 40 mg pulver til injektions- og infusionsvæske, opløsning\nTyskland: Esomeprazol SUN 40 mg Pulver zur Herstellung einer Injektions-/Infusionslösung\nFrankrig: Esomeprazole SUN 40 mg poudre pour solution injectable ou pour perfusion\nItalien: Esomeprazolo SUN 40 mg polvere per soluzione iniettabile/infusione\nHolland: Esomeprazol SUN 40 mg poeder voor oplossing voor injectie en intraveneuze infusie\nSverige: Esomeprazol SUN 40 mg pulver till injektions-/infusionsvätska, lösning\nStorbritannien: Esomeprazole 40 mg powder for solution for injection/infusion.\nDen rekonstituerede opløsning skal inspiceres visuelt for partikelrester og misfarvning før administration. Der bør kun bruges en klar opløsning. Udelukkende til engangsbrug.\nVed administrering af en 20 mg dosis bør kun halvdelen af den rekonstituerede opløsning bruges. Den resterende mængde opløsning skal kasseres.\nInjektion af Esomeprazol SUN\nSådan forberedes opløsning til injektion:\nEn opløsning til injektion forberedes ved at fylde 5 ml af 0,9 % natriumklorid til intravenøst brug i hætteglasset med esomeprazol.\nDen rekonstituerede opløsning til injektion er klar og farveløs til meget svagt gul.\nInfusion af Esomeprazol SUN\nSådan forberedes opløsning til infusion:\nEn opløsning til infusion forberedes ved at opløse indholdet af ét hætteglas med esomeprazol i op til 100 ml 0,9 % natriumklorid til intravenøst brug.\nDen rekonstituerede opløsning til infusion er klar og farveløs til meget svagt gul.\nEn opløsning til infusion forberedes ved at opløse indholdet af to hætteglas med esomeprazol 40 mg i op til 100 ml 0,9 % natriumklorid til intravenøst brug.\nSe SmPC i afsnit 4.2 for at få flere oplysninger om dosisadministration.


Dokument nr.: Vejledning til årsafslutning og resultatdisponering 2012 i lokale kirkelige kasser - PDF\nDokument nr.: Vejledning til årsafslutning og resultatdisponering 2012 i lokale kirkelige kasser\nDownload "Dokument nr.: 135501-12. Vejledning til årsafslutning og resultatdisponering 2012 i lokale kirkelige kasser"\n1 Dokument nr.: Vejledning til årsafslutning og resultatdisponering 2012 i lokale kirkelige kasser\n2 Indholdsfortegnelse Indholdsfortegnelse... 2 Indledning... 3 Trin 1: Klargøring til årsafslutning... 6 Trin 2: Årsafslutning Trin 3: Resultatdisponering Indtastning i Økonomiportalen Bilag 1: Oversigt over vejledning og materiale\n3 Indledning Til udarbejdelse af regnskab og resultatdisponering for 2012 har Ministeriet for Ligestilling og Kirke udarbejdet denne vejledning. Vejledningen erstatter ikke Cirkulære om kirke- og provstiudvalgskassernes budget, regnskab og revision m.v. samt Vejledning om kirke- og provstiudvalgskassernes budget, regnskab og revision, men tjener som hjælpeværktøj og supplement til disse. Såvel kirkekasser som provstiudvalgskasser aflægger regnskab efter samme regler. Der skelnes derfor ikke mellem kirkekasser og provstiudvalgskasser i denne vejledning. Ifølge Cirkulære om kirke- og provstiudvalgskassers budget, regnskab og revision m.v. skal regnskabet afleveres på formålsniveau. Sammen med regnskabet skal der i øvrigt afleveres en opgørelse på artsniveau. Menighedsrådenes egenkapital fremgår af balancens passivside. Egenkapitalen er menighedsrådets opsparinger, kapitaler (undtaget gravstedskapitalerne) og likviditet, herunder menighedsrådets frie midler. Hvis menighedsrådet har optaget lån, vil det også være en del af egenkapitalen. Egenkapitalen skal kun reguleres én gang om året, så der skal ikke bogføres på konto i løbet af året. Den endelige bogføring sker i forbindelse med årsafslutningen og resultatdisponeringen, hvilket fremgår af denne vejledning. Efter endt årsafslutning bliver årets resultat (resultat C) tilskrevet egenkapitalkontoen Årsafslutningskontoen skal herefter fordeles på de øvrige egenkapitalkonti Årsafslutningen foregår dermed i tre trin. Figur 1: Oversigt over årsafslutningen TRIN 1 TRIN 2 TRIN 3 1. Klargøring årsafslutning 2. Regnskabsteknisk resultatopgørelse 3. Resultatdisponering - ifølge MiLiKi's regler Resultat A Resultat vedr. præstegårdsbevilling Resultat vedr. kirkegård Resultat vedr. kirkekasse Resultat B Forbrug af eksisterende opsparing Nye lån Forbrug af kirkekassens "Salg af anlæg mv" Forbrug af frie midler konverteret til anlæg Forbrug af videreførte anlægsmidler, tidl år Ligningsmidler til afdrag på lån Ligningsmidler til anlægsopsparing Renteindtægter af anlægsopsparing Oplagt i stiftet (fra salg af anlæg) Overført til kirkekasse (salg af anlæg mv) Resultat A + Resultat B = Resultat C Frie midler Præstegårdens frie midler Kirkegårdes frie midler Opsparing til anlæg Kirke- og præsteembedekapitaler Likviditet stillet til rådighed af provstiet Langfristet gæld Arv og donation Videreførsel af midler til ikke-udført anlægsarbejde Årsafslutning 3\n4 I første trin skal årsafslutningen forberedes. Det indebærer den endelige beregning af menighedsrådets moms, opgørelse af afsluttede anlægsprojekter samt periodisering af udgifter, hvor ordre og udgift falder i to forskellige regnskabsår og Ministeriet for Ligestilling og Kirke har til brug for menighedsrådene udarbejdet en vejledning vedrørende moms. Denne vejledning udkommer i januar 2013 i en ny udgave med nye og opdaterede regneark. Den endelige opgørelse af resultatet for anlægsprojekter foregår ligeledes i et selvstændigt regneark. Landsforeningen af Menighedsråd har til regnskab 2011 udviklet et regneark, som fortsat kan anvendes dette skema kan findes på DAP i håndbogen Blanketsamling til menighedsråd under økonomi og forsikring. Som del af trin 1 skal menighedsrådene tillige nulstille de i 2012 nyoprettede konti på balancen til brug for årlige bevægelser vedrørende arv og donationer (herunder fonde og legater), så gevinsten eller tabet bliver en del af egenkapitalen. Dette kan ikke gøres i forbindelse med resultatdisponeringen via økonomiportalen. Når forberedelserne er gennemført kører årsafslutningens andet trin. I de fleste økonomisystemer kører årsafslutningen automatisk. I afsnittet beskrives, hvordan den aktiveres trin-for-trin i Brandsoft/Skovbo data s økonomisystem. Efter endt årsafslutning fremgår resultatopgørelsen af årsafslutningskontoen Årsafslutningen overfører resultatet til egenkapitalen og nulstiller driftskontiene. I tredje trin disponeres årets resultat ifølge de love og regler, som Ministeriet for Ligestilling og Kirke har udstedt. Det er den sværeste del at vejlede om, da lokale forhold kan gøre sig gældende, jf. trin 3. Forberedelsen og årsafslutningen skal tidsmæssigt være afsluttet, så der er tid til den efterfølgende resultatdisponering, inden regnskabet afleveres senest den 1. april Bilag 1 og 2 er uændret i forhold til det tidligere årsregnskabsskema. I forhold til bilag 3 med specifikationen på artskontoniveau fra 2011, er det, efter den i december 2012 afsluttede høring, stadig under afklaring hvorvidt opgørelsen skal indgå i regnskabet. Man skal dog under alle omstændigheder fortsat indrapportere specifikationen på artskontoniveau i økonomiportalen til brug for provstiudvalg og revision. Bilag 3 indeholder resultatopgørelse og finansiel status på artskontoniveau. Lovgrundlaget for de lokale kirkelige kassers budget og regnskab følger af Lov om folkekirkens økonomi. Det er nærmere beskrevet i Cirkulære henholdsvis Vejledning om kirke- og provstiudvalgskassers budget, regnskab og revision mv. Især er det anbefalingsværdigt at læse afsnittene om anlægsinvestering, anlægsfinansiering og opsparing samt afsnit om anbringelse af kassebeholdning, opsparing og disponering. Vejledningen kan findes i Retsinformation (www.retsinfo.dk). Der arbejdes på, at regnskabet for 2012 kun skal afleveres elektronisk. Der bliver udsendt en særskilt nyhed om dette, når processen er endelig fastlagt. I forbindelse med indrapportering af regnskabet i Økonomiportalen, skal følgende bilag, således fortsat indberettes: 4\n5 Bilag 1: Oversigt over ejendomme administreret af menighedsrådet Bilag 2: Oversigt over kollekt og biregnskaber, herunder afsluttede anlægsprojekter Bilag 3: Resultatopgørelse og status på artskonti Af bilag 1 til denne vejledning følger en oversigt over relevante dokumenter, som Ministeriet for Ligestilling og Kirke har udsendt til brug for årsafslutning Efter godkendelse af regnskabet i Økonomiportalen skal menighedsrådet være opmærksom på, at relevant regnskabsmateriale, som typisk indkaldes i en materialeplan af provstirevisor, fortsat skal sendes på samme måde som tidligere. Materialet vil som minimum omfatte de afstemninger og dokumenter, som fremgår af regnskabsinstruksens bilag 6 for såvel menighedsråd som provstiudvalg. Ministeriet for Ligestilling og Kirke, december\n6 Trin 1: Klargøring til årsafslutning Formåls- og artskontoplanerne giver flere muligheder for registrering. Regnskabsføreren skal derfor træffe en række valg vedrørende registreringsrammen. Forberedelsen til årsafslutning er derfor vigtig for, at årsafslutningen bliver vellykket. Årsafslutningen forberedes igennem nedenstående trin: a. Kontrol af at eventuelle bemærkninger i revisionspåtegningen eller protokollatet fra 2011 er indarbejdet i regnskab b. Oprydning i bogføringen c. Moms d. Selvstændige bevillinger e. Delte medarbejdere f. Beregning af overskud og underskud på årets afsluttede anlægsprojekter samt beregning af videreførelse af anlægsbevilling. Begge beløb skal opgøres særskilt for det enkelte anlægsprojekt. g. Periodisering af udgifter og indtægter som falder i to regnskabsår h. Nulstilling af mellemregningskonti oprettet til årlige bevægelser vedrørende arv og donationer I dette afsnit redegøres for de generelle forhold, men det skal understreges, at der kan være lokale forhold, hvor regnskabsføreren er bedst stillet ved at rette henvendelse til Landsforeningen af Menighedsråd, provstiet eller til provstirevisor for mere præcis bistand. Ad a) Bemærkninger fra revisionen vedrørende regnskab 2011 Hvis revisor har bemærkninger til regnskab 2011, kan der forekomme rettelser til den i forbindelse med årsafslutning 2011 automatisk gererede åbningsbalance for I trin 1 skal det sikres, at åbningsbalancen er opdateret og retvisende i forhold til regnskab 2011, revisors eventuelle bemærkninger samt eventuelt ikke-tidligere registrerede beholdninger. Alle korrektioner vedrørende regnskabet for 2011 som føres i regnskab 2012, bør som udgangspunkt føres som primoposteringer, hvis anden løsning ikke er angivet af provstirevisor. Ad b) Oprydning i bogføringen Regnskabsføreren bør i forbindelse med årsafslutningen undersøge, om der er noget i bogføringen, der skal omposteres. Det kan være, hvis der er konteret ren drift på forkert art, anlægsudgifter på forkerte formål eller de er sket en uhensigtsmæssig sammenblanding mellem drift og anlæg. Regnskabsføreren kan trække en rapport, som viser kombinationer af art og formål herunder drift og anlæg. Regnskabsføreren bør på den baggrund træffe beslutning om, hvorvidt nogle af konteringerne skal ændres i forbindelse med forberedelse til årsafslutningen. Det bør i øvrigt kontrolleres, at det kun er poster som reelt skal være primoposteringer, som er bogført som sådan. I 2011 kom flere kasser at anvende markeringen af primoposteringer i en længere periode, selv om dette ikke var hensigten. Særligt om bogføring af anlægsudgifter 6\n7 Ved bogføring af anlægsudgifter kan der være tidsmæssig forskydning, som kan gøre den korrekte bogføring sværere. Dette gælder særligt for flerårige anlægsinvesteringer, der finansieres af opsparing - såvel som lån og årets ligningsmidler. Hermed understreges, at tidligere tiders praksis med at indtægtsføre lån, opsparing eller ligningsmidler (bevilling eller 5 pct. midler) på udgiftskontoen, ikke er rigtig. Den rigtige kontering er beskrevet i vejledning til budget, men gengives i uddrag herunder. Når ligningsmidlerne til årets anlægsudgifter udbetales, skal de indtægtsføres på formål 92. Hvis en del af beløbet skal anvendes til opsparing, konteres beløbet på en relevant opsparingskonto. Opsparingen skal dermed ikke udgiftsføres, hvilket betyder, at der vil fremgå et positivt resultat af oversigten s. 2 på formål 8 og 9 (forudsat at alle andre poster går i 0). Det positive resultat består af ligningsbeløb til opsparing plus renter i løbet af året. Det positive beløb skal ikke opfattes som overskud, men som det beløb, der i løbet af året er blevet overført til opsparing plus renteindtægter heraf. Efter årsafslutningen kommer opsparingen til at fremgå af den finansielle balance og vil som sådan fremgå af egenkapitalen. Når anlægsprojektet igangsættes og menighedsrådet begynder at afholde anlægsudgifter, skal disse udgiftsføres. Der kan altså forekomme en tidsmæssig forskydning mellem indtægter og udgifter i regnskabets resultatopgørelse, som består af den periode, hvor midlerne er placeret på menighedsrådets opsparingskonto og som sådan synlige i menighedsrådets egenkapital. Menighedsrådet kan finansiere anlægsprojekter med låneoptagelse i stiftsmiddel-, realkredit- og andre lån. Lånet skal ikke indtægtsføres, men overføres til den rette artskonto på balancen, når det optages. Når der afholdes anlægsudgifter på projektet, finansieres de i løbet af året af lånet. Forudsat at projektet er afsluttet i indeværende år, vil menighedsrådet i de efterfølgende år kun skulle forholde sig til afdrag på lånet. Det er muligt at få tildelt ligningsmidler til afdragene, og i løbet af året indgår ligningsmidler til afdrag under formål 92. Når året er gået, vil der på oversigten s. 2 fremgå et positivt resultat på formål 8 og 9 (forudsat at alle andre poster går i 0). Det positive resultat består af ligningsmidler til afdrag og skal derfor ikke opfattes som et overskud. Beløbet fremgår af balanceposten ligningsmidler til afdrag på lån. Efter årsafslutning overføres ligningsmidler til afdrag til lånet på balancen, som nedskrives. Lån konteres ikke som en indtægt, men udgifterne til anlægsprojektet udgiftsføres og finansieres af lånet i takt med, at de afholdes. Der vil ofte være tidsmæssig forskydning mellem udgifter og indtægter afhængig af låntype. Hvis der er bevilget ligning til afdrag på anlægsprojekter, hvor afdragene ikke igangsættes i løbet af året, bør provstiudvalget tage stilling til, hvad der skal ske med midlerne. Bevillingen kan fx overføres til det kommende år, overføres til andre projekter eller tilbageføres til ligningsområdet. Hvis menighedsrådet vælger at konvertere frie midler til anlæg og får provstiudvalgets godkendelse hertil, kan det anvendes til ekstraordinært afdrag på et lån. En indtægt af et eventuelt salg af ejendom eller indtægt af ekspropriation skal indtægtsføres i resultatopgørelsen og herefter overføres til stiftsmidlerne og bogføres på balancen. Konteringseksempler (flyvere) som beskriver ovenstående situationer er offentliggjort sammen med artskontoplanen. Ad c) Moms Årsafslutningen medfører to opgaver vedrørende moms. 7\n8 For det første skal aconto fradragsprocenterne genberegnes. Dette vil være tilfældet for alle, da der er kommet nye retningslinjer vedrørende moms i folkekirken fra SKAT. Der udkommer en opdateret vejledning fra Ministeriet for Ligestilling og Kirke vedrørende moms i januar For det andet skal der, når alle posteringer (på nær resultatdisponeringen) er afsluttet foretages momsregulering på baggrund af genberegningen af fradagsprocenterne. Der henvises i forhold til reguleringen af moms til den ovenfor omtalte vejledning. Desuden henvises til de af Ministeriet for Ligestilling og Kirke udsendte vejledende regneark, som kan være til hjælp for menighedsrådene. Det er dog vigtigt, at menighedsrådet benytter den bedste mulige skønsmetode, uanset at denne ikke fremgår af ministeriets regneark. Ad d) Selvstændige bevillinger Der kan være menighedsråd, der har opretholdt selvstændige bevillinger til vedtægtsbestemte præstegårdsudvalg og kirkegårdsudvalg. For disse bevillinger kan årsafslutningen forberedes ved, at ligningsbeløbet til den pågældende bevilling omposteres, så det fremgår under det korrekte regnskab. Det vil sige at ligningsbeløb til præstegårdskassen omposteres fra formål 10 til formål 50, og at ligningsbeløb til kirkegården omposteres fra formål 10 til 40. Dette kan ske umiddelbart inden årsafslutningen og ikke i løbet af året, men er ikke et krav. Ad e) Delte medarbejdere Løn og indtægter til delte medarbejdere fremgår i dag på formål 98. Indtægten, fra det eller de menighedsråd medarbejderen deles med, er placeret samme sted. I forbindelse med årsafslutningen kan disse udgifter og indtægter omposteres til det relevante formål, hvorved regnskabet bliver mere præcist. Hvis der ikke omposteres, vil formålet automatisk komme til at fremgå under formål 6. Ved omposteringen er det tilstrækkeligt at bogføre saldoen på de enkelte artskonti under formålet med tydelig angivelse af, at der er tale om ompostering fra formål 98 til formål xx. Ad f) Anlæg Menighedsrådet kan ikke overføre beløb fra drift til anlæg uden provstiudvalgets godkendelse. Et eventuelt underskud på et afsluttet anlægsprojekt bør således være blevet fremlagt for provstiudvalget. Da menighedsrådet er forpligtet til at dække et eventuelt underskud med de frie midler, består forberedelsen på anlægsdelen i at opgøre overskud og underskud på hvert enkelt anlægsprojekt, som er afsluttet i Endvidere skal det gøres op, hvor meget den samlede videreførelse af uforbrugte anlægsmidler i 2012 udgør. Ad g) Periodisering 8\n9 Ved periodisering sikrer regnskabsføreren, at menighedsrådets udgifter og indtægter regnskabsføres i det rigtige år. Det betyder, at alle aftaler af væsentlig størrelse, der er indgået i 2012, også får en virkning i regnskabet for Alle fakturaer, der modtages i det nye år, men som vedrører aftaler eller handler indgået i det gamle år, skal bogføres med dato 31/ Det vil sige, at man kan betale regningen i det nye år, men udgiften skal bogføres i Man kan anvende den relevante periodeafgrænsningspost som f.eks. kreditorsamlekontoen eller , som modpost til udgiften, i stedet for som tidligere - bankkontoen. På denne måde stemmer den bogførte saldo på bankkontoen overens med bankens saldo på kontoudtoget. Køb af varer og tjenesteydelser Alle varer og tjenesteydelser, der er købt og leveret i 2012, skal medtages i årsregnskabet uanset betalingstidspunktet. Købet debiteres på den relevante formåls- og artskonto som normalt. Modposten vil være en kreditorkonto f.eks Med denne fremgangsmåde vil eventuelt afløftet moms ligeledes blive medtaget i den korrekte momsafregningsperiode. Når købet/ydelsen bliver betalt, skal kreditorkontoen debiteres med banken som modkonto. Salg af varer og tjenesteydelser Alt varesalg der er udført i 2012, skal registreres som indtægt i året. Dette vil i mange tilfælde ske automatisk gennem anvendelse af f.eks. kirkegårdssystemet. Men også andre former for salg skal registreres i det regnskabsår, hvor salget er sket. Salget krediteres på den relevante formåls- og artskonto som normalt. Modposten vil være en periodeafgrænsningspost som f.eks Med denne fremgangsmåde vil eventuel indberettet moms ligeledes blive medtaget i den korrekte momsafregningsperiode. Når salget/ydelsen bliver indbetalt, skal debitorkontoen krediteres med banken som modkonto. I forbindelse med aflæggelse af regnskab 2011 havde mange menighedsråd svært ved at afstemme gravstedskapitalerne, som udsendt i opgørelsen fra stiftet, med regnskabssystemet. Dette skyldes forskellige principper for periodisering hos stifterne og i menighedsrådenes kasser. Med indførelsen af KAS/GIAS, vil dette problem dog være løst, idet salget af gravstedsvedligehold først er fundet sted, når indbetaling fra kunden er foretaget. Der bør således ikke ultimo 2012 være differencer mellem opgørelsen fra stiftet og menighedsrådets regnskab. Forudbetalte omkostninger For de menighedsråd, der har forudlønnede medarbejdere, vil udbetaling af januar-lønnen (2013) finde sted i december I disse tilfælde skal selve lønudgiften debiteres på og krediteres på banken. Efterfølgende krediteres kontoen i 2013 og debiteres på den relevante lønkonto. Det vil ligeledes kunne forekomme, at der i 2012 betales for en ydelse, der først leveres i Det kan f.eks. være en à contoudbetaling til en leverandør eller et abonnement, som helt eller delvist dækker kalenderåret\n10 I denne situation debiteres konto , forudbetalte omkostninger, og banken krediteres på betalingsdagen. Ligesom det er tilfældet med lønnen, krediteres konto i det nye år, og den relevante udgiftskonto debiteres. Forudbetalte indtægter Der kan være tale om, at menighedsrådet i december modtager indbetalinger, som først skal indtægtsføres i januar måned. Dette kan f.eks. være præsters bolig- og varmebidrag. I dette tilfælde krediteres konto , og banken debiteres på indbetalingsdagen. Også her gennemgås posteringerne i det nye regnskabsår, debiteres igen og krediteres på de relevante indtægtskonti. Bagatelgrænse Som hovedprincip skal alt køb og salg periodiseres, således at det fremgår i det korrekte regnskabsår. Der vil dog være tilfælde, hvor dette ikke kan lade sig gøre indenfor supplementsperioden hvor regnskabet afsluttes f.eks. årsafregninger fra forsyningsselskaber, AER/AES-bidrag og lignende, som ofte først bliver fremsendt efter 31. januar. I disse tilfælde vil det være tilstrækkeligt, at man sikrer sig, at regnskabsåret indeholder et helt års betalinger også selvom disse er forskudt i forhold til kalenderåret. Når det gælder årsopgørelser fra forsyningsselskaber, kan Regnskab 2012 f.eks. indeholde: årsopgørelsen for 2011 samt 4 kvartalsregninger fra Hvis man allerede har periodiseret årsopgørelsen 2011, så den er medtaget i Regnskab 2011, bør Regnskab 2012 således indeholde 4 kvartaler fra 2012 samt en periodiseret årsopgørelse for For AER/AES-bidraget vil det se således ud i 2012: 2 kvartaler fra 2011 og 2 kvartaler fra I forbindelse med årsafslutningen for 2011 opfordrede Ministeriet for Ligestilling og Kirke til, at man fik ryddet op i uhensigtsmæssig konteringspraksis vedrørende periodisering. Dette arbejder bør derfor være overstået. Hvis dette stadig ikke er sket, kan det stadig lade sig gøre. Man bør dig i dette tilfælde tage kontakt til provstiudvalg og provstirevisor. Ad h) Nulstilling af mellemregningskonti oprettet til årlige bevægelser vedrørende arv og donationer Der er i 2012 blevet oprettet en ny kontoserie på balancen (konto ) til brug for bevægelser i løbet af året vedrørende arv og donationer i form af legater og fonde. Denne kontoserie skal nulstilles hvert år i forbindelse med årsafslutningen. En eventuel saldo skal tillægges eller fratrækkes saldoen på egenkapitalkonto Arv og donationer, således at egenkapitalen ved årsafslutningen afspejler den reelle status for kassens fonde og legater. Ministeriet for Ligestilling og Kirke har udarbejdet en kort beskrivelse af den gældende praksis vedrørende arv og donationer. Denne er sammenskrevet og offentliggjort i december 2012 på DAP, og kan findes i Økonomihåndbogen. 10\n11 Trin 2: Årsafslutning Når trin 1 forberedelsen er gennemført, kan årsafslutningen køre. Der er udarbejdet en konkret vejledning i de forskellige trin, som ligger på eller under support. Når årsafslutningen er kørt, er resultatet (=resultat C) overført til egenkapitalen. Figur 2: Oversigt over årsregnskab 2012 ÅRSREGNSKAB 2012 Regnskab Budget Regnskab * A Fælles indtægter i alt.. Driftsudgifter i alt... Kirkebygning og sognegård, Udgift/Indtægt..... Udgifter, løn. Udgifter, øvrig drift.. Indtægter Kirkelige aktiviteter, Udgift/Indtægt... Udgifter, løn... Udgifter, øvrig drift. Indtægter Kirkegård, Udgift/Indtægt... Udgifter, løn.. Udgifter, øvrig drift... Indtægter Præsteboliger mv., Udgift/Indtægt Udgifter, løn..... Udgifter, øvrig drift Indtægter Administration og fællesudgifter, Udgift/Indtægt. Udgifter, løn..... Udgifter, øvrig drift Indtægter Finansielle poster, Udgift/Indtægt... Resultat af drift (= ), Overskud/Underskud ANLÆGSBEVILLINGER Renteindtægter af anlægsopsparing (90). Salg af anlæg mv. (91) Ligningsbeløb til anlæg ((92)+(93)) Udgifter kirkebygning og sognegård ((80)+(81)+(82)).. Udgifter kirkegård ((83)+(84)). Udgifter præstebolig ((85)+(86)+(87)+(88)).. B Resultat af anlæg, Overskud/Underskud. C Resultatopgørelse (=A+B), Overskud/Underskud... * Budgettet er ikke revideret 11\n12 Resultat A er årets indtægter og udgifter af driften, hvilket svarer til formål 1-7. Resultat B er årets indtægter og udgifter af anlægsbevillingerne, svarende til formål 8-9. Resultat C er resultatopgørelsen, hvilket er den regnskabstekniske opgørelse af årets indtægter og udgifter. Da det umiddelbart er en sammenlægning af resultat A og B, kan opdelingen virke overflødig. Den er imidlertid taget med for overskuelighedens skyld, da en stor del af årets resultat i resultatdisponeringen skal disponeres videre til balancekonti vedrørende anlægsprojekter. Resultatopgørelsen (resultat C) er derfor ikke det samme som menighedsrådets frie midler. Som det var tilfældet i regnskab 2011 gøres resultatet op på baggrund af forskellen mellem indtægter og udgifter i regnskabet og ikke som forskellen på regnskab og budget, som det var tilfældet i det gamle (før 2011) bilag 4. Det indebærer, at resultatopgørelsen opgøres ved at trække indtægter (1 og 9) fra udgifter (2 til 8). Menighedsrådets frie midler opgøres ved at disponere resultatopgørelsen i overensstemmelse med retningslinjerne i kapitel 3. I regnskabsskemaet formålskontoopgørelse er resultatet fordelt på udgifter til løn, udgifter til øvrig drift samt indtægter. Man kan desuden se regnskab Trin til årsafslutning i Brandsoft/Skovbo data Årsafslutningen nulstiller alle driftskonti samt overfører resultatopgørelsen til årsafslutningskonto For at kunne årsafslutte er det desuden nødvendigt at spærre det foregående regnskabsår. Se i økonomisystemets vejledning om årsafslutning, hvordan det konkret gøres. Når årsafslutningen er kørt, kan resultatdisponeringen gå i gang. 12\n13 Trin 3: Resultatdisponering Resultatopgørelsen er det regnskabsmæssige overskud eller underskud i Resultatet skal disponeres på de relevante egenkapitalkonti i overensstemmelse med de nedenfor angivne principper. Egenkapitalen bliver kun reguleret denne ene gang om året. Menighedsråd kan have en negativ egenkapital uden, at det er et problem. Det hænger sammen med, at man kan have gæld, hvor det tilsvarende materielle aktiv ikke indgår i balancen. Der gøres for god ordens skyld opmærksom på, at en positiv egenkapital i regnskabssystemet vises med negativt fortegn. Hvis der er minus foran saldoen på Menighedsrådets/PU s frie midler, betyder det således, at der er penge på kistebunden til brug i det kommende år. Omvendt betyder et positivt tal på samme konto, at der er et underskud, som bør inddækkes i det (eller de) kommende år. Tabel 1: Oversigt over menighedsrådets egenkapital Egenkapital Opsparing til anlæg Kirke- og præsteembedekapitaler Likviditet stillet til rådighed af provstiet Langfristet gæld Arv og donationer Menighedsrådets/PU's frie midler Videreførsel af midler til ikke-udført anlægsarbejde Præstegårdens frie midler Kirkegårdens frie midler Årsafslutningskonto Efter endt årsafslutning står resultat C (årets resultat) på årsafslutningskontoen Kontoen skal nu tømmes, så der efter endt resultatdisponering står 0 kr. tilbage. Resultatdisponeringen foretages i et dertil udformet skærmbillede. Forslaget indebærer en registrering af nedenstående bevægelser, men skal godkendes af regnskabsføreren for at blive bogført. Resultatdisponeringen kan printes fra siden og bogføres direkte fra skærmbilledet. Det er ikke muligt at resultatdisponere til kontoen Arv og donationer. En regulering af denne egenkapitalkonto skal ske, fra de relevante mellemregningskonti, inden der sker indberetning til Økonomiportalen. Hvis man benytter et regnskabssystem fra Brandsoft/Skovbo Data, kan resultatdisponeringen køres igen, hvis man opdager en fejl. Resultatdisponeringen foretager herefter korrektionen, så den samlede bogføring i forbindelse med resultatdisponeringen stemmer. Resultat A På forsiden af regnskabsskemaet fremgår resultat A. Det er resultatet af driften og består af nedenstående overskud og/eller underskud. 13\n14 Konto : Menighedsrådets frie midler Når alle øvrige poster på egenkapitalen er beregnet og bogført, vil der være et beløb tilbage, som er blevet reguleret med underskud og/eller overskud på de afsluttede anlægsprojekter. Dette beløb er menighedsrådets frie midler. Hvis underskuddet er større end driftsoverskuddet i løbet af året, vil det endelige beløb være negativt. Hvis der eksisterer frie midler i åbningsbalancen, vil årsafslutningen derfor ende med en nedjustering af de frie midler i overensstemmelse med underskuddet på anlæg samt et for lille overskud dannet i løbet af året til at finansiere dette. Menighedsrådets frie midler skal desuden indeholde/dække overskud/underskud på hvert enkelt afsluttet anlægsprojekt. Overskud eller underskud fremgår af de biregnskaber, som skal vedlægges regnskabsskemaet. Hvis der er sat dimension eller anlægsnummer på posteringerne vedrørende anlægsprojektet, kan biregnskabet trækkes ud i en dimensionsrapport i økonomisystemet og vedlægges regnskabsskemaet. Der gøres opmærksom på, at der kan være forskellig praksis i provstierne vedrørende anlægsprojekternes afslutning. Der kan derfor være behov for at kontakte provstiudvalget i forbindelse med afslutning af projekterne. Konto : Præstegårdsbevilling og konto : Kirkegårdsbevilling I årets resultat indgår tillige overskud/underskud fra bevillinger som tidligere har været selvstændige som f.eks. præstegårds- eller kirkegårdskasser. I tilfældet med en præstegårds- eller en kirkegårdsbevilling kan der være et udvalg, som disponerer til et eventuelt overskud/underskud. Dette skal derfor kunne udredes af resultatopgørelsen. I kirkegårdsbestyrelsernes tilfælde vil dette være nedfældet i en vedtægt. Resultat B Resultat B fremgår af regnskabsskemaets forside og består af resultatet for anlæg. Det skal disponeres i overensstemmelse med nedenstående. Konto : Opsparing til anlæg Kontoen skal reguleres med den opsparing, som er indsat på konto i løbet af året og de udgifter, som er afholdt fra samme konti. Det vil sige, at egenkapitalkontoen skal reguleres med forskellen på primo og ultimo i 2012 også kaldet bevægelsen. Dette omfatter også rentetilskrivning. Ligeledes skal bevægelsen på konto reguleres på egenkapitalkontoen. Hvis menighedsrådet f.eks. har kr. stående ved regnskabsårets begyndelse, får tilført kr. i ligning til opsparing, men bruger kr. på et andet anlægsprojekt, skal egenkapital kontoen tilføres netto kr., så den samlede saldo er kr. Konto : Kirke- og præsteembedekapitaler Kapitalerne ejes af menighedsrådet og fremgår derfor af kirkekassens egenkapital. Ændringer som betyder, at menighedsrådets kapitaler er øget i værdi eller mindsket i værdi, skal registreres på 14\n15 kontoen i forbindelse med resultatdisponeringen. Dette inkluderer ikke rentetilskrivningen, som er en finansiel indtægt i menighedsrådets regnskab og ikke en kapitalforøgelse. Egenkapitalkontoen skal dermed reguleres med bevægelsen på konto For de kasser som har oplagt midler i stiftet fra Salg af anlæg til finansiering af fremtidige anlægsprojekter, vil disse fremgå som salgssummer på konto Konto : Langfristet gæld Den langfristede gæld består fortrinsvis af stiftsmiddellån optaget til finansiering af anlægsprojekter. I løbet af året har menighedsrådet betalt afdrag på lånene og gældsposten er nedbragt på konto Gældsposten på egenkapitalen skal reguleres med nettovirkningen af bevægelserne på kontiene. Hvis menighedsrådet har kr. i gæld ved årets start. Optager et lån på kr. og afdrager med kr. er nettovirkningen kr., som menighedsrådet skal regulere egenkapitalen med. På egenkapitalkontoen skal menighedsrådet efter resultatdisponeringen have registreret kr. Konto : Arv og donationer Der kan ikke konteres på denne konto i forbindelse med resultatdisponeringen. En eventuel bevægelse skal være posteret inden overførsel til Økonomiportalen. I de situationer, hvor menighedsrådet har fået en arv og/eller en donation til forvaltning, hvor hovedstolen ikke må disponeres, men det alene er afkastet, som kan anvendes, skal midlerne opføres på denne konto. Yderligere donationer i løbet af året skal derfor tilskrives kontoen, ligesom afviklede donationer skal trækkes fra. Saldoen af bevægelserne, som skal placeres på denne egenkapitalkonto, bør være konteret på de til formålet oprettede mellemregningskonti på balancen. Konto : Videreførelse af uforbrugte anlægsmidler Videreførelse af anlægsmidler er uforbrugte midler, der ikke er brugt i regnskabsåret, men som forventes at blive anvendt i det nye år. Dette kunne være anlægsbevillinger til mindre ikkelånefinansierede opgaver. Den resterende del skal videreføres til næste år, og egenkapitalkontoen skal reguleres med nettobeløbet. Udenfor normal resultatdisponering Konto : Likviditet stillet til rådighed af provstiet Formålet med denne egenkapitalpost er primært at give menighedsrådet mulighed for at registrere den likviditet, som er stillet til rådighed af provstiet, så der kan udbetales løn i de tilfælde, hvor kommunen først udbetaler ligningsbeløb efter lønnen til de forudlønnede er afholdt. I mange kommuner udbetales ligningsbeløbet før lønnen afholdes, hvilket overflødiggør likviditeten. De steder, hvor der er en likviditet, bør den maksimalt udgøre én måneds løn. 15\n16 Kontoen skal kun reguleres i forbindelse med resultatdisponeringen, hvis menighedsrådet har fået tilført ekstra likviditet eller har måttet aflevere likviditet tilbage til provstiet. Hvis menighedsrådet ikke har behov for likviditet, kan denne føres endeligt tilbage til provstiet. Hermed kan menighedsrådet klare sine forpligtelser ved de almindelige udbetalinger fra kommunen, men har altid mulighed for at ansøge om lån i 5% midlerne, hvis der opstår et akut likviditetsbehov. 16\n17 Indtastning i Økonomiportalen Ifølge Cirkulære om kirke- og provstiudvalgskassers budget, regnskab og revision mv. skal regnskabsskemaet indrapporteres til Økonomiportalen i forbindelse med, at det fremsendes til provstiudvalget og provstirevisor. Nærmere om aflevering følger i januar. For Brandsoft/Skovbo data kunder vil det være muligt at overføre skemaet fra økonomisystemet direkte til Økonomiportalen. For andre økonomisystem-brugere skal tallene i Økonomiportalen indtastes på det to-cifrede formålskontoniveau med en specifikation af udgifter til løn, udgifter til øvrig drift og indtægter. Herudover skal tallene indtastes på det seks-cifrede artskontoniveau (kun de anvendte konti) for den finansielle balancedel skal der ydermere indtastes en primosaldo, en nettobevægelse i løbet af året samt en ultimosaldo. Nettobevægelsen beregnes når primo og ultimo er indtastet. Denne del af indtastningen vil omfatte resultatdisponeringen, som dannes i det lokale økonomisystem. Oversigten over resultatopgørelsen og den finansielle balance på regnskabsskemaets side 8 og 10 dannes på grundlag af indtastningerne. Menighedsråd og provstiudvalg opfordres ligeledes til, at anvende muligheden for at indtaste regnskabsmæssige forklaringer i økonomiportalen, og dermed det endelige regnskab. Det kan typisk være oplysninger om et væsentligt ændret aktivitetsniveau, afvigelser fra budgettet eller andre forhold, som læseren under gennemgangen af regnskabet kunne stille spørgsmålstegn ved. En aktiv stillingtagen i denne del af processen ville tillige kunne reducere antallet af spørgsmål fra revisionen, da der allerede med aflæggelsen af regnskabet er taget stilling til større afvigelser mellem budget og regnskab m.v. 17\n18 Bilag 1: Oversigt over vejledning og materiale Lov om folkekirkens økonomi Cirkulære om kirke- og provstiudvalgskassers budget, regnskab og revision m.v. Vejledning om kirke- og provstiudvalgskassers budget, regnskab og revision m.v. Vejledning til budget 2012 Vejledning til årsafslutning 2012 Årsregnskabsskema 2012 inklusive bilag Momsvejledning for de lokale kasser version januar 2013 Artskontoplanen Vejledning til gældende praksis vedrørende arv og donationer 18\nDokument nr.: Vejledning til årsafslutning og resultatdisponering 2013 i lokale kirkelige kasser\nDokument nr.: 129645-13 Vejledning til årsafslutning og resultatdisponering 2013 i lokale kirkelige kasser Indholdsfortegnelse Indholdsfortegnelse... 2 Indledning... 3 Trin 1: Klargøring til årsafslutning...\nVejledning til årsafslutning og resultatdisponering 2015 i lokale kirkelige kasser\nDato: 16. december 2015 Sagsbehandler Jacob Ølgaard-Nicolajsen Vejledning til årsafslutning og resultatdisponering 2015 i lokale kirkelige kasser Indholdsfortegnelse Side 2 Indholdsfortegnelse... 2 Forord.....


Tog til Ystad: Rejs med DSB til Ystad\nTag toget til oplevelser i Sverige - fx Ystad som er Skånes bedst bevarede middelalderby\nKlik her hvis du rejser fra Hovedstadsområdet til Ystad\nBlot en time fra det pulserende København ligger naturskønne Ystad, som er en af Sveriges smukkeste lokationer. Køreturen fra København til Ystad er således ikke lang, og hvorfor ikke nyde den i toget, hvor du kan slappe af og lade op til de mange spændende oplevelser, der venter dig, når du når frem til Ystad?\nNaturskønne omgivelser og afslapning i Ystad\nYstad er en gammel middelalderby beliggende i det sydlige Skåne i Sverige. Her ligger bindingsværkshusene tæt, og der er højt til himlen og masser af luft omkring dig. Gå ture i den skønne natur, eller brug tiden på afslapning i en af Sveriges mest kendte og elskede spaoplevelser i Ystad Saltsjöbad, hvor du kan forkæle dig selv, veninderne eller kæresten med alt fra spabad til massage og andre behandlinger for både krop og sjæl. Overnat på et af de lyse og lækre værelser, der er tilknyttet spabadet, og oplev roen sænke sig over dig for en stund, imens du lader dig opvarte og forkæle fra top til tå. Kort sagt: Tag toget til Ystad med DSB, og få alle tiders rejse!\nBesøg Ystad, og få både kultur og historie\nEr du ikke til spabad, eller vil du gerne kombinere dit besøg i Ystad Saltsjöbad med andre af Ystads charmerende perler? Som tidligere middelalderby er Ystad særdeles interessant historisk set. Tag eksempelvis en tur forbi den flotte Sankta Maria kirke, eller gå i fodsporene på kriminalkommissær Kurt Wallander ved at besøge lokationerne i Ystad fra Henning Mankells populære kriminalromaner. Du kan også tage tog til Ystad som et pitstop, før turen går videre med færgen fra Ystad til Bornholm.\nTag toget til Ystad med DSB\nVil du opleve det idylliske Ystad og samtidig få en masse kvalitetstid med dem, du holder af? Så tag toget fra København til Ystad med en DSB Øresundsbillet, og lad os give dig en behagelig rejse fra A til B. På blot en times tid kommer du fra København til Ystad, og at tage toget til Ystad er derfor en god måde at komme hjemmefra og opleve noget nyt uden at skulle bruge lang tid på transport. Med DSB er det tilmed altid billigt at komme afsted på lige det tidspunkt, der passer dig, så der er råd til masser af oplevelser for både store og små i Ystad.\nBestil din billet fra Aarhus til Ystad her\nOnline hos DSB kan du nemt finde de perfekte billetter til toget til Ystad, så du kan tage hele familien, din partner eller vennekredsen med på tur på alle tider af året. Nyd sommeren i det rolige Ystad, eller tag på juletur til det sydsvenske. Det er op til dig og til dem, du rejser med. DSB garanterer dig en god tur fra Aarhus til Ystad, og vi glæder os til at tage dig med på tur!


Vitanol A - Salve til acne (Pakke og retsmidler) | Alt om dit helbred!\nHjemmeside » Pakke og retsmidler » Vitanol A - Salve til acne\nVitanol-A er et lægemiddel, der er indiceret til behandling af ekspressionslinjer, pletter og ru hud i ansigtet, som opstår på grund af hudens aldring. Derudover er det også indiceret til behandling af mild eller grad I acne..\nDenne medicin har tretinoin i sin sammensætning og kan findes i form af gel eller creme til topisk brug.\nPrisen på Vitanol-A varierer mellem 30 og 50 reais og kan købes på apoteker eller online butikker.\nDet anbefales at passere gelen eller salven om natten, helst inden du går i dvale, på ansigtet, der tidligere er vasket og tørret.\nEt tyndt lag af produktet skal påføres og let masseres\ncirkler for at lette absorption. Om morgenen anbefales det at vaske de områder, hvor medicinen blev anvendt, forsigtigt og derefter tørre med et rent håndklæde uden at gnide.\nNogle af bivirkningerne af Vitanol-A kan omfatte forbrænding, ømhed eller rødme i huden.\nDette middel er kontraindiceret på følsom, betændt, forbrændt, skåret eller såret hud og bør ikke bruges af patienter med hudproblemer såsom eksem eller psoriasis eller af patienter med allergi mod tretinoin eller en anden komponent i formlen.\nUnder behandling med denne medicin er langvarig eksponering for sol kontraindiceret, og brug af solcreme i løbet af dagen anbefales. Derudover bør Vitanol-A ikke bruges af gravide eller ammende kvinder.\nVitrix Nutrex - supplement til forøgelse af testosteron\nBlodopkast (hæmatemese) hovedårsager og hvad man skal gøre


Castello | Arla\nCastello® er en serie af skimmel- og flødeoste af en særlig høj kvalitet.\nDen første Castello® ost blev udviklet sidst i 60'erne, og serien af Castello® produkter er efterfølgende viderudviklet med en række spændende oste.\nBlå Castello® er en cremet og harmonisk blåskimmelost med nuancerede smagsindtryk. Osten findes også i en økologisk udgave.\nSort Castello er en blåskimmelost, der er fremstillet af komælk tilsat 10% fåremælk. Denne kombination giver en unik, fyldig og blomsteragtig smag og en sødlig og prikkende eftersmag.\nHvid Castello® er en blød og cremet ost med en rund smag, der udvikler sig og bliver mere fyldig.\nHvid Castello® Light er en hvidskimlet ostespecialitet med et lavt fedtindhold og en afdæmpet let syrlig smag. Castello Marquis er en velafbalanceret ost, modnet med rødkit. Osten har en god, fyldig smag og en lang pikant eftersmag.\nGylden Castello® er en blød ost med en naturlig orange og hvidskimlet overflade. Osten er mild og let syrlig og får med alderen en mere cremet smag.\nCastello® økologisk brie er en halvfast hvidskimmelost. Smagen er mild og syrlig og bliver med tiden mere aromatisk smag. Castello® økologiske flødeoste er bløde og cremede friskoste med fin smag af krydderurter og hvidløg.\nCastello® er i lighed med Saga ostene udviklet og fremstillet på de daværende Tholstrup mejerier, som i 2006 blev solgt til Arla. Castello® mærket er især udbredt på de nordiske markeder. Alene i Danmark kender 84% af danskerne det populære mærke.\nBlå Castello® blev lanceret i 1970.\nSort Castello blev lanceret i 2002.\nHvid Castello blev lanceret i 1990.\nHvid Castello Light kom på markedet i 1995.


Om Lolland-Falster Kalenderen\nHvad og hvem er Lolland-Falster Kalenderen?\nKalenderen er en direkte en hjælp til både arrangører og annoncører. Man kan se frem i tid, hvornår der måske er trængsel på nogle ugedage og vælge at lægge sin event en anden dag eller en anden weekend, og som annoncør er det let at se, hvornår man måske skal sørge for lidt ekstra stole udenfor, og det kan betale sig at minde folk om, at det er en god ide at bestille bord.\nMin mission er ret enkel – at få folk og fornøjelser til at finde hinanden. Her sker så mange ting, og de skal være til at finde, så folk kan komme hjemmefra og ud at møde hinanden og lave noget sjovt og lære noget nyt.”\nHeldigvis er der ikke pladsproblemer på en hjemmeside, og man kan søge på både kategorier og ’tags’ og fritekst, hvis der er noget bestemt, man leder efter, men måske ikke helt kan huske hvad hedder, eller hvornår det er. Alt er til at finde. Og man kan endda selv bestemme, hvordan man vil se kalenderen – en dag, en uge, en måned, en liste, en opslagstavle… den slags frihed kan jeg godt lide, og det betyder også, at man får noget læsevenligt, hvis man kigger via mobilen – for der kan man også selv vælge hvordan.\nMan kan kun få opslag på kalenderen ved at maile til info @ lf-kalenderen.dk\nFreya Anduin ©


OMSD - Artikel 20180217-1\n- Mødereferat - Dekorationer fra 1. Verdenskrig - relation til danskere\n- Nyt fra Æreslegionens museum i Paris\n- Ny bog om kongedømmet Westfalens dekorationer\n- Ordener båret i Napoleonstiden\nMødereferat - Fra Frihedskorset og Frihedsmedaljen til Frihedskorsets orden 1918, 1939, 1940\n17 Feb 2018 Jan Réné Westh\nOrdenshistorisk Selskab afholdt den 6. februar et møde om finske dekorationer i anledning af 100-året for Finlands selvstændighed i 1918.\nFinland kunne den 6. december 2017 fejre 100-året for sin selvstændighed, der den 10. januar 1918 officielt blev anerkendt af Danmark. Som nævnt i et tidligere mødereferat har Ordenshistorisk Selskab derfor valgt at have fokus på Finland i møderækken for 2017-18.\nDen anerkendte ordenshistoriker m.m. Tom Bergroth holdt et meget inspirerende og oplysende foredrag om Frihedskorset, Frihedsmedaljen og Frihedskorsets orden. Emnet er enormt omfattende, sagde Bergroth, der understøttede sit foredrag med interessante illustrationer, hvoraf nogle viste nyligt fundne skitser til dekorationerne.\nSom bonusinformation oplyste Bergroth, at Finland den 5. marts fejrer 100-året for Frihedskorset. Den 28. januar 2019 fejrer finnerne 100-året for Finlands Hvide rose, en orden indstiftet af rigsforstander C. G. Mannerheim. Det sker med en udstilling på rigsarkivet i Helsingfors; udstillingen åbner den 4. december i år.\nBergroths foredrag blev modtaget med stort bifald, og efterfølgende kunne man se nærmere på finske dekorationer med tilhørende diplomer, der var udstillet af Selskabets medlemmer.


Så mange tusinde har meldt sig til folkevandring for flygtninge - MX.dk\nAf Anders Malling Beck - 06/10-15 14:36\nSå mange tusinde har meldt sig til folkevandring for flygtninge\n26.000 har på forhånd meldt sig til en demonstration i København på Folketingets åbningsdag.\nTirsdag vil der blive afviklet en stor demonstration foran Christiansborg Slot i København. 26.000 mennesker har meldt sig til på Facebook.\n"Folkevandring for en ordentlig behandling af flygtninge", som demonstrationen hedder, mener, det går i den forkerte retning med den måde, hvorpå danskere behandler mennesker, som flygter fra krig og forfølgelse.\nDemonstrationen starter med et optog fra Østerbro til Christiansborg Slotsplads, hvor der vil være forskellige talere.\nTV: Kendte støtter op om folkevandring for flygtninge\nEn af dem er Børnefondens formand, Stine Bosse, som deltager, fordi hun finder demonstrationen meget relevant.\n- Det er vigtigt, at vi markerer, at de mennesker, der kommer til Danmark, skal vi på alle mulige måder behandle ordentligt. Og igennem det forpligtende fællesskab, som vi er en del af, skal vi bidrage til at få skabt nogle varige løsninger. Både for Danmark og for resten af Europa, siger hun til Ritzau.\nHærværk mod byggeri af flygtningepavillioner\nStine Bosses budskab til politikerne, som tirsdag tager hul på det nye folketingsår, er klart.\n- Det kan ikke hjælpe noget, at vi siger, vi skal hjælpe i nærområderne, men så ikke vil til lommerne.\n- Jeg vil også tale om, at de mennesker, som kommer til Danmark, naturligvis skal blive en del af det danske samfund, men hvis vi bare taler om, at integrationen ikke fungerer, men så ikke gør noget ved det, bliver resultatet også derefter, siger hun.\nStine Bosse understreger, at talen ikke kun vil være kritik, men at hun også vil komme med løsningsforslag og forsøge at vise nye veje.\nBlandt de øvrige talere er forskningschefen for Institut for Menneskerettigheder, Thomas Gammeltoft-Hansen, og formanden for Dansk Socialrådgiverforening, Majbrit Berlau.\nOptoget starter klokken 17 ved Fredens Park på Østerbro og fortsætter via Gothersgade til Christiansborg Slotsplads.\nLÆS OGSÅ: Røde Kors samler over 25 millioner kroner ind


Giv en person mulighed for at slå noget op på Yammer på dine vegne\nDen nye Yammer post på vegne af en anden brugerfunktion gør det muligt for alle brugere i organisationen at tildele en stedfortræder, der kan sende indlæg på sine vegne. Denne funktion kan være nyttig, hvis du f.eks. har brug for at interagere med dine communities og følgere, men ikke kan slå indlæg op så ofte, som du vil, eller hvis du vil være væk fra kontoret.\nSådan fungerer stedfortrædere\nDer findes to typer stedfortrædere. Den første type er stedfortræderlederen. En stedfortræderadministrator kan slå et indlæg op på vegne af den anden bruger. De kan også tilføje eller fjerne andre stedfortrædere på vegne af den anden bruger. Den anden type er stedfortræderen. Stedfortrædere kan sende indlæg på vegne af den anden bruger, men de kan ikke tilføje eller fjerne andre stedfortrædere på vegne af den anden bruger.\nAlle Yammerkan tilføje en anden bruger fra det samme Yammersom deres stedfortræder- eller stedfortræderadministrator. Indlægget vises, som om det var skrevet af den bruger, der uddelegerede rollen.\nBemærk!: Alle vedhæftede filer, der overføres til indlægget, markeres som ejet af stedfortræderen eller stedfortræderens leder.\nEnhver meddelelse, der sendes af en stedfortræder eller en stedfortræderadministrator, udløser en meddelelse til den bruger, der vises som forfatter til indlægget. Alle andre stedfortrædere, der tilhører den pågældende brugers stedfortræderteam, får også meddelelserne.\nSå snart en bruger bliver tildelt en ny stedfortræder til stedfortræderteamet, modtager brugeren og hele teamet af stedfortrædere en mail, der informerer dem om denne handling.\nSp: Hvis en medarbejder forlader virksomheden, vises delegerede indlæg så i deres dataeksport?\nA: Hvis en meddelelse blev skrevet på vegne af brugeren, der forlader virksomheden, vises meddelelsen i sin dataeksport. Hvis den person, der siger op, var en stedfortræder, der opslog på vegne af en anden bruger, tilhører denne meddelelse den anden bruger, så den vises ikke i dataeksporten for den person, der forlader virksomheden.\nA: Hvis Bruger A tildeler bruger B som sin stedfortræder, kan bruger B sende, redigere og slette meddelelser på vegne af bruger A. Bruger B vil ikke kunne anvende reaktioner, f.eks. Synes godt om og Tak, på nogen meddelelse på vegne af bruger A.\nSp: Kan stedfortræderen skrive private meddelelser eller meddelelser i private Yammer på vegne af en anden?


Islands valg | Leder - Fyens Stiftstidende | fyens.dk\nI dag er der valg til Islands Alting. For første gang siden det økonomiske kollaps i efteråret får vælgerne lejlighed til at sige deres mening .\nSelv om valget først kommer nu, er der sket meget på den politiske scene. Store folkelige protester foran Altingets bygning før jul tvang den gamle regering til at gå. Køkkentøjs-revolutionen kaldtes protesterne, fordi flere end 1000 mennesker uge efter uge stod og slog på gryder og pander, så politikerne ikke kunne få ørenlyd.\nDen folkelige harme var stor. Fra at være en beundret kulturnation og et velordnet samfund med en af verdens højeste levestandarder fik Island ry af en bananrepublik, hvor en lille gruppe erhvervsfolk kunne manipulere banker og politiske partier med katastrofale følger.\nMan kunne have forestillet sig, at vreden først og fremmest ville rette sig mod de smarte forretningsfolk - finansvikingerne, som de kaldtes - der drog udenlands og for lånte penge købte virksomheder op. Men vreden vendte sig først og fremmest mod det store gamle borgerlige parti, Selvstændighedspartiet, der har været regeringsbærende i årtier, og mod nationalbankdirektøren og banktilsynet, som man mente havde svigtet.\nDen gamle regering bestod af Selvstændighedspartiet og en socialdemokratisk alliance, og skønt de begge havde fået støtte af de nu krakkede finansforetagender, fortsatte socialdemokraterne i den overgangsregering, som det andet venstrefløjsparti, De Venstregrønne, også fik sæde i.\nAlle meningsmålinger tyder på, at denne regeringskonstellation får flertal og fortsætter. Derimod spås Selvstændighedspartiet, der før samlede henved 40 procent af vælgerne, at blive næsten halveret.\nOpgaven, der venter den nye regering, er overvældende. Mens den økonomiske krise i Danmark har medført en tilbagegang i bruttonationalproduktet på cirka tre procent, er tilbagegangen i Island på omkring de 10. Arbejdsløsheden på cirka ni procent ventes at stige yderligere.\nSamtidig skal kæmpegælden til det internationale samfund afvikles - og forude venter endnu en gældsbyrde. De såkaldte Icesafe-lån til engelske og hollandske indskydere i islandske banker, oprettet i Holland og England. Alene denne gældspost svarer til den krigsskadeerstatning, Versaillesfreden pålagde tyskerne efter Første Verdenskrig - og som de ikke kunne betale.\nStore nedskæringer på statsbudgettet og stigende skatter er derfor uundgåelige. Men det har man ikke talt så meget om i valgkampen. Derimod har spørgsmålet om medlemskab af EU spillet en stigende rolle. De fleste partier er splittet, kun socialdemokraterne er 100 procent for. Sandsynligvis vil det nye Alting lade en folkeafstemning afklare, om Island skal søge. Et flertal ventes at sige ja, og den almindelige optagelsesprocedure kan så begynde.\nIslændingene er et sejt folk. Om et par år har de rystet nederlaget af sig og rejst sig på ny. En kulturel opblomstring har taget fart, og gamle dyder er fundet frem. Og på vejen mod bedre tider er det værd at notere, at det folkelige oprør ikke gik ud af kontrol. Det blev opfanget af de bestående partier, der har vist vilje til dels at undersøge finanskandalen til bunds, dels til at finde nye ansigter. Dermed bestod demokratiet sin prøve.


RAINS leder efter ny direktør - Fashion Forum\nRAINS leder efter ny direktør\nDaniel Brix Hesselager skal hellige sig fuldt ud til forretningsudvikling, og hans afløser som administrerende direktør skal derfor findes.\n07.03.2017 ∙ af KarolineKaae\nFoto: RAINS' SS17- kollektion, "Overcast"\nRains går et travlt forår i møde med blandt andet at flytte ind i nyt hovedkontor, at åbne butik i Paris og med at ansætte en ny administrerende direktør. Grundlægger og partner i RAINS, Daniel Brix Hesselager, har hidtil haft rollen som administrerende direktør, men de leder nu efter hans afløser.\nUdskiftningen sker som en del af RAINS’ strategi om at have yderligere fokus på forretningsudvikling, og denne opgave skal Daniel Brix Hesselager have fuld fokus på fremadrettet.\n”Rollen som administrerende direktør skal overlades til en ny specialiseret kompetence. Min rolle er i dag todelt imellem lederskab og forretningsudvikling og med de ambitioner, vi har for RAINS, så skal der være specialister på begge områder. Det var selvfølgelig en speciel beslutning at skulle videregive styringen, men det forekom mig som et naturligt initiativ. Jeg ser meget frem til at byde en ny direktør velkommen og jeg kan med sikkerhed sige, at det er en kanon sjov og udfordrende opgave,” siger Daniel Brix Hesselager til Dansk Mode & Textil.\nOgså RAINS’ anden grundlægger og partner, Philip Lotko, har tidligere på året skiftet sin stilling som marketingchef ud med en plads i teamet for forretningsudvikling. Denne afdeling bliver Daniel Brix Hesselager også en del af, når den nye administrerende direktør er fundet – en stilling, der består i at stå spidsen for det danske moderselskabs 26 ansatte i Århus samt datterselskaber i vækstmarkederne USA og Kina.\nRAINS har formået at skabe et overskud før skat på 17,9 mio. kroner, og ambitionen er at blive global markedsleder indenfor regntøj og accessories. I dag sælges RAINS’ produkter gennem 4.600 forhandlere i 24 lande, og vækstraten har gennemsnitligt ligget på 50% i både top- og bundlinje, skriver Dansk Mode & Textil. Ejerne har derfor set på, hvordan den positive udvikling kan fortsætte:\n”Vi har været igennem en omstruktureringsproces, som vi lige nu finpudser. Den skal skabe øget specialisering og forberede vores interne strukturer på organisationens fortsatte skalering. Vi har været igennem en række intense og turbulente år, og nu handler det om at skabe stabilitet og mere kraft i maskinrummet, så vi kan frigive flere ressourcer til at udvikle vores momentum,” siger Daniel Brix Hesselager.


Sclerose-hold | Faaborg Fysioterapi\nFaaborg Fysioterapi tilbyder Sclerosehold ved fysioterapeut Maja Andreasson. Træningen finder sted i klinikkens lokaler 2 gange ugentligt, hvor der vil være særligt fokus på styrke, udholdenhed, kondition og mobilitet/stabilitet.\nDe fysiologiske og funktionelle forringelser, der med tiden opstår hos sclerosepatienter, afspejler en blanding af sygdomsprocessens følger og en inaktiv livsstil. Det er således veldokumenteret, at de fleste personer med Sclerose har et nedsat dagligt aktivitetsniveau bl.a. grundet den forøgede træthed.\nFysisk træning har vist sig at kunne forbedre muskelfunktion – og styrke, kondition, udholdenhed og mobilitet.\nFysisk træning ser ligeledes ud til at kunne forbedre livskvaliteten og have en gavnlig effekt på træthed samtidig med at det forebygger yderligere helbredsproblemer som hjerte-karsygdomme, diabetes 2, depression og knogleskørhed.\nOpskriften på et optimalt træningsprogram er individuel tilpasning og derfor bør det foregå i samarbejde med en fagperson (fx fysioterapeut). Generelt gælder det, at jo større funktionsnedsættelse en person har pga. sclerose, jo flere individuelle tilpasninger er nødvendige, og jo vigtigere bliver det, at man konsulterer en fagperson.\nSom sclerosepatient hører man som udgangspunkt under den vederlagsfrie ordning og modtager således gratis fysioterapi såfremt lægen henviser til dette. Afhængigt af funktionsniveau vil nogle være berettiget til holdtræning, mens andre også kan modtage individuel behandling.\nTryk her for at se klinikkens Sclerose folder\nKontakt venligst klinikken for tilmelding.


Blixens brev om selvmord er dukket op - politiken.dk\nKaren Blixen (1885-1962) i 1935 - få år efter, at hun skrev brevet.\nKaren Blixen (1885-1962) i 1935 - få år efter, at hun skrev brevet. Foto: Tage Christensen (arkiv)\nBøger 22. mar. 2013 kl. 23.00\nI april 2012 fik Karen Blixen Museet på Rungstedlund overrakt en lille weekendkuffert. Den indeholdt dokumenter fra dødsboet efter en ældre herre.\nHan hed Viggo Kjær Petersen og havde et halvt århundrede tidligere som ung studerende haft sin gang på Rungstedlund.\nForståelsen var, at Viggo Kjær Petersen, der havde været ven af Karen Blixen, skulle forfatte den store Blixen-biografi. Han havde derfor fået overrakt flere breve og manuskripter, men bogen materialiserede sig aldrig. Og Kjær Petersen tillod ikke, at forskere fik adgang til materialet.\n»Han ønskede ikke at tale med mig«, forklarer Judith Thurman, den amerikanske forfatter til biografien ’Karen Blixen – en fortællers liv’ fra 1983.\nNår den nye og ubeskårne version af forfatterens breve, ’Karen Blixen i Afrika. En Brevveksling 1914-1931’, udkommer i april, vil en del af materialet fra kufferten blive offentliggjort for første gang.\nEt formodet selvmordsbrev, givetvis skrevet i sommeren 1931, kort før hun vendte tilbage til Danmark, vækker især interesse.\n»Brevet er interessant, fordi det er et ret håndfast bevis på, at hun tænkte på at gøre det slut for sig selv«, siger Marianne Juhl, der sammen med Marianne Wirenfeldt Asmussen er bogens redaktører.\nOrdet ’selvmord’ benyttes ikke. Der er tale om en tolkning, understreger de to redaktører. Men, siger Marianne Juhl:\n»Ud fra sammenhængen er det en rimelig tolkning, at der er tale om et selvmordsforsøg. Under alle omstændigheder er dette brev udtryk forvirkelig dyb fortvivlelse«.\nDet er uklart, i hvilket hjem det angivelige selvmordsbrev er skrevet. Men, siger Lasse Horne Kjældgaard, direktør for Dansk Sprog- og Litteraturselskab, litteraturanmelder på nærværende avis og Karen Blixen-forsker:\n»Det er et scoop. Det er interessant, at kort før Karen Blixen tager tilbage til Danmark, overvejer hun muligheden af at slå sig selv ihjel«.\n»Havde hun gjort det, ville hendes forfatterskab ikke findes, og hun ville være glemt i dag«.\nDer har tidligere været beretninger om, at Karen Blixen skulle have forsøgt at tage sit eget liv, men udelukkende som andenhåndsudsagn. Det er således beskrevet i Judith Thurmans biografi.\n»Det var Thomas Dinesen (Blixens bror, red.), som fortalte mig om selvmordsbrevet«, forklarer hun.\nOgså Frans Lasson, der i 1978 udgav ’Breve fra Afrika 1914-1931’, skriver, at Blixens bror fortalte om »en håndskrevet billet med undskyldning til de mennesker, i hvis hus selvmordsforsøget fandt sted«. Den håndskrevne billet var bortkommet.\n»Et fantastisk dokument«\n»En skriftlig kilde er altid af større værdi end mundtlige udsagn. I ’Den afrikanske farm’ skriverBlixen om den sidste tid i Afrika, at det er ligesom at gå gennem døden. Dette brev forstærker bogstaveligheden«, siger Lasse Horne Kjældgaard.\nDe to redaktører af den nye brevveksling er ikke i tvivl om dokumentets ægthed, understreger de.\n»Jeg har i fire år siddet med hundredvis af Karen Blixens breve, og det er hendes håndskrift«, siger Marianne Juhl.\nOgså Charlotte Engberg, lektor i dansk litteratur på RUC og forfatter til flere Blixen-bøger, anerkender brevets status og mener, at det biografisk set er et »fantastisk dokument«.\nStor indvirkning på forståelsen\nLæs også: Tidslinje: Her er Karen Blixens liv\nMen, siger hun samtidig: »Tanken om selvmord kommer til orde i flere allerede kendte breve fra tiden op til hendes afrejse fra farmen«. Og hun mener ikke, at det har stor indvirkning på forståelsen af forfatterskabet. Men det, som brevet bevidner om Karen Blixens liv, er netop interessant, mener Judith Thurman: »Brevet fortæller os om depressionens væsen. Her har vi en meget tapper kvinde med en enorm livsenergi, der også er fatalist. Den form for depression, som Blixen blev ramt af, gør en fuldstændig rodløs«.\nSvigtende bogsalg truer Karen Blixens Museet\nPrisudvalg fastholder pris til kritiseret Blixen-bog\nKaren Blixen er nærværende i bevægende ny udstilling med forfatterindens breve\nIntroduktion til Karen Blixen er smuk, men fejlbehæftet\nKaren Blixens bøger er forskellige på engelsk og dansk