Skat.dk: Styresignal - fastlæggelse af praksis - godtgørelse af afgift på elektricitet - forbrug både til proces og til rumvarme, varmt brugsvand og komfortkøling (rumvarme m.v.) - manglende måling - genoptagelse\nGodtgørelse af elafgift, proces, rumvarme m.v., blandet forbrug, ingen måling af elektricitet, som fordeler forbruget\nStyresignalet fastlægger praksis for godtgørelse af afgift på elektricitet, der anvendes til både proces og rumvarme m.v. (blandet forbrug), når virksomheden ikke har foretaget fordeling af blandet forbrug af elektricitet til proces og til rumvarme m.v. efter måling af elektricitet. Reglerne for genoptagelse er beskrevet.\nDen juridiske vejledning 2020-1, afsnit E.A.4.6.3.2.\nDen juridiske vejledning 2020-1, afsnit E.A.4.6.13.4.\nStyresignalet vedrører den situation, hvor en momsregistreret virksomhed ikke har foretaget fordeling af forbrug af elektricitet henholdsvis til proces og til rumvarme, varmt brugsvand og komfortkøling (herefter benævnt rumvarme m.v.) efter måling af den forbrugte elektricitet.\nStyresignalet fastsætter, at der kan ydes delvis godtgørelse af elafgift efter satsen for forbrug af elektricitet til rumvarme m.v. for en virksomheds eget forbrug af afgiftspligtig elektricitet både til proces og til rumvarme m.v.\nDet er en forudsætning for, at styresignalet kan finde anvendelse, at virksomheden ville have adgang til afgiftsgodtgørelse - med forskellige satser - for hver af de nævnte to typer forbrug, hvis fordeling efter måling af elektricitet havde været foretaget.\nDen af styresignalet fastlagte praksis vedrørende godtgørelse finder anvendelse for forbrugsregistrerede virksomheder, i det omfang virksomhedernes opgørelse af nettoafregning af elafgift følger reglerne om godtgørelse af elafgift.\nMed styresignalet sker der fastsættelse og ensretning af praksis på området, og reglerne for genoptagelse er beskrevet.\nDet er konstateret, at virksomheder har taget procesgodtgørelse af elafgift efter elafgiftslovens § 11, stk. 1, nr. 1, for hele den anvendte elektricitet, selvom en del af elektriciteten er anvendt til rumopvarmning m.v., som der kun ydes delvis afgiftsgodtgørelse for efter elafgiftslovens § 11, stk. 3, 7. pkt.\nVirksomhederne har i den forbindelse ikke foretaget måling af elektricitet til fordelingen af forbruget af elektricitet mellem procesbrug og forbrug til rumvarme m.v.\nDet daværende SKAT og Skattestyrelsen har på den baggrund i nogle tilfælde nægtet virksomhederne godtgørelse af elafgift med den begrundelse, at der ikke var foretaget ovennævnte måling af elektricitet. Virksomhederne havde fortsat adgang til at bruge de alternative opgørelses- eller fordelingsmetoder til at opnå godtgørelse i elafgiftsloven. I andre tilfælde har SKAT/Skattestyrelsen tilladt delvis afgiftsgodtgørelse efter elafgiftslovens § 11, stk. 3, 7. pkt. for det samlede blandede forbrug efter satsen for elektricitet til rumvarme m.v.\nDet er på den baggrund, at der med styresignalet foretages fastsættelse og ensretning af praksis på området, og at der er mulighed for genoptagelse efter skatteforvaltningsloven.\n3. Retsgrundlag, forarbejder og praksis\nStk. 3. Tilbagebetalingen kan ikke finde sted for afgiftspligtig elektricitet og varme, som forbruges i vandvarmere, varmepumper til opvarmning af brugsvand, elektriske radiatorer, strålevarmeanlæg, varmeblæsere, konvektionsovne, varmepumper og lignende anlæg, der anvendes til fremstilling af rumvarme, herunder varme, som leveres fra virksomheden. Undtaget er dog forbrug af elektricitet i rumvarmeaggregater, der midlertidigt placeres i et lokale for at dække et kortvarigt rumvarmebehov. Endvidere ydes der ikke tilbagebetaling af afgiften af elektricitet og varme, der direkte eller indirekte anvendes til fremstilling af kulde, som leveres fra virksomheden. Tilbagebetaling kan heller ikke finde sted for elektricitet og varme, der direkte eller indirekte anvendes til fremstilling af kulde, eller af kulde leveret til virksomheden til køling af rum, hvor kølingen sker af komfortmæssige hensyn. Tilbagebetaling kan heller ikke finde sted for elektricitet, der er medgået til fremstilling af varme, som er leveret til virksomheden, og som virksomheden forbruger som rumvarme eller varmt vand eller leverer til andre. Der ydes dog tilbagebetaling for afgiften af varme, der forbruges i lukkede anlæg til fremstilling eller forarbejdning af varer, og som indirekte bidrager til rumopvarmning, såfremt højst 10 pct. af den energi, der er forbrugt i anlægget, bidrager til rumopvarmning. For afgiftspligtig elektricitet til formål, som er nævnt i 1., 3. eller 4. pkt., ydes dog tilbagebetaling af afgift nævnt i § 6, stk. 1, 2. pkt., nedsat med satsen pr. kWh, der følger af § 6, stk. 1, 1. pkt., efter regulering ifølge § 6, stk. 2, 1. pkt., herunder for ydelser omfattet af stk. 2. (…)\nStk. 5. (…) For at der kan ydes tilbagebetaling efter stk. 3, 7. pkt., skal den tilbagebetalingsberettigede mængde elektricitet være opgjort som den faktiske mængde elektricitet forbrugt i de nævnte anlæg opgjort efter måler. Et af de øvrige nedenstående principper kan dog vælges, såfremt virksomheden kan godtgøre, at den derved ikke opnår øget tilbagebetaling af afgift efter denne lov, ud over hvad den kan opnå ved opgørelse efter 4. pkt. Virksomheder kan vælge mellem følgende principper ved opgørelsen af den mængde elektricitet, som ikke er berettiget til tilbagebetaling efter stk. 3:\nLov nr. 625 af 14. juni 2011 - indførelse af delvis godtgørelse for rumvarme i elafgiftsloven\nVed lov nr. 625 af 14. juni 2011 indsattes i elafgiftsloven § 11, stk. 3, 7. pkt. og lovens § 11, stk. 5 ændredes med henblik på at muliggøre delvis godtgørelse for afgift af elektricitet anvendt til rumvarme m.v.\nDet fremgår af de almindelige bemærkninger til lovforslaget (2010/1 LSF 195):\n2.1. Ændring af afgift på erhvervenes energiforbrug\nRegeringen og Dansk Folkeparti indgik den 5. maj 2010 aftalen om serviceeftersyn af Forårspakke 2.0 fra 2009. Aftalen indeholder bl.a. følgende vedrørende afgift på erhvervenes energiforbrug:\nIfølge aftalen om serviceeftersyn af Forårspakke 2.0 vil den præcise udformning af afgiftsændringerne således bero på den analyse af energitunge virksomheders konkurrencevilkår, som blev varslet i forbindelse med Forårspakke 2.0. Skatteministeriet har udarbejdet denne analyse i form af rapporten »Energiafgift for erhverv og konkurrenceevne«, som er offentliggjort i marts 2011.\nRapporten anbefaler, at de aftalte afgiftslempelser udmøntes med en proportional nedsættelse af stigningen i afgifterne på erhverv (procesafgiften) suppleret med en mindre afgiftslempelse for elvarme i momsregistrerede erhverv.\nIfølge rapporten er der uhensigtsmæssige miljøvirkninger af de nuværende afgifter på el i relation til, at erhvervene betaler mere afgift for elvarme end husholdningerne.\nSkatteministeriet udarbejdede i 2010 »Redegørelse om muligheder for og virkninger af ændrede afgifter på elektricitet med særligt henblik på bedre integration af vedvarende energi (dynamiske afgifter)«. Det nævnes i redegørelsen, at set fra et fiskalt synspunkt er afgifterne på el til varmeformål for høje sammenlignet med afgifterne på brændsler.\nDet er regeringens opfattelse, at elafgiften på el til elvarme er for høj i forhold til brændselsafgifterne.\nOvennævnte afgiftslempelse for elvarme i momsregistrerede erhverv udgør et skridt i retning af at udjævne forskellen."\nEndvidere fremgår det af bemærkningerne vedr. § 11, stk. 3, 7. pkt., og § 11, stk. 5, nr. 3:\n"Ved den foreslåede indsættelse af nye punktummer i § 11, stk. 3, sikres, at der sker nedsættelse af elafgiften på rumvarme m.v., herunder komfortkøling, i momsregistrerede virksomheder, herunder liberale erhverv. Ved de liberale erhverv forstås de momsregistrerede virksomheder, som er nævnt i bilag 1 til elafgiftsloven. Det drejer sig eksempelvis om advokater, revisorer og virksomheder med forlystelser, herunder biografer. Disse virksomheder har hidtil været afskåret fra tilbagebetaling af elafgift, men får nu mulighed for at få tilbagebetaling for den del af deres elforbrug, som vedrører rumvarme m.v. Afgiftsnedsættelsen foreslås nemlig gennemført som en generel ordning med delvis tilbagebetaling af elafgift til virksomhederne.\nDet foreslås, at når virksomhederne fremover skal opgøre den mængde elektricitet, som berettiger til delvis tilbagebetaling af elafgift efter den ændrede § 11, stk. 3, jf. bemærkningerne til lovforslagets § 1, nr. 2, så skal de anvende den af de tekniske metoder, hvorefter den relevante mængde elektricitet opgøres som den faktiske mængde elektricitet i de pågældende anlæg opgjort efter måler (direkte måling).\nDette giver den mest præcise opgørelse af tilbagebetalingen. Det foreslås dog, at der fortsat kan vælges mellem de øvrige metoder på betingelse af, at virksomheden kan godtgøre, at den ved at bruge en af alternative metoder - frem for direkte måling - derved ikke får øget samlet tilbagebetaling af afgift efter elafgiftsloven, herunder eventuel procesgodtgørelse."\nLov nr. nr. 444 af 10. juni 1997 - indførelse af m2-afgift og 50 GJ-reglen (lempelse af målingskrav)\nElafgiftslovens § 11, stk. 7, om m2-afgift og 50 GJ- reglen blev indsat ved lov nr. nr. 444 af 10. juni 1997. Af forarbejderne til loven (1996/1 LSF 218) fremgår om reglerne:\n"Typisk svarer opdelingen mellem proces og rumvarme til fordelingen mellem el og brændselsforbrug. Derfor vil hele brændselsforbruget som regel blive beskattet som rumvarme. I en række virksomheder forsyner samme kedel imidlertid både virksomheden med rumvarme og procesvarme.\nKan der ikke foretages en fordeling, er udgangspunktet, at hele forbruget beskattes som rumvarme."\nLov nr. 462 af 9. juni 2004 - indførelse af mulighed for måling med tilbagevirkende kraft\nAf forarbejderne (2003/1 LSF 210) til bestemmelserne fremgår af de generelle bemærkninger afsnit 3 - Nærmere beskrivelse af lovforslagets enkelte elementer, pkt. 3.2 - Forenklinger:\n"Reglerne om opgørelse ved måling\nHvis samme tank både forsyner procesanlægget og rumvarmeanlægget, skal der ske en måling af olieforbruget i enten rumvarmeanlægget eller procesanlægget.\nVirksomheder, der både anvender energi til rumvarmeformål og til procesformål, og som benytter samme kedel m.v., skal foretage en fordeling af energiforbruget. Fordelingen mellem rumvarme og procesformål er reguleret i energiafgiftslovene. Fordelingen skal først ske mellem rumvarme og proces og derefter eventuelt mellem let og tung proces.\nHovedreglen er, at fordelingen af brændselsforbruget mellem rumvarme- og procesformål skal baseres på den samlede producerede varmemængde og den mængde varme, der anvendes til proces. Resten er til rumvarme.\nSom anført ovenfor er hovedreglen den, at fordelingen skal baseres på en måling af energiforbruget til proces. Baggrunden for dette er bl.a., at virksomhederne dermed har en egen interesse i, at målerne er i drift og virker. Det vil fordre en øget kontrolindsats fra ToldSkats side, hvis det modsatte var tilfældet.\nDe 4 energiafgiftslove indeholder dog bestemmelser, om ansættelser uden måling f.eks. den såkaldte kvadratmeterafgift, som kan erstatte en målerbaseret fordeling af energiforbruget til rumvarme.\nAfgiftsbelastningen ved brug af standardsatser er generelt højere end afgiften ved måling.\nReglerne indebærer dermed, at virksomhederne har mulighed for at foretage en afvejning mellem måleromkostninger og afgiftsbetaling. Virksomhederne vil dermed kunne bruge standardsatserne i de tilfælde, hvor en afgiftsbesparelse ved måling er mindre end måleromkostningerne.\nAnvendelse af standardsatser uden måling kan således føre til, at en uforholdsmæssig stor del af en virksomheds energiforbrug bliver henført til rumvarmeformål, også selv om størstedelen af energiforbruget kan være anvendt til procesformål. Virksomhederne kan i sådanne situationer opfatte bestemmelserne som uretfærdige og sanktionerende."\nDen afgiftspligtige gjorde gældende, at der efter elafgiftslovens § 11, stk. 5, var hjemmel til at foretage en skønsmæssig fordeling af elforbruget i et afgiftspligtigt forbrug til henholdsvis vandvarmere/rumopvarmning og et fradragsberettiget forbrug til procesvarme.\nSkatteministeriet gjorde bl.a. gældende, at den elafgift, der var omfattet af elafgiftslovens § 11, stk. 3, alene kunne beregnes på de måder, der var anført i elafgiftslovens § 11, stk. 5, 6 og 7, hvorefter der skulle foretages enten en præcis måling eller en standardberegning. Der var derfor ikke hjemmel til at foretage en skønsmæssig fordeling af elforbruget og dermed elafgiften.\nSkatteministeriet anførte endvidere, at udover at dette resultat fulgte direkte af ordlyden, så fremgik det af lovens forarbejder, at fordelingen ikke kunne foretages skønsmæssigt, men at virksomhederne ved opgørelsen af den ikke tilbagebetalingsberettigede elektricitet alene kunne vælge mellem de opgørelsesmetoder, der fremgik af loven.\nDet samme fulgte i øvrigt af overgangsbestemmelserne i ændringsloven pr. 1. januar 1996, der kun gav mulighed for skønsmæssig ansættelse i en overgangsperiode indtil 1. juli 1996. Baggrunden herfor var et ønske om at reducere forbruget af elektricitet og skabe incitament til at opsætte målere. For de virksomheder, som ikke opgjorde forbruget ved hjælp af målere, gjaldt, at de kunne opnå en i forhold til det faktiske forbrug svarende tilbagebetaling af elafgiften ved at opsætte målere. Opgørelsen af den elafgift vedrørende sagsøgerens to grillforretninger, der var omfattet af elafgiftslovens § 11, stk. 3, kunne derfor ikke ske skønsmæssigt.\nLandsretten fastslog, at elafgiftslovens § 11, stk. 5, udtømmende opregnede de tre metoder, som kunne anvendes ved opgørelsen af den elafgift, der ikke kunne tilbagebetales efter lovens § 11, stk. 3. Der var således ikke i loven hjemmel til at foretage fordelingen af elforbruget og dermed elafgiften skønsmæssigt.\nI forbindelse med dette bindende svar for Skatterådet var der spurgt om, hvorvidt spørger kunne få godtgørelse svarende til godtgørelsen af elektricitet anvendt til rumvarme mv., jf. elafgiftslovens § 11, stk. 3, 7. pkt., for det totale eget forbrug af elektricitet anvendt på spørgers campingplads.\nVed vurderingen af spørgers anmodning, lagde Skattestyrelsen indledningsvis til grund, at spørger havde fradragsret for den indgående moms af købet af den elektricitet, der blev anvendt, jf. elafgiftsloven § 11, stk. 15.\nDerudover blev det lagt til grund, at den afgiftspligtige elektricitet, som spørgers campingplads forsynede sine gæsters medbragte campingvogne m.v. med uden særskilt betaling, skulle anses for at være forbrugt af campingpladsen. Det betød, at elektriciteten, som vedrørte enten proces eller rumvarme m.v., blev anset for at være omfattet af spørgers eget forbrug.\nSkattestyrelsen lagde endvidere til grund som oplyst af spørger, at der alene var tale om forbrug af elektricitet, hvor campingpladsen skulle anses for at være forbrugeren efter elafgiftslovens § 11, stk. 1, nr. 1, da elektriciteten hverken blev anvendt af andre brugere, fx en forpagter af kiosk på campingpladsen, eller elektricitet der blev forbrugt i campingenheder, hvor der skete en særskilt betaling af forbrug af elektricitet i kWh.\nSkattestyrelsen lagde endelig til grund, at spørger var berettiget til at få godtgørelse af afgiften for dette eget forbrug, enten efter satsen for elektricitet anvendt til rumvarme m.v. eller efter satsen for elektricitet anvendt til proces, jf. henholdsvis elafgiftslovens § 11, stk. 3, 7. pkt. og § 11 c, stk. 1.\nSkattestyrelsen lagde således samlet til grund, at der var tale om spørgers totale eget forbrug, hvor intet af forbruget af elektricitet efter elafgiftsloven kunne anses for at være forbrugt af andre end spørger, og at spørger ikke opnåede en større godtgørelse af afgift, end hvis der var sket en fordeling af den forbrugte elektricitet på henholdsvis proces og rumvarme.\nDet var herefter Skattestyrelsens opfattelse, at spørger, med henvisning til ovenstående betragtninger og under de nævnte forudsætninger, var berettiget til at opnå delvis godtgørelse efter elafgiftslovens § 11, stk. 3, 7. pkt., for det totale eget forbrug af elektricitet anvendt på spørgers campingplads.\nSkatterådet tiltrådte Skattestyrelsens indstilling og begrundelse og kunne således bekræfte, at spørger var berettiget til at få delvis godtgørelse efter elafgiftslovens § 11, stk. 3, 7. pkt., for det totale eget forbrug af elektricitet anvendt på spørgers campingplads.\n4. Fastlæggelse af praksis\nEfter elafgiftslovens § 11, stk. 1, nr. 1 kan momsregistrerede virksomheder få afgiftsgodtgørelse for den af virksomheden forbrugte elektricitet, dog nedsat med 0,4 øre/kWh, jf. lovens § 11 c, stk. 1. Denne godtgørelsesadgang gælder ikke, hvis elektriciteten er anvendt til rumvarme, opvarmning af brugsvand eller til komfortkøling (rumvarme m.v.), jf. elafgiftslovens § 11, stk. 3, 1., 3. eller 4. pkt. I tilfælde af anvendelse af elektricitet til rumvarme m.v. har virksomhederne efter elafgiftslovens § 11, stk. 3, 7. pkt. dog adgang til en delvis godtgørelse af afgiften.\nHvis der ikke er foretaget en måling af, hvilken del af forbruget af elektricitet til både proces og rumvarme m.v., som er anvendt til rumvarme m.v., eller anvendt de alternative opgørelses- eller fordelingsmetoder i elafgiftsloven hertil, kan virksomhederne ikke få procesgodtgørelse. Der er således ikke i elafgiftsloven hjemmel til at foretage fordelingen af forbruget af elektricitet og dermed elafgiften skønsmæssigt, jf. SKM2004.166.ØLR.\nDer er rejst et spørgsmål om, hvorvidt virksomhederne har mulighed for at få godtgørelse svarende til godtgørelsen af elektricitet anvendt til rumvarme m.v., jf. elafgiftslovens § 11, stk. 3, 7. pkt., for det forbrug af elektricitet, som anvendes til både proces og til rumvarme m.v. (blandet forbrug).\nDet fremgår af bemærkningerne i 1996/1 LSF 218 om indførelse af m2-afgift og 50 GJ-reglen, at hele forbruget af elektricitet beskattes som rumvarme i de tilfælde, hvor der ikke kan foretages en fordeling mellem proces- og rumvarmeforbrug. Det vil sige, at der beskattes ud fra det forbrug, der giver den mindste godtgørelsesmulighed. Da lovforslaget vedrører fordelingen mellem proces og rumvarme, må dette også anses for at være gældende i forhold til, om der kan "faldes tilbage på" den i dag delvise godtgørelse for rumvarme i de tilfælde, hvor fordeling ikke er foretaget.\nDer er efterfølgende i 2012 blevet indført delvis godtgørelse for rumvarme m.v. I overensstemmelse med bemærkningerne i 1996/1 LSF 218, hvorefter et ufordelt forbrug af elektricitet beskattes som rumvarme, medfører dette, at der kan ydes delvis godtgørelse for det fulde blandede forbrug af elektricitet.\nOver for dette står dog ordlyden af elafgiftslovens § 11, stk. 5, Her fremgår det, at det er en betingelse for, at der kan ydes delvis godtgørelse efter elafgiftslovens § 11, stk. 3, 7. pkt., at den tilbagebetalingsberettigede mængde elektricitet er opgjort som den faktiske mængde elektricitet forbrugt i de nævnte anlæg opgjort efter måler.\nDet er imidlertid Skattestyrelsens opfattelse, at der ved fortolkningen af elafgiftslovens § 11, stk. 3, 7. pkt. skal inddrages formålet med bestemmelsen, herunder den sammenhæng den indgår i.\nBestemmelsen blev indsat ved lov nr. 625 af 14. juni 2011. Ved denne lov blev muligheden for delvis godtgørelse af elafgift ved anvendelse af elektricitet til rumvarme m.v. indført. Denne delvise godtgørelsesadgang kom også til at gælde for de typer virksomheder, der er nævnt i bilag 1 til elafgiftsloven (visse liberale erhverv), og som efter elafgiftslovens § 11, stk. 2 ellers ikke har godtgørelsesadgang for deres forbrug af elektricitet, herunder til proces. I forhold til disse virksomheder, er der et behov for, at der foretages en præcis opgørelse af deres forbrug af elektricitet til rumvarme m.v., da det øvrige forbrug i virksomheden, herunder til proces, ikke giver adgang til godtgørelse.\nElafgiftslovens § 11, stk. 5 skal derfor sikre, at særligt de typer af virksomhed, der er omfattet af bilag 1 til elafgiftsloven, foretager en korrekt opgørelse af forbruget af elektricitet til rumvarme m.v.\nDet er derfor i denne begrænsede sammenhæng, at bestemmelsen i elafgiftslovens § 11, stk. 5 om, at for at der kan ydes delvis godtgørelse efter lovens § 11, stk. 3, 7. pkt., skal den godtgørelsesberettigede mængde elektricitet være opgjort efter måler, skal forstås.\nStyresignalet fastsætter herefter, at der kan ydes delvis godtgørelse af elafgift efter satsen for forbrug til rumvarme m.v. for en virksomheds eget forbrug af afgiftspligtig elektricitet både til proces og til rumvarme m.v.\nDet er forudsat, at virksomheden ville have adgang til afgiftsgodtgørelse - med de forskellige satser - for hver af de nævnte to typer forbrug, hvis fordeling efter måling af elektricitet havde været foretaget.\nDette indebærer fx, at styresignalet ikke omfatter de typer virksomhed, der er nævnt i bilag 1 til elafgiftsloven (visse liberale erhverv), da et blandet forbrug af elektricitet vil omfatte et forbrug til proces, som disse virksomheder ikke har mulighed for at opnå godtgørelse for (indtil den 1. januar 2023, hvor bilag 1 ophæves).\nStyresignalet finder heller ikke anvendelse for elforbrug, i det omfang der er tale om elforbrug uden momsfradragsret for indgående moms eller til visse andre aktiviteter, jf. elafgiftslovens § 11, stk. 15.\nStyresignalets mulighed for godtgørelse efter satsen for rumvarmeforbrug m.v. kan kun finde anvendelse for elektricitet til virksomhedens eget forbrug, jf. elafgiftslovens § 11, stk. 1, nr. 1.\nVed anvendelsen af styresignalet skal godtgørelsen af elafgift anses for at være ydet efter elafgiftslovens § 11, stk. 3, 7. pkt. Der skal som følge heraf ikke ske nedsættelse af godtgørelsen med 0,4 øre pr. kWh ved opgørelsen af godtgørelsen efter elafgiftslovens § 11 c, stk. 1, men med satsen vedrørende godtgørelse for rumvarme m.v.\nDen af styresignalet fastlagte praksis vedrørende godtgørelse finder også anvendelse for forbrugsregistrerede virksomheder, i det omfang virksomhedernes opgørelse af nettoafregning af elafgift følger reglerne om godtgørelse af elafgift, jf. elafgiftslovens § 8.\nStyresignalet ændrer ikke ved virksomhedernes mulighed for at benytte de alternative opgørelses- eller fordelingsmetoder i elafgiftsloven.\nEksempler, hvor et blandet forbrug ikke er fordelt ved hjælp af måling af elektricitet:\nOpgørelse af godtgørelse af afgift på en vareproducerende virksomheds blandede forbrug af elektricitet, når virksomheden har både momspligtige og momsfrie erhvervsmæssige aktiviteter:\nSamlet målt forbrug af elektricitet på virksomhedens aftagenummer 50.000 kWh\nDelvis momsfradragsprocent efter momslovens § 38 75\nAndel af samlet målt forbrug af elektricitet til momspligtige aktiviteter (blandet forbrug), (0,75*50.000 kWh) 37.500 kWh\nGodtgørelse: 37.500 kWh x 68,2 øre/kWh (= 89,2 øre/kWh godtgørelse minus nedsættelsen af godtgørelsen med 21 øre/kWh for 2020) 25.575 kr.\nOpgørelse af godtgørelse af afgift på en vareproducerende virksomheds blandede forbrug af elektricitet, når indkøbt elektricitet også anvendes til privat forbrug:\nSamlet målt forbrug af elektricitet på virksomhedens aftagenummer 20.000 kWh\nPrivat andel af elektricitet til lys og husholdning, jf. SKM2019.607.SKTST 4.000 kWh\nDen momspligtige virksomheds andel af samlet målt forbrug (blandet forbrug) 16.000 kWh\nGodtgørelse: 16.000 kWh x 68,2 øre/kWh (= 89,2 øre/kWh godtgørelse minus nedsættelsen på 21 øre/kWh for 2020) 10.912 kr.\nDer kan ske ordinær genoptagelse efter skatteforvaltningslovens § 31, stk. 2 for en afgiftsperiode, hvor virksomheden har undladt at anmode om godtgørelse af elafgift, fordi virksomheden ikke havde foretaget fordeling efter måling af forbrug af elektricitet ift. proces og rumvarme m.v., eller hvor det daværende SKAT eller Skattestyrelsen ved en afgørelse har nægtet virksomheden godtgørelse af elafgift, men dog ikke har nægtet virksomheden til at bruge de alternative opgørelses- eller fordelingsmetoder til at opnå godtgørelse i elafgiftsloven, med den begrundelse, at der ikke var foretaget den pågældende måling af forbrug af elektricitet.\nDer henvises til afsnit 2 foran, hvor baggrunden for styresignalet er beskrevet.\nAnmodning om genoptagelse skal indgives til Skattestyrelsen via SKAT.dk, Tast-Selv, eller sendes til adressen: Skattestyrelsen, Nykøbingvej 76, 4990 Sakskøbing.\nVirksomheden skal kunne dokumentere opgørelsen af tilbagebetalingskravet gennem relevant regnskabsmateriale og andet relevant bilagsmateriale, som efter virksomhedens opfattelse kan bidrage til at dokumentere kravet for hver afgiftsperiode. Skattestyrelsen forbeholder sig ret til at anmode virksomheden om yderligere dokumentation og oplysninger til brug for vurderingen af enten en anmodning om genoptagelse af en afgørelse fra daværende SKAT eller Skattestyrelsen eller om tilbagebetaling af afgift.\nVirksomheden bør opbevare det relevante regnskabsmateriale, indtil der er truffet endelig afgørelse om genoptagelse/tilbagebetaling, selv om det 5-årige opbevaringskrav, der er fastsat i de enkelte afgiftslove, udløber forinden. Det skal være muligt for Skattestyrelsen på ethvert tidspunkt under behandlingen af tilbagebetalingskravet at efterprøve virksomhedens oplysninger.\nDen ændrede praksis, som er indeholdt i styresignalet, vil blive indarbejdet i Den juridiske vejledning, 2020-2, afsnit E.A.4.6.3.2 og afsnit E.A.4.6.13.4.\nEfter offentliggørelsen af Den juridiske vejledning 2020-2, er styresignalet ophævet.


Chakrakort af Teresa Thaning - Bog - Gucca.dk\nChakrakort - Teresa Thaning - Bog\nVisdom og livskraft. Dette chakrakortsæt er et kraftfuldt værktøj til at rense og vække de syv store chakraers energi. Sættet består af 21 store smukke chakrakort med guldtryk og en guide... Læs mere.\nVisdom og livskraft.\nTeresa Thaning er cand. mag. i musik og har en master i psykologi. Hun er forfatter, clairvoyant, kursusleder og spirituel vejleder og har skrevet bestsellerbøgerne Beskeder fra ærkeengle og mestre (2016) og Sjælens mange liv (2018) samt Bevidst helbredelse (2020).\nVed handel på nettet er det utrolig vigtigt, at sikkerheden er i orden, og derfor er det et område, vi har stor fokus på. Med NETS godkendelse af vores løsning for betaling online, har vi fået den bedste garanti for, at sikkerheden bag din Internetbetaling er i top. Så online handel og betaling hos Gucca er forbundet med fuld sikkerhed.\nVi yder altid 30 dages fuld returret, og det er uanset hvilken vare, du har købt hos os. Det betyder ganske enkelt, at såfremt du fortryder dit køb, eller af anden grund alligevel ikke ønsker din vare, kan du selvfølgelig returnere dine varer og få dine penge refunderet. Før du returnerer dit produkt, så har du altid mulighed for at kontakte os, såfremt du er i tvivl eller har spørgsmål.\nVi ønsker ikke at lade dig vente i alt for lang tid på dit produkt, og vi fokuserer derfor på at sikre den hurtigste levering. Hvis din vare er på lager, modtager du den indenfor 1-2 hverdage. Den præcise lagerstatus er tydelig ud for hvert enkelt produkt. Tag fat i os såfremt du fortsat måtte have spørgsmål til enten leveringstid eller lagerstatus for et produkt.\nHandler du hos os, så kan vi tilbyde dig at vælge blandt adskillige former for betaling. Du bør naturligvis gå efter den betalingsmulighed, der passer bedst til dig. Uanset hvilken betalingsmulighed, du vælger - kan du altid føle dig sikker og tryg. Her finder du alle vores betalingsmuligheder. Husk at pengene først hæves fra din konto, når vi afsender dit produkt.\nSkulle der opstå spørgsmål undervejs, beder vi dig tage fat i os omgående. Du kan ringe eller sende e-mail til os mellem klokken 10-15 på hverdage, og vi er klar til at assistere dig - med godt humør og et smil.\nNår du handler hos Gucca, har du altid mulighed for at tracke din forsendelse. Når du fuldender dit køb, kan du efterfølgende logge ind på din egen personlige ordreside. Fra ordresiden kan du følge med i, hvor langt pakken er kommet. Når forsendelsen er sendt fra vores lager og er på vej, får du en mail fra os.\nTarotkort, Chakra, Livsenergi, Chakrakort, Bøger, Bog\nDin anmeldelse af Chakrakort\nVores brugere har bedømt Chakrakort Bog til 5 ud af 5 stjerner - baseret på 1 bedømmelse og 1 anmeldelse\nGrete H. Pedersen★★★★★\nSmukke chakrakort med inspirerende affirmationer.\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path__forside path__bøger path__religionogfilosofi path__teresathaning path__chakrakort


Omfattende misbrugssag med betalingskort: Det skal du gøre - TV 2\n26. okt. 2016, 10:41 Opd. 26. okt. 2016, 12:27\nFlere hundrede tusind danskere skal have nyt hævekort\nNets opfordrer bankerne til at spærre op mod 100.000 danske betalingskort, fordi der kan ske misbrug i den nærmeste fremtid.\nOp mod 100.000 danskere vil i de kommende dage opleve, at deres betalingskort bliver spærret af banken.\nDet sker efter Nets her til morgen har opfordret bankerne til at spærre kortet præventivt, da man har oplevet misbrug via en bestemt internethandelsside.\nNets understreger dog, at kortene ikke nødvendigvis er blevet misbrugt, men at spærringen sker for at undgå det.\nHos Danske Bank og Arbejdernes Landsbank har man valgt at tage opfordringen fra Nets seriøst. Derfor spærrer de to banker nu kundernes kort i løbet af de næste par dage.\n- De berørte kunder får et nyt kort inden for to-tre uger. I mellemtiden kan kunderne fortsat benytte deres nuværende kort. Vi har ikke nogen indikation på, at de berørte kort skulle være blevet forsøgt misbrugt, men vi overvåger situationen nøje, skriver Kenni Leth, der er pressechef hos Danske Bank, i en mail til TV 2 Business.\nStørste svindelsag nogensinde: 100.000 danskere kan få spærret kortet\nDanske Bank forventer at spærre betalingskort hos 30.000 af deres kunder, Nordea har 23.000 berørte kunder, mens Arbejdernes Landsbank spærrer omkring 3900.\nHold øje med din konti\nKunder hos Arbejdernes Landsbank vil få en sms fra banken, hvis kortet er spærret. Derefter vil der bestilt et nyt kort så hurtigt som muligt.\n- Det er ikke en behagelig situation, men vi prøver at gøre det så hurtigt, vi kan. Det er bedst at vente på, om man får en besked, forklarer Peter Froulund, der er kommunikation og marketingsdirektør hos Arbejdernes Landsbank, til TV 2 Business.\nDet er ikke en behagelig situation, men vi prøver at gøre det så hurtigt, vi kan.\nPeter Froulund, Arbejdernes Landsbank\nSamtidig opfordrer bankerne deres kunder til at holde øje med, om der har været usædvanlig aktivitet på deres konti.\nHvis dit kort er blevet misbrugt, dækker bankerne tabet.\nKan komme endnu en bølge\nNets oplyser, at det er den største misbrugssag med danske betalingskort nogensinde. Fælles for de kort der bliver spærret er, at man har handlet via en internethandelsbutik. Navnet er ikke offentliggjort.\nNets blev for nylig vraget af Danske Bank til fordel for en svensk spiller. Se hele historien på TV 2 Business her:\nDet er anden bølge i sagen, hvor Nets i første omgang spærrede 15.000 kort. Og der kan godt komme endnu en bølge.\n- Det gælder om at genere kortholderne så lidt som muligt, men samtidig skal vi også sikre dem. Vi ønsker ikke at udskifte 100.000 kort bare for sjov, men det er vores bdste bud lige nu for at kortholderne ikke skal blive misbrugt, siger Ulrik Marschall, presserådgiver hos Nets, til TV 2 Business.\nI øjeblikket kan Nets se, at misbruget strækker sig over en periode fra 2015 og ind i 2016.\nNets: En af de største misbrugssager i Danmark


Årets roadshow stod i fremtidens tegn. - fremtiden for kommunale tandpleje! - PDF\nÅrets roadshow stod i fremtidens tegn. - fremtiden for kommunale tandpleje!\nDownload "Årets roadshow stod i fremtidens tegn. - fremtiden for kommunale tandpleje!"\n1 Årets roadshow stod i fremtidens tegn - fremtiden for kommunale tandpleje! Hvad skal der ske i fremtidens kommunale tandpleje? Sådan lød spørgsmålet i årets fem roadshows. For ligesom politikerne er optaget af, hvordan Danmark sikrer sit velfærdssamfund i årene, der kommer, er De Offentlige Tandlæger optaget af, hvad den kommunale tandpleje kan og bør levere i fremtiden. DOFT havde bedt overtandlæge Birthe Cortsen, Lolland Kommunale Tandpleje, indlede diskussionen, og hun gav personlige bud på, hvilken rolle den kommunale tandpleje kan spille i den borgerrettede forebyggelse (sundhedsfremme). Med sig havde hun Birgitte Sindrup, formand for DOFT, der fremlagde Hovedbestyrelsens input til emnet. Tekst: Lene Outzen Foghsgaard. Foto: Ejgil Lihn. (Fotos er fra roadshowet i Kolding). Da Birthe Cortsen introducerede emnet Fremtidens tandpleje tog hun udgangspunkt i den rapport, hun i foråret 2013 udgav i KORA med titlen "Voksentandplejen i Danmark". Rapporten er baseret på to tidligere rapporter vedr. Tandundersøgelsen ved Kram-undersøgelsen, og efter at have gennemgået resultater og konklusioner, fortalte Birthe Cortsen, at hun selvfølgelig havde fået en masse gode ideer i sit arbejde med rapporten og nu brændte for at afprøve dem i praksis i sit nye job som overtandlæge på Lolland. Et job, hun tiltrådte i august "Ideerne skal til at stå deres prøve, så inviter mig igen om to år, opfordrede Birthe Cortsen, opfordrede Birthe Cortsen, så må vi se, hvordan det er gået. Hun fortalte, at hun ser et stort potentiale for fremtidens tandpleje på Lolland. FAKTA -Faglig baggrund Overtandlæge, Lolland Kommune, august Senior projektleder, DSI (Dansk Sundhedsinstitut) og KORA (Det Nationale Institut for Kommuner og Regioners Analyse og Forskning.) Ansvarlig for afrapportering af data fra Tandundersøgelsen ved KRAM undersøgelsen Odontologisk konsulent, Tandlægeforeningen (Koordinator på gennemførelse af Tandundersøgelsen ved KRAM undersøgelsen) 2002 Projektkoordinator, Sundhedsstyrelsen Den kommunale tandpleje, Roskilde 2001 Den kommunale tandpleje, Skælskør Master of Public Health (MPH) Klinikejer, Birkerød 1990 Ansat tandlæge, privat praksis i Sønderborg 1989 Cand. odont., København Tandlægeskole. "Jeg vil nu tage jer med 150 km. sydpå. Ned til Sydhavsøerne, som vi kalder os på Lolland, for vi vil så gerne af med tilnavne som "Den rådne banan" og Udkantsdanmark, også selvom vi jo ikke kommer uden om, at Lolland ligger i udkanten af Danmark. Det kan ses på normeringen. Vi har en rigtig god normering, fordi der er behov for det. Ser vi på Scor-tallene, har vi gennemsnitligt færre cariesfri børn end i resten af landet og dét uanset hvilken aldersgruppe, vi kigger på. Vi har ringere tal, fordi vi først og fremmest har rigtigt mange socialt belastede familier og dermed også belastede børn og unge. 50 procent af vores børn kommer fra familier, hvor man kan finde ud af at børste tænder, mens de sidste 50 procent bor i familier, der ikke kan klare opgaven. Der er noget at se til." FAKTA om tandplejen Lolland To nye tandklinikker er etableret i kommunens sundhedscentre i Maribo og Nakskov børn og unge er tilknyttet\n2 plus 452 børn og unge, som tandplejen hjemtager per 1. januar Der er 104 omsorgstandplejepatienter og 82 specialtandplejepatienter i behandling. I tandplejen Lolland arbejder 28 medarbejdere fordelt på 5 tandlæger, 1 overtandlæge, 1 specialtandlæge i ortodonti, 1 tandplejer, 1 tandtekniker, 14 klinikassistenter (heraf 2 på barsel), 2 sekretærer + 1 seniormedarbejder. Desuden er et narkoseteam tilkoblet de to klinikker, bestående af en læge og en sygeplejerske. Børnetallet i frit fald Selvom ambitionen er, at Scor-tallene på Lolland inden for en kort årrække kommer op på samme niveau som resten af landet, deler børne- og unge tandplejen på Sydhavsøerne skæbne med en lang række andre kommuner i Danmark, når det kommer til fremtidens børnetal. Tallet er faldende, i hvert fald når vi taler en lang række yder- og landkommuner. På Lolland ser den barske virkelighed sådan ud: "Befolkningsprognosen, der er lavet i 2004 og indtil videre har holdt, siger, at landsdelen indenfor en tidsramme på tyve år vil miste 40 procent af sine børn og unge. Så hvad gør vi? Nu er jeg jo lige startet i jobbet og har ikke tænkt mig, at det skal være en afviklingsforretning. Vi skal til at folde en masse ting ud, så jeg har set mig omkring efter nogle nye kunder til butikken. Fokus på omsorgstandplejepatienter Tandplejen Lolland behandler i dag 104 omsorgstandplejepatienter, hvilket svarer til godt en procent af de 65+-årige, der bor hernede. Det tal er virkelig lavt. For mig at se findes der et kæmpe potentiale for kommunal tandpleje blandt de plus 65+-årige, for det er en gruppe i stor vækst hernede. Her er førtidspensionister, invalidepensionister og andre ældregrupper, som kan bo billigt for pensionen på Lolland, og jeg skulle hilse at sige, at de aldrig har passet deres tænder, heller ikke da de var yngre. Den gruppe af potentielle omsorgstandplejepatienter skal vi selvfølgelig have fat i." Omsorgstandplejen skal hjemtages, konkluderede overtandlægen på roadshowet, hvilket hun forklarede, at tandplejen var godt i gang med. Eneste udfordring var at skaffe ordentlige arbejdsvilkår. Så hvad gør vi? Nu er jeg jo lige startet i jobbet og har ikke tænkte mig, at det skal være en afviklingsforretning. Vi skal til at folde en masse ting ud, så jeg har set mig omkring efter nogle nye kunder til butikken. Birthe Cortsen. Jeg er ved at få overbevist politikerne om, at vi skal have en tandbus stillet til rådighed med lift og rampe osv. så vi kan køre ud og behandle omsorgspatienter på stedet. Vi skal selvfølgelig også have øget visitationen, hvilket vi arbejder på." Status i øvrigt på Lolland Birthe Cortsen forklarede, at produktivitetskommissionen for nylig har udnævnt Lolland til at være blandt de mest produktive kommuner i landet. For hver krone, kommunen opkræver i skat, opnås mest mulig effektive indsats for pengene, også inden for kommunal tandpleje. Det hænger sammen med, at mulighederne for at nytænke mange, forklarede overtandlægen, fordi kommunen af økonomiske årsager har været og fortsat er nødt til at være på forkant og være innovative i løsningen af de kommunale opgaver.\n3 På Lolland har man stor ulighed i sundhed og tandsundhed, men man er enormt åbent for tværfaglige og tværorganisatoriske indsatser. Har man derfor nogle medarbejder, som kan skabe synergi i samarbejde med andre, så sætter man dem sammen. Der er hernede en stor interesse for og et ønske om, at vi udvikler nye måder, metoder og ordninger, og kan de nye initiativer spare penge eller skabe gode historier fra Lolland, så oplever jeg, at man hurtigt få grønt lys til sine ideer. Birthe Cortsens visioner for fremtidens tandpleje i Lolland: Nå op på den gennemsnitlige tandsundhed i Danmark. Hjemtage omsorgstandplejen og lave indberetning a la SCOR til Københavns Tandlægeskole Beholde årige i BUT, evt. på abonnementsordning som i Sverige Opsøgende indsats i forhold til hjemløse, misbrugere og kontanthjælpsmodtagere Formaliseret samarbejde med sundhedsplejen om f.eks. rygning, udsatte børn og unge, fede børn, tandtraumer osv. Kvalitetssikring Den Danske Kvalitetsmodel Synliggøre Tandplejens indsats internt i kommunen Sommerskoleophold for kommende kandidater (rekruttering, fastholdelse) Men er mine visioner så svaret på fremtidens tandpleje? Måske måske ikke I nogen kommuner ja, men ikke nødvendigvis i alle kommuner. Men helt sikkert i Tandplejen Lolland. Birthe Cortsen. Konklusioner fra Hovedbestyrelsen Først og fremmest en stor tak til alle jer medlemmer, som mødte op til foreningens roadshows og tog del i debatten! I DOFT og i Hovedbestyrelsen lægger vi vægt på, at vi er en demokratisk forening i tæt dialog med medlemmerne. Det er grunden til, at DOFT nu for tredje gang er taget landet rundt med vores roadshow. En tradition, der er kommet for at blive - en tradition, der ligger hvert andet år. De år, hvor vi ikke afholder generalforsamling. Se Birthe Cortsens powerpoint-præsentation her Hovedbestyrelsen takker for jeres input og bringer her konklusionerne: På årets roadshow 2013 lagde hovedbestyrelsen op til en diskussion af den fremtidige kommunale\n4 tandpleje. Baggrunden for debatten er det faldende børnetal og en fortsat forbedret tandsundhed hos børn og unge kombineret med en stram kommunal økonomi. En økonomi, der bl.a. skal finansiere velfærds- og sundhedsydelser på ældreområdet, der har en stærk stigende efterspørgsel alene som følge af denne befolkningsgruppes numeriske vækst. Hvis den kommunale tandpleje vil bevare og udvikle den kommunale tandpleje som organisatorisk enhed, skal vi så tage nye udfordringer op? Det mener DOFT. De nye udfordringer kunne være: Tilbud til de årige om at forblive i kommunal tandpleje Få alle omsorgstandplejepatienter visiteret til det kommunale tandplejetilbud i overensstemmelse med lovens intention og borgerens retskrav på et sådant tilbud Tilbyde tandpleje til socialt udsatte voksne (Herlevmodellen) Andre sundhedsopgaver Deltage aktivt i kommunens løsning af opgaver i relation til den borgerrettede forebyggelse (sundhedsfremme) Medlemmernes reaktioner på udspillet: Der var bred tilslutning til at udvide tilbuddet til de årige. Gerne helt bredt og som et minimum til de, der med stor sandsynlighed ville droppe ud af regelmæssig tandpleje ved overgang til voksentandplejesystemet. Der var rimelig tilslutning til, at alle ældre, der skal tilbydes omsorgstandpleje, også får det, ligesom der var bred tilslutning til, at omsorgstandplejetilbuddet skulle opgraderes til et egentligt opsøgende, sundhedsfremmende, forebyggende og behandlende tandplejetilbud under klinikforhold i specialindrettede klinikker. Modstand blev mest udtrykt af medlemmer, der arbejdede i kommuner, hvor omsorgstandplejen var udliciteret til andre aktører samt af medlemmer, der var nervøse over, at udvidelsen ville ske ved intern omprioritering og dermed på bekostning af børne- og unge tandplejen. Der var stor tilslutning til at arbejde for, at Herlevmodellen blev gjort til en landsdækkende mulighed. I områder med stabilt eller voksende børnetal kunne der fornemmes en generel uvilje mod at tage denne patientgruppe ind i det kommunale tandplejetilbud ligesom nogle medlemmer ikke fandt målgruppen interessant, fordi patientgruppen ikke hensigtsmæssigt kunne integreres i en tandpleje med børn og unge. Der var bred modvilje mod at tage ikke-tandplejeopgaver ind i den kommunale tandpleje. Hovedbegrundelsen for dette var, at tandlægerne ikke havde de fornødne kompetencer, og at der var andre personalegrupper, som var både bedre og billigere til dette. Enkelte udtrykte sig positivt for et tværfagligt samarbejde, hvor tandplejens personale kunne bidrage f.eks. tidlig opsporing af overvægtige, rygere m.fl. Se Hovedbestyrelsens indlæg her\n5 Fremtidens tandpleje og medlemmernes input ved de afholdte roadshow vil også indgå i drøftelser om emnet i fagpolitisk råd.\n6 Medlemmer på roadshow i Kolding reflekterer over fremtidens tandpleje I Kolding blev der debatteret, ligesom på de øvrige fire roadshows, og redaktionen spurgte efterfølgende fire medlemmer om deres reaktioner og refleksioner i forhold til de udfordringer og muligheder kommunal tandpleje står overfor i fremtiden. Birgit Klausen, leder i Odense Kommunale Tandpleje. Velfærden er under pres i kommunerne, og dermed også i tandplejen. Der er stigende forventninger til, at tandsundheden forbedres, og der er et ønske om mere lighed i tandsundhed i en tid med begrænsede ressourcer. Der er faglige og politiske ambitioner om at levere sundhedsfremme, forebyggelse og behandlinger af høj kvalitet. Endvidere står tandplejen over for udfordringer i forhold til højrisikoindivider, som vi ikke kan løse alene eller med flere penge. Faste indkaldeintervaller på 24 måneder I Odense har vi tilpasset tandplejetilbuddet til de løbende besparelser ved at effektivisere og forsøgt på faglig forsvarlig og innovativ måde at ændre praksis. Vi har bl.a. indført faste indkaldeintervaller mellem undersøgelser for alle børn og unge på 24 måneder. På baggrund af anamnese, grundig undersøgelse, diagnosticering og risikovurdering lægger vi en individuel behovsorienteret tandplejeplan for både symptombehandling og risikorelateret adfærd.\n7 Udfordringen er, at rette fokus på sundhedsfremme og få udviklet sundhedspædagogiske kompetencer hos medarbejderne. Det kan forstærke patienternes egen motivation og engagement til at ændre adfærd i tandsundhedsmæssig gunstig retning. En anden udfordring er, at ændre praksis fra overvejende symptombehandlende til forebyggende behandling samt at vælge den mindst invasive metode for f.eks. standsning af cariesprogression ved symptombehandling. Integration i den generelle sundhed Hvis tandplejen skal være i stand til at varetage det aktuelle tandsundheds- og -sygdomsbehov inklusivt for højrisikoindivider, skal tandsundhed integreres i den generelle sundhed. Tandplejen kan forsøge at påvirke uhensigtsmæssige kost-, drikke-, tandpleje- og rygevaner, men der er mange andre faktorer af betydning for tandsundheden, vi ikke har direkte indflydelse på. Der er behov for sunde børn- og ungemiljøer, hvilket kan skabes ved samarbejde på tværs og med flere fagligheder som bl.a. lærer, pædagoger, sundhedsplejersker mv. Hvis tandplejen skal være i stand til at varetage det aktuelle tandsundheds- og -sygdomsbehov inklusivt for højrisikoindivider, skal tandsundhed integreres i den generelle sundhed. Tandplejen kan forsøge at påvirke uhensigtsmæssige kost-, drikke-, tandpleje- og rygevaner, men der er mange andre faktorer af betydning for tandsundheden, vi ikke har direkte indflydelse på. Der er behov for sunde børn- og ungemiljøer, hvilket kan skabes ved samarbejde på tværs og med flere fagligheder som bl.a. lærer, pædagoger, sundhedsplejersker mv. Jeg forventer, at ressourcerne fortsat vil være begrænsede, og vores praksis og evt. lovgivningen vil blive udfordret. Der bliver fortsat brug for dygtige ledere, der kan sætte tydelige mål relateret til vores kerneopgave og klogt styre på mål og resultater, til gavn for vores patienter/brugere. For at løse opgaven er der måske brug for at tænke ind i boksen og arbejde sammen i tandplejerne på tværs af kommunerne. Birgit Klausen. Det er ligeledes en stor udfordring at inddrage up to date forskningsbaseret viden samt løbende indsamlet og anvende viden om, hvad der virker. I Odense er tandplejen akkrediteret, og vi arbejder systematisk efter Den Danske Kvalitetsmodel, hvilket løbende giver små forbedringer af kvaliteten. Kommunal tandpleje i fremtiden I kommunerne vil der være tilbud til alle om sundhedsfremme og profylakse i form af undersøgelser, sundhedsfremmende samtaler og forebyggelse af initiale tandsygdomme og tilstande. Tandsundhedsleverandørerne vil være tandplejere og klinikassistenter. Der vil opstå færre og større enheder på tværs af kommunerne f.eks. fælles ortodonticentre der varetages af ortodontister, orale kliniske tandlægespecialister til højteknologiske behandlinger inkl. cariesbehandling, og fælles omsorgstandplejeordninger med udvidelse af målgrupper f.eks. socialt udsatte. Behandling af komplekse sygdomme og lidelser vil fortsat høre til i regionerne eller til videnscentrene. Jeg forventer, at ressourcerne fortsat vil være begrænsede, og vores praksis og evt. lovgivningen vil blive udfordret. Der bliver fortsat brug for dygtige ledere, der kan sætte tydelige mål relateret til vores kerneopgave og klogt styre på mål og resultater, til gavn for vores patienter/brugere. For at løse opgaven er der måske brug for at tænke ind i boksen og arbejde sammen i tandplejerne på tværs af kommunerne. Margit Lassen, overtandlæge i Billund Kommunale Tandpleje\n8 Vores kommuner og vilkår er meget forskellige, og derfor er vores udfordringer også forskellige. Nogen har tilvækst i antallet af børn, nogen har nedgang i antallet af børn. Nogen har let ved at få ansat tandlæger, nogen har svært ved det. På roadshowet fremkom der gode ideer til, både hvis ressourcerne bliver mindre, eller hvis der skal opsøges nye patientgrupper, som kan få gavn af den kommunale tandplejes kompetencer. Vores største udfordringer er at tilpasse vores struktur og service til vores ressourcer. Der har hvert år siden kommunesammenlægningen været besparelser af budgettet. Fra næste år bliver det det en demografimodel, som bestemmer budgettet. Vores personalesituation er vanskelig, da nyuddannede tandlæger typisk bliver bosiddende i Aarhus og kun bliver hos os kortvarigt pga. lang køreafstand eller behov for nye udfordringer. Det er et problem at få tandlægerne (og deres ægtefæller) til at flytte tættere på kommunen. Vi bliver fortsat en oplagt samarbejdspartner i det sundhedsfremmende arbejde i kommunerne. Der er behov for at skabe fokus på tandpleje for misbrugere og socialt svage. Vibeke Thrane. Specialister i behandling af omsorgspatienter Jeg ser den kommunale tandpleje som klinikken med den bedste behandling, herunder opsøgende tandpleje, af børn og unge. Hvis muligt meget gerne også for dropout gruppen år. Endvidere er vi specialister til behandling af omsorgsgruppen. Vores forebyggelse bliver udført tæt på borgeren (evt. i mobil klinikker) mens reel behandling foretages mere centralt for at effektivisere midlerne. Vi bliver fortsat en oplagt samarbejdspartner i det sundhedsfremmende arbejde i kommunerne. Der er behov for at skabe fokus på tandpleje for misbrugere og socialt svage. Vibeke Thrane, konstitueret overtandlæge i Tønder. Jeg synes at Birthe Cortsens oplæg var rigtig godt og inspirerende, og allerede der blev mine tanker sat i gang, for Tønder Kommune minder en del om Lolland med faldende børnetal, men vi har en 80/20 fordeling og ikke en 50/50. Jeg er ret ny i jobbet som konstitueret overtandlæge og har egentlig kun tænkt fængselstandpleje ind som mulig udvidelse af tandplejens brugere. Jeg synes at abonnementsordningen for de unge, lyder som en spændende mulighed, samtidig er det så muligt, at de ikke senere dukker op som 82 eller 82a patienter med et stort behandlingsbehov. Debatten viste den store forskel i interessen for at udvide gruppen af patienter, der er blandt kommunale tandplejer med faldende børnetal og de tandplejer, der ikke har dette problem. Faldende børnetal som udfordring De største udfordringer i min kommune er det faldende børnetal, der regulerer budgettet, oveni er der to procent besparelsen, der fortsætter i årene fremover. Så besparelser, rekruttering af tandlæger og specialtandlæge er de store udfordringer. Vi er den femtestørste kommune i Danmark rent geografisk og har politikere, der gerne vil bevare en decentral struktur og også tilgodese privatpraksis i den tidligere praksiskommune i den nuværende kommune. Så hvis det var muligt at reducere antallet af klinikker og få de sidste børn med fra privatpraksis og måske udvide klientellet med fængselstandpleje, kunne vi måske klare besparelserne og samtidig have så attraktiv en arbejdsplads med faglig sparring, at det var muligt at rekruttere tandlæger og specialtandlæge.\n9 Debatten viste den store forskel i interessen for at udvide gruppen af patienter, der er blandt kommunale tandplejer med faldende børnetal og de tandplejer, der ikke har dette problem. Vibeke Thrane. Den kommunale tandpleje giver det rigtige tilbud til alle børn og unge, hvis de skal bevare tænder og kæber i funktionsdygtig tilstand gennem hele livet. Omsorgs- og specialtandplejen er ligeledes det rigtige tilbud til denne gruppe svækkede personer. Det tror jeg også at rigtig mange politikere godt ved, så jeg regner bestemt med, at den kommunale tandpleje fortsat består mange år fremover. Britta Eriksen, tandlæge i Odder Kommunale Tandpleje. Omsorgstandplejens udfordringer i fremtiden: Det netop overståede roadshow handlede bl.a. om omsorgstandplejen og de største udfordringer i fremtiden. Som led i finanslovsaftalen for 2013 er det besluttet, at der skal foretages et serviceeftersyn af omsorgstandplejen. Formålet er at sikre, at de relevante målgrupper benytter ordningen samt at undersøge behovet for, at brugerne kan få behandling på klinik frem for i hjemmet. Tilbuddet om omsorgstandpleje har eksisteret siden 1994 og er rettet mod personer, der på grund af nedsat førlighed eller vidtgående fysisk eller psykisk handicap, vanskeligt kan benytte det almindelige tandplejetilbud hos privatpraktiserende tandlæger. Siden kommunerne fik pligt til at tilbyde omsorgstandpleje er der sket flere ting, der gør, at en nyfortolkning af loven er en nødvendighed. Omsorgstandplejen har langt fra fået den udbredelse, som Sundhedsstyrelsen oprindeligt havde estimeret. Tilslutningen er kun fra halvdelen af de borgere, der skønnes berettigede til at deltage i ordningen, og visitationskriterierne er ikke specielt præcise, og derfor overlades det til kommunerne at afgøre og afgrænse den gruppe borgere, som tilbydes omsorgstandpleje. Det kunne være ønskeligt, om der indføres ensartede landsdækkende retningslinjer for hvem, der skal visiteres til ordningen, og udbredelsen skal fremmes. Flere ældre tænder I samme periode er antallet af ældre steget og ældres tandsundhed er forbedret. På den måde er der flere ældre, der har bevaret en del naturlige tænder og avancerede tandproteser. Dette øger behovet for forebyggelse, og behandlingernes kompleksitet øges. Det nuværende palliative tilbud er tænkt leveret i hjemmet, men i dag er behandlingsbehovet mere omfattende, mere omkostningstungt og kræver tandbehandling på klinik. Udfordringen her er hvilke muligheder og rettigheder borgeren har for transport og ledsagelse til tandklinikken. I de senere år er der kommet dokumentation for sammenhængen mellem mangelfuld mundhygiejne og forekomsten af lungeinfektioner og hjerte-kar sygdomme. Det generelle billede er, at mundhygiejnen blandt plejehjemsbeboere ikke er god nok. Plejepersonalet har en vigtig rolle i at forebygge tandproblemer hos de ældre, og et godt og engageret tværfagligt samarbejde mellem personale og tandplejen er yderst vigtig. Der skal fokuseres på videreuddannelse af plejere, hjemmehjælpere sygeplejesker og andet kommunalt relevant personale, der har borgerkontakt. Omsorgstandplejen bør forblive en kommunal opgave. Her er et område, som vi kommunale medarbejdere kan være med til at videreudvikle med større inddragelse af etiske aspekter og socioøkonomiske gevinster til følge. Britta Eriksen De relevante skal opspores Tværfaglighed om omsorgspatienter vedrører også det slip, der er fra privat praksis til de kommunale ordninger. Det er vigtigt at få opsporet de ældre, der ikke længere har regelmæssig kontakt til deres praktiserende tandlæge. En patient kan glide helt ud af tandplejen i flere år som følge af et hospitalsophold, og tænderne kan være i stærkt forfald som følge af for sen visitation. Hvordan vi får opsporet disse patienter er også en af fremtidens udfordringer i omsorgstandplejen.\n10 Hvilke fysiske rammer skal kommunen tilbyde, for at skabe et ordentligt arbejdsmiljø i omsorgstandplejen? De arbejdsmiljømæssige problemstillinger er også et af fremtidens udfordringer i omsorgstandplejen. Fysiske belastninger i form af dårlige adgangsforhold, løft af udstyr, belastende arbejdsstillinger samt den ringe hygiejnestandard der er ved lænestolstandpleje. Der er behov for en modernisering så tandplejetilbuddet lever op til arbejdsmiljømæssige forsvarlige forhold. Der er mange emner at tage fat på vedrørende modernisering af omsorgstandplejen, og der var på roadshowet livlig debat omkring et tema som i fremtiden bør få større fokus i takt med at ældrebefolkningen øges. Omsorgstandplejen bør forblive en kommunal opgave. Her er et område, som vi kommunale medarbejdere kan være med til at videreudvikle med større inddragelse af etiske aspekter og socioøkonomiske gevinster til følge.\n11 Leder: Tandplejeprognosen opdateres Af DOFT's repræsentanter i prognoseudvalget: Erik Sørensen, overtandlæge i Silkeborg og Birgitte Sindrup, overtandlæge og formand for DOFT. Den seneste tandplejeprognose blev offentliggjort i 2010 og dækker behovet for tandplejepersonale i perioden Sundhedsstyrelsen er - efter et udvalgsarbejde med deltagelse af de relevante organisationer herunder De Offentlige Tandlæger - på vej med en opdatering af denne prognose for perioden Prognoseudvalget har afholdt to møder med henblik på en opdatering af tandlægeprognosen, der også omhandler tandplejere og kliniske tandteknikere. Baggrunden har primært været, at der skal indstilles en dimensioneringsplan i Det Nationale Råd for Tandlægers videreuddannelse i januar I februar 14 oversendes anbefalinger for kandidatproduktionen på grunduddannelserne til Ministeriet for Forskning, Innovation og Videregående Uddannelser. Det er en vanskelig opgave at fastlægge hvor mange, der skal uddannes inden for de forskellige kategorier. At spå om den fremtidige efterspørgsel efter tandplejepersonale er en form for kvalificeret gæt. Men det er efterspørgslen, der bør bestemme udbuddet. Det, der laves er primært en udbudsprognose, dvs. et bud på, hvor mange tandlæger, specialtandlæger, tandplejere m.v., der forventes at være til rådighed på arbejdsmarkedet. Det styrende er derfor antallet af uddannelsespladser, gennemførselsprocenter på uddannelserne, præsterede arbejdstimer, arbejdsstyrkens aldersfordeling, tilbagetrækningsmønsteret for de enkelte personalegrupper og lignende data. Flere ældre med egne tænder Prognosen beskæftiger sig beklageligvis meget lidt med den forventede efterspørgsel efter tandplejepersonale. Hvilken betydning for efterspørgslen får det eksempelvis, at befolkningen ældes, samtidig med at den stærkt voksende andel af ældre bevarer deres naturlige tænder og får et øget behov for regelmæssig tandpleje, hvis tandsættet skal bevares funktionsdygtigt livet igennem? Hvilken betydning for efterspørgslen får de syreskader, der i stigende omfang konstateres hos de yngre generationer? Kan tandsundheden hos børn og unge opretholdes og fortsat forbedres under de stadigt forringede ressourcemæssige forhold for børne- og ungdomstandplejen? Efterspørgslen påvirkes endvidere af udviklingen i tilskudssystemet, udviklingen af strukturen i tandplejen både forstået som klinikkernes størrelse og geografiske placering som, hvem (offentlig, privat), der kan og må udbyde tandplejeydelserne til forskellige befolkningsgrupper. Endelig er udviklingen i befolkningens privatøkonomi af stor betydning for efterspørgslen. Konsensus i prognoseudvalget Når effekten af tandlægemanglen ikke allerede kan mærkes, skyldes det primært den økonomiske krise, der har betydet en nedsat efterspørgsel efter tandplejeydelser og dermed for tandlæger. Der var en høj grad af konsensus i prognoseudvalget, hvilket er positivt. Tandplejerne var ikke enige. De mener, at de skal være flere, selv om der endnu ikke er aldersbetinget afgang, da uddannelsen i den sammenhæng er forholdsvis ny. Diskussionerne i prognoseudvalget udmøntede sig i følgende foreløbige konklusioner fra SST: Færre eller samme antal tandplejere bør uddannes. Og der bør uddannes samme antal kliniske tandteknikere, evt. lidt flere. Antallet af specialtandlægeuddannede i kæbekirurgi bør øges, og dette bør implementeres hurtigt. Dimensioneringen af specialtandlæger i ortodonti bør være syv pr. år. Der bør uddannes flere tandlæger, men det er usikkert hvor mange. Færre tandlægestuderende trods løfte om meroptag De Offentlige Tandlæger har en forventning om, at de senere års meroptag på specialtandlægeuddannelsen i ortodonti udfases og normaliseres, da der nu synes at være genskabt balance i udbud og efterspørgsel. I prognosen kunne det konstateres, at der i perioden ville blive færre erhvervsaktive tandlæger. Sundhedsstyrelsens konklusion var for så vidt angår tandlæger, at der var behov for et moderat meroptag af studerende. På trods af denne anbefaling er der sket et lille fald i det samlede antal tandlægestuderende, der er optaget på tandlægeskolerne i perioden efter denne anbefaling. Dette forværrer kun den tandlægemangel De Offentlige Tandlæger imødeser i de kommende år, når store årgange trækker sig tilbage fra arbejdsmarkedet. Det er fortsat De Offentlige Tandlægers opfattelse, at der skal uddannes flere tandlæger for at imødekomme efterspørgslen. Sundhedsstyrelsen m.fl. har som baggrund for sin oprindelige konklusion om et moderat meroptag på tandlægestudiet påpeget, at der var rum for yderligere jobglidning. Jobglidning i den private sektor vil - som i det offentlige - forudsætte større klinikker og en virksomhedsstrategi, der inkluderer LEON princippet. Det vil ikke være politisk muligt at gennemtvinge en sådan udvikling i forhold til et liberalt erhverv, og derfor er Sundhedsstyrelsens forventninger i relation til jobglidning helt urealistiske. Aldersbetinget afgang skal erstattes I den private sektor er det efterspørgslen på tandplejeydelser, der bestemmer efterspørgslen på tandplejepersonale.\n12 Der er her og nu mange udækkede behov i voksenbefolkningen, men de omsættes ikke alle til efterspørgsel uden strukturelle og økonomiske ændringer. De Offentlige Tandlæger finder ikke belæg for dette i forhold til den offentlige tandpleje. Klinikcentraliseringer i langt de fleste af landets kommuner samt de kommunale tandplejers arbejdstilrettelæggelse efter LEON princippet gør, at den forudsete jobglidning stort set er gennemført i den offentlige sektor. I kommunal tandpleje ligger vi altså tæt på en personalesammensætning, der svarer til den, der blev anbefalet i strukturrapporten. En del kommuner har dog for få ressourcer til helt at kunne leve op til denne anbefaling. Der vil være en marginal øget efterspørgsel efter tandlæger i omsorgs- og specialtandplejen. Generelt kan man sige, at vi skal have erstattet den aldersbetingede afgang, der kommer i de kommende år - alt andet lige. December 2013 DOFT har i sit høringssvar tilkendegivet, at vi ønsker væsentligt flere tandlæger uddannet. Vi har en forventning om, at Sundhedsstyrelsen i sine 2013 / 2014 konklusioner bliver mere præcis i en egentlig anbefaling til et større optagelsestal, og at dette implementeres. Det er helt afgørende, at prognosen følges tæt, og at der sker en implementering hurtigst muligt, da der er en produktionstid på minimum 5 år!\n13 NYT UDEFRA Fire medlemmer gennemlæser og refererer fra hver deres internationale tidsskrift. Det drejer sig om følgende fire: "Det Svenske Tandlægeblad". "Community Dentistry". Det Det norske Tandlægeblad". "Community Dentistry". "Dental Traumatology". "European Archives of Paediatric Dentistry". I nyhedsbrevet bringer vi løbende anbefalinger af relevante artikler og nyheder. Af Lea Grønbæk, Overtandlæge i Næstved. Læser af Tidskriftet:"Community Dentistry". 2013; 41: Life Course experiences and lay diagnosis explain low-income parents' child dental decisions: a qualitative study. Muirhead VE, Levine A, Nicolau B, Landry A, Bedos C. Life course experiences and lay diagnosis explain low-income parents' child dental decisions: a qualitative study. Community Dent. Oral Epidemiol. Abstract- Objective: This study aimed to better understand low-income parents' child dental care decisions through a life course approach that captured parents' experiences within the social context of poverty. Methods: We conducted 43 qualitative life history interviews with 10 parents, who were long-term social assistance recipients living in Montreal, Canada. Thematic analysis involved interview debriefing, transcript coding, theme identification and data interpretation. Results: Our interviews identified two emergent themes: lay diagnosis and parental oral health management. Parents described a process of 'lay diagnosis' that consisted of examining their children's teeth and interpreting their children's oral signs and symptoms based on their observations. These lay diagnoses were also shaped by their own dental crises, care experiences and oral health knowledge gained across a life course of poverty and dental disadvantage. Parents' management strategies included monitoring and managing their children's oral health themselves or by seeking professional recourse. Parents' management strategies were influenced both by their lay diagnoses and their perceived ability to manage their children's oral health. Parents felt responsible for their children's dental care, empowered to manage their oral health and sometimes forgo dental visits for their children because of their own self-management life history. Conclusion: This original approach revealed insights that help to understand why low-income parents may underutilize free dental services. Further research should consider how dental programs can nurture parental empowerment and capitalize on parents' perceived ability to diagnose and manage their children's oral health. Essens: Dette kvalitative studie sætter spørgsmålstegn ved om dental neglect altid er dental neglect, hvilket vil virke meget provokerende på enhver tandlæge, som beskæftiger sig med børn. Undersøgelsen er godt nok foretaget i Montreal i Canada og blandt få meget fattige familier og er ikke generaliserbar, men giver alligevel stof til eftertanke Hvordan når vi de underprivilegerede børn med den dårlige tandsundhed? Formålet med studiet var at opnå en bedre forståelse for lavindkomst forældres beslutninger vedr. deres børns tandpleje, set i en social kontekst af fattigdom, selv med et gratis tandplejetilbud. Der blev gennemført 43 kvalitative interviews med 10 forældre mellem 28 og 38 år, som havde levet af kontanthjælp i mange år. De fleste havde ikke fuldført high-school og havde derfor haft sporadisk lavtlønsarbejde.\n14 Forældrene havde erfaring med flere af de udfordringer som kan følge med et underprivilegeret liv, såsom misbrug, hjemløshed, vold, fysisk og psykisk sygdom m.v. På trods af det demonstrerede de en selvopholdelsesdrift og stærk interesse i at opfostre deres børn de ville deres børn. Undersøgelsen afdækkede at forældrene udmærket var i stand til, på lægmandsvis, at opdage huller i tænderne, samt tolke årsag til tandpine. Evnen til at diagnosticere og beslutningen om hvordan tandsundhedsproblemerne skulle håndteres afhang af deres egne erfaringer som børn. Egne erfaringer gav større handlekompetence i forhold til børnenes tandsundhedsproblemer, som ikke nødvendigvis var at søge tandlæge/få behandlet tanden professionelt. Beslutningen om professionel behandling var generelt ikke en beslutning isoleret til tandsundhedsproblemerne alene, men knyttet sammen med egne erfaringer erfaring med tandsygdomme og håndtering af dem - social struktur og miljø. Måden at håndtere tandsygdomme på overføres på denne måde fra generation til generation og er kulturelt bestemt. Forældrene følte sig i stand til selv at tage ansvaret for deres børns tænder og vejede deres erfaring op i mod de professionelles råd. Til trods for manglende formel uddannelse, ugunstige levevilkår og en større sygdomsfrekvens end gennemsnittet, havde livet givet dem en personlig indsigt i håndtering af tandsundhedsproblemer, ligesom de var i stand til at håndtere mange andre problemer, ikke nødvendigvis på en professionel måde, men de blev håndteret. Dette udfordrer resultater fra tidligere studier, hvor tandlæger har rapporteret om manglende viden og bevidsthed om betydning af god tandsundhed og evne til at handle hos forældre i lavindkomst grupper. Samtidig er det ofte dokumenteret, at vidensformidling og andre interventioner overfor denne gruppe oftest har en begrænset effekt på tandsundheden. Studiet udfordrer også betegnelsen Dental neglect og stigmatiseringen af de forældre, som udebliver gang på gang til tandbehandling af deres børn og ikke følger Tandplejens råd. Forældrene i dette studie udsatte ikke deres børn for vanrøgt eller ignorerede børnenes tandproblemer, men havde andre måder at håndtere dem på bygget på egne tidligere erfaringer med tandsygdomme og mestring af dem og egne værdier om tænders betydning rundet af miljøet de levede i. Konklusion: At dental neglect ikke altid er dental neglect må naturligvis ikke medvirke til, at vi lukker øjnene for børn, som er udsat for vanrøgt fysisk, som psykisk, men vi må erkende, at tænder har forskellig værdi i forskellige befolkningsgrupper, og at man godt kan være en god forældre, selv om tænderne ikke har første prioritet. Hvad kan Tandplejen så gøre? Det er nødvendigt at vi forstår det underprivilegerede miljø, værdisættet og tankegangen og derefter anvender en anerkendende tilgang til børn og forældre. Etablering af sunde rammer og muligheden for sunde valg i nærmiljøet har måske størst betydning, hvilket er en stor udfordring, og som ikke kan løftes af Tandplejens personale alene.\n15 Munkebjerg Hotel danner rammen om Årsmødet Årsmøde for tandplejens ledere afholdes (-26.) april 2014 i nye rammer, da Hotel Nyborg Strand udskiftes med Munkebjerg Hotel i Vejle, hvor vi har mulighed for at have kursusstedet lidt mere for os selv. Vi håber desuden, at de nye rammer vil indbyde til ny dynamik på årsmødet. Vi har spurgt vores kolleger om ønsker og forventninger til årsmødet, og har fået mange gode bud. De indkomne ønsker er selvfølgelig ikke enslydende, for eksempel vil nogle gerne have flere vægtige foredrag og oplæg, og andre vil have mere tid til netværk og erfaringsudveksling. Som arrangører har vi forsøgt at imødekomme flest muligt. Årsmødet vil de to første dage være genkendeligt opbygget med ledelses- og samfundsrelevante emner fra eksterne oplægsholdere og pauser i naturskønne omgivelser. Oplæggene vil bl.a. handle om, hvordan man som leder agerer i et spændingsfelt af modsatrettede forventninger, hensyn og rationaler. Der vil være bud på, hvordan fremtidens offentlige tandpleje styrkes og ledes, herunder hvordan tandlægers professionalisme udfordres og hvordan man som leder koordinerer samspillet mellem styring og motivation af medarbejdere og også udfordringen at lede tandplejen gennem et generationsskifte. Og så forsøger vi os med noget helt nyt, og vi er meget spændt på jeres reaktioner! Årsmødet vil de to første dage være genkendeligt opbygget med ledelses- og samfundsrelevante emner fra eksterne oplægsholdere og pauser i naturskønne omgivelser. Kursusudvalget. Tillægsmodul - uformel tid Vi tilbyder nemlig et tillægsmodul fra fredag den 25. til lørdag den 26. april 2014, hvor der er mulighed for at forlænge årsmødet med uformel interessetid. Her er den fornødne tid til at bearbejde inspiration fra årsmødet. Der vil være mulighed for at fordybe sig i ledelsesmæssige problematikker sammen med kolleger og få kollegial sparring omkring aktuelle sager, der fylder i hverdagen. Under hyggelige former kan erfaringer om f.eks. sammenlægning af klinikker, sikring af den faglige kvalitet, bevarelse af tandplejens gode omdømme drøftes. Deltagerne bestemmer selv indholdet vi sørger for gode rammer. Men der er kun 30 pladser, så det gælder om at beslutte sig hurtigt, når tilmeldingerne ligger klar. Vi glæder os til at se jer i Vejle! Arrangørerne af årsmødet 2014 er: Ida Lichtenberg, Karin Nysted, Kitte Nottelmann, Mette Borum og Marianne Blegvad. Programmet er klar den 15. januar\n16 Rundt om Navn: Christina Krohn Titel: Souschef Arbejdssted: Odder Kommunale Tandpleje 1: Anbefal en artikel du har læst? Review Article fra Journal of Oral Rehabilitation "A functional natural dentition for all and for life?" The oral healthcare system needs revision O. FEJERSKOV*, G. ESCOBAR, M. JØSSING & V. BAELUM *Department of Biomedicine, University of Aarhus, Aarhus, Denmark, Faculty of Dentistry, Universidad de Antioquia, Medellin, Colombia, Odder Municipality, Odder and Department of Dentistry, University of Aarhus, Aarhus, Denmark. I artiklen foreslås at man gentænker den eksisterende tandpleje, der bygger på diagnosticering og behandling - i stedet fokuserer på forebyggelse i hjemmet. Tandplejen i Odder bruges som et eksempel. Det vurderes, at der er behov for at gentænke de roller, som de forskellige faggrupper i tandplejen har, tandpleje skal integreres som en del af den generelle sundhedstjeneste, og det er nødvendigt at omstrukturere uddannelsen af fagpersoner. Vi anbefaler en radikal reform af tandplejesystemet, med oplæring af to typer behandlere: Én slags behandler med fokus på tandog mundsundhed, og en klinisk specialist, der kan behandle mennesker med komplekse kroniske sygdomme. Rigtig spændende og visionær læsning. 2: Er der forskning eller nye tiltag indenfor Odontofobi som du gerne vil fremhæve? I 2009 blev Dansk Selskab For Odontofobi stiftet. Medlemmerne kommer fra alle faggrupper og alle grene inden for tandplejen alle med særlig interesse for at forebygge tandlægeangst og hjælpe den behandlingsangste patient. I sit virke med afholdelse af medlemsmøder og årskurser har selskabet skabt et forum, hvor der gennem oplæg, diskussion af cases, workshop m.m. gives medlemmerne mulighed for at styrke deres kompetancer inden for dette felt. I de senere år har der været mere fokus på Odontofobi. Der er stor bevågenhed i div. medier om emnet. Tandlægeforeningen valgte på deres Årskursus at lade Dansk Selskab for Odontofobi stå for en dag med oplæg og workshops, og der var stor søgning til dagen. Det er ikke længere unormalt, at tandplejepersonale videreuddanner sig inden for området, og f.eks. har kurser om tankefeltsterapi, hypnoseuddannelser, akupunktur o.a tiltrukket mange. Den 1. februar 2014 afholder Selskabet sit Årsmøde i Odder\n17 se nærmere på 3: Hvilket felt inden for tandplejen optager dig mest pt.? Hvorfor? Jeg er mest optaget af at skabe gode trygge rammer for "Børn og Unge og den sårbare voksne" på en måde, så der patienten gives mulighed for at tackle et tandlægebesøg bedst muligt. Det er væsentlig for mig, at patientens grænser respekteres, og jeg arbejder dagligt med: *Patienten bestemmer chefens stol *Den gode dialog. *Gennemgang og accept af behandlingsforløb. * Pausehånd, som altid respekteres. * Hypnose - jeg gennemførte i 2012 diplomuddannelse i Hypnose VAS- skala. 4: Er der et særligt tiltag hos jer, som du gerne vil fremhæve. Beskriv gerne kort. I foråret blev der iværksat en undersøgelse i samarbejde med Psykologisk Institut, Århus Universitet med titlen: Accept af tandbehandling i overgangen fra kommunal- til voksentandpleje: Effekten af erindringer omtandpleje og tandlægeskræk. I forbindelse med udskrivning af de 18årige opfordres de unge til at deltage i en spørgeskemaundersøgelse. De fleste har taget positivt imod muligheden for at deltage i undersøgelsen - det bliver spændende at se resultaterne, og hvilke ændringer i vores tilgang til patienterne, undersøgelse vil medføre. 5: Hvis du ikke var blevet tandlæge, hvad var du så blevet? Måske antropolog.\n18 Nu kan du ansøge Forskningskontoen Det er nu muligt at søge om støtte fra De Offentlige Tandlægers Forskningskonto. Der ydes støtte til dækning af direkte udgifter i forbindelse med gennemførelse og forberedelse af projekter/forsøgsvirksomhed og til konsulenthjælp og til planlægning. Der kan også ydes rådgivning og i særlige tilfælde støtte til publicering. Der ydes som udgangspunkt ikke støtte til løn eller andre udgifter, der kan ligestilles med løndele. De Offentlige Tandlægers Forskningskonto har til formål at støtte forskning inden for følgende områder: a) Samfundsmæssige og adfærdsmæssige faktorer, der påvirker oral sundhed og oral sygdom i befolkningen. b) Odontologisk Sundhedstjenesteforskning Forskning, der sigter mod øget anerkendelse inden for diagnostik, forebyggelse og klinisk intervention over for orale sygdomme og anomalier. Forskning vedrørende organisation af tandpleje på populationsniveau. c) Tandplejens arbejdsmiljø Ansøgninger skal være hos De Offentlige Tandlæger senest den 1. februar Ansøgningsblanket kan findes her: Forskningskontoen_ansoegningsskema.docx Ansøgning i seks eksemplarer sendes til: De Offentlige Tandlæger Peter Bangs Vej 30, Frederiksberg Har du spørgsmål, ring på\n19 DKTE opgave: Ganeplader a.m. Castillo Morales. Hvad ved vi om deres effekt? Dorthe Diederichsen har skrevet opgaven "Ganeplader a.m. Castillo Morales. Hvad ved vi om deres effekt " i forbindelse med afslutning af DKTE-forløb 2012/2013. Jeg arbejder i Greve Kommunes Tandpleje, hvor jeg bl.a. behandler børn og voksne med handicap. Derudover er jeg en del af det tværfaglige OralmotoriskeTeam på Herlev Hospital, det Oralmotoriske Team i Greve Kommune og det Oralmotoriske Team under CSU-Slagelse. Titlen på min opgave er: Ganeplader a.m. Castillo Morales. Hvad ved vi om deres effekt? Effekten af ganeplader Min baggrund for at vælge dette emne var ønsket om at undersøge, hvad der findes af litteratur om og klinisk evidens for effekten af ganeplader. Jeg blev i 2005 uddannet Castillo Morales terapeut og siden har jeg, takket været min overtandlæge Ida Lichtenbergs positive indstilling, været så heldig at få lov til at arbejde med konceptet, herunder orofacial regulationsterapi og ganeplader. Jeg har dels anvendt konceptet til børn med handicap, som jeg har behandlet i Greve Kommunes Tandpleje, dels i forbindelse med deltagelse i de tidligere nævnte tværfaglige Oralmotoriske Teams. Min erfaring er, at mange børn med oralmotoriske vanskeligheder har stor glæde af en ganeplade, men at kendskabet til behandling med ganeplader ikke er så udbredt, og der er stor usikkerhed omkring effekten af dem. Derfor er der formentlig også uklarhed om, hvem der skal betale for ganepladebehandlingen, og det kan være meget vanskeligt at få en ganepladebehandling bevilliget af kommunen. Positiv indvirkning på børn med Down Syndrom Min opgave har dels bestået af litteraturstudie og dels af beskrivelse af eget patienttilfælde. Resultaterne fra de forskellige undersøgelser viser generelt, at det umiddelbare resultat af tidlig behandling med ganeplade på orofacial funktion (tungeprotrusion, mundlukning, hypotoni af læberne og savlen) viser en væsentlig forbedring af den orofaciale funktion hos børn med Down syndrom. Det er endvidere af afgørende betydning for effekten, at behandling med ganeplade udføres i kombination med orofacial regulationsterapi. Jeg håber, at jeg med denne opgave kan være med til at udbrede kendskabet til Castillo Morales konceptet og behandling med ganeplader og være med til at bane vejen for, at det måske vil blive lettere at få bevilliget en ganepladebehandling. Læs DKTE-opgaven her\n20 Et kig ind i alt det nye! Så er det halvanden uge siden, at x- antal mange flyttekasser blev fragtet fra Peter Bangs Vej 36 og seks numre ned ad gaden til Peter Bangs Vej 30, hvor vi nu har lejet os ind under Dansk Magisterforening. Flere organisationer under samme tag DM- Dansk Magisterforening har udvidet deres areal til kvadratmeter, hvilket jo har gjort plads til en række nye forbund og foreninger. Udover MA (Magistrenes A-kasse), der flyttede ind i sommeren 2013, har seks AC-forbund sagt ja til at flytte under samme tag, og det er DOFT, Dansk Kiropraktor Forening (som vi deler køkken og etage med), Arkitektforbundet, Den Danske Dyrlægeforening, Jordbrugsakademikerne (JA), Danske Skov- og Landskabsingeniører, Have og Parkingeniører (DSL) (Fællessekretariatet). Lars nye kontor


sammenstillet af Martin Bjerg\nat der findes sommerfugle hele året, dog selvfølgelig flest om sommeren?\nat nogle sommerfugle kun lever ca. 10 timer som voksen?\nat mange natsommerfugle tiltrækkes af ultraviolet lys?\nat den sydamerikanske natsværmerart Thysania agrippina er indehaver af rekorden for det største vingefang blandt sommerfuglene med et gennemsnit på 23 cm. og enkelte særlig store eksemplarer på helt op til 28 cm.?\nat der findes sommerfugle der lever af at suge blod på pattedyr fx køer?\nat der findes sommerfugle, der lever næsten hele deres liv i fuglereder?\nat der findes flere sommerfugle, hvor larven og puppen lever hele deres liv under vandet, og hvor han og hun parrer sig på vandoverfladen, hvorefter hunnen dykker ned under vandoverfladen for at lægge æg?\nat natsommerfuglen Attacus atlas fra Sydøstasien er indehaver af rekorden for den største vingeoverflade?\nat sommerfuglene er den næststørste dyreorden i verden kun overgået af billerne?\nat der sandsynligvis findes mere end 150.000 sommerfuglearter i verden?\nat kun ca. 15 % af alle sommerfugle er dagsommerfugle?\nat sommerfuglene bruger følehornene til at opfange uhyre svage lugte i luften?\nAt der, i modsætning til hos fuglene, kun er to arter storsommerfugle, hvor slægts- og artsnavnet er det samme, et såkaldt tautonym.\nat flere arter af sommerfugle ikke har skæl på vingerne?\nat sommerfugle sagtens kan flyve, hvis de har mistet skællene på vingerne?\nat natsværmeren Macrosilia praedicta fra Madagaskar har den længste sugesnabel af alle sommerfugle arter, nemlig ca. 22,5 cm. Denne lange snabel bruges til at bestøve en art orchidèe med en ligeså lang spore?\nat kun ganske få sommerfugle har en egentlig positiv økonomisk værdi for mennesket. Vigtigst er Bombyx mori (Silkesommerfuglen), af hvis kokoner man laver ægte silke. Man fremstiller silken ved at koge kokonerne og derefter afhaspe den op til 1,5 km. lange silketråd, spinde den og væve stof af den? De kogte pupper af arten blev, i hvert fald før i tiden, spist af arbejderne på silkefabrikkerne eller brugt som fiskefoder.\nAt ormen i bunden af de dyre tequilaflasker oftest stammer fra en sommerfugl, nemlig en bredpandeart af slægten Megathymus?\nat man har udviklet en kræftsvulsthæmmende substans af et stof, der findes på vingerne af en sydamerikansk sommerfugl? Man fik et kvart gram af stoffet ved at indsamle mere end 250.000 eksemplarer.\nat nogle natsommerfuglelarver i løbet af sin levetid forøger sin kropsvolumen med ca. 30.000 gange?\nat nogle aftensværmere udfører op til 90 op-og nedslag med vingerne i sekundet?\nat sommerfugle ikke er farveblinde. Dog kan de oftest kun se bestemte farver mest blå og ultraviolette.\nat sommerfugle kan se det for os usynlige ultraviolet lys?\nat natsommerfugle kan høre lyde meget høje frekvenser, oftest som et forsvar mod flagermusenes radarsignaler?\nat nogle sommerfugle har over 5.000 linser i hvert øje?\nat de fleste af verdens sommerfugles levevis er ukendt, dvs. man kender hverken larve, puppe eller værtsplante?\nat sommerfugles ører sidder på deres krop og ikke på deres hoved?\nat natsommerfuglen P. coreopteryx har haler på vingerne, der er fire gange så lange som dens krop?\nat den mindste sommerfugleart ?. ? har et vingefang på 2-3 mm.?\nat natsommerfuglen Orneodes grammodactyla har 24 små vingedun i stedet for de normale fire vinger.\nat der er sommerfugle, der ikke har vinger?\nat der er sommerfuglelarver, der æder deres egen mor?\nat der er fanget kålsommerfugle i over 3.000 m. højde over jordoverfladen.\nat der findes sommerfugle, der trækker over 1.000 vis af kilometer ligesom trækfuglene gør?\nat der er træksommerfugle, der uden hvil kan flyve de ca. 700 km. fra England til Island.\nat der er sommerfugle der kan flyve lige over 50 km/t.?\nat sommerfugleslægten er en af de dyregrupper, der ødelægger flest afgrøder på jorden om året?\nat der ikke findes sommerfugle, der som voksne er direkte farlige for mennesker?\nat der findes sommerfugle, hvor både larver og voksne er så giftige, at de ikke spises af fugle og andre dyr?\nat der findes eller har været fundet 882 slægter af sommerfugle i Danmark?\nat der til og med 1998 har været fundet i alt 2432 arter af sommerfugle i Danmark, heraf kun 96 dagsommerfugle?\nat der i Danmark både findes sommerfugle, der overvintrer som æg, som larve, som puppe og som voksen?\nat nogle sommerfugle lever over et år, heriblandt den danske art Aglais urticae, Nældens takvinge?


Emiliatrixs profil - Gamereactor Danmark\nEmiliatrix har ikke skrevet præsentation endnu.\nCommand & Conquer 3: Kane's Wrath 8/10\nCommand & Conquer 3: Tiberium Wars 8/10\nMedlem siden: 2006-10-30\n16/04Hjælp til køb af ga..\n15/04Historiens største k..\n09/12Hvilken film så du s..\n22/11Hvilket spil gennemf�..\n20/11PS4 skudt i stykker\n28/02At fravælge et (hand..\n05/11Disney køber Lucasfilm\n19/10Den Officielle League..\n18/10Den sjove South Park ..\n22/09Mass Effect (Fuld Spo..\n10/09Katastrofefilm - hjælp\n07/08Bedste spiltrailer no..\n21/07Den danske mafia\n17/07Hvis I havde 50 milli..\n04/07Halo 4 godt eller då..\n02/07Den store Total War: ..\n18/06Skyrim - er der noget..\n17/06World of Warcraft\n09/06Next-gen engines og d..\n05/06Den store E3 tråd 2012\n04/06Bedste spil soundtracks\n01/06Ridley Scott laver ny..\nTil gengæld, hvis du kan få en kammerat med på den, så vil det være at foretrække. Jeg har spillet det kort alene, men det er bare sjovere når man er minimum 2.\nTorchlight II anmeldelse. Kan varmt anbefale det, og det tog en kammerat og jeg ca 5-6 timer at komme til Act II. Og vi gav den virkelig meget gas + vi er lidt overpowered af en årsag.\nJeg mener der 4 acts. Milevidt bedre end Diablo. Deres mini boss fights er geniale hele vejen igennem.\nMå sige at du har nogle logiske argumenter for din kritiske holdning til CoD4:MW. Først og fremmest det at en (FPS)spiloplevelse på skinner er med til at dræbe en god oplevelse, virker jo umiddelbart indlysende.\nMEN (og her er jeg en smule forvirret) du syntes, i strid mod dette påstulat, at have et lidenskabeligt kærlighedsforhold til en anden on-rail FPS-oplevelse: Half-life 2... At Half-life 2 er godt, kan der ikke herske nogen tvivl om - jeg har også erklæret min hengivenhed til spillet, i min egen anmeldelse af det. Dog må jeg indrømme, at vi tilsyneladende er en smule uenige mht. Modern Warfare, trods dine gode argumenter...\nJEG har nemlig spillet det igennem fra start til slut mere end én gang, og nok fortsætter énsporede fjender med at vælte frem af samtlige hjørner, for at afløse deres døde kampfæller, indtil du når et checkpoint, men dette kaos er for mig ikke nødvendigvis en skidt ting... Dette har nok relation til én ud af to film, som jeg altid kommer til at tænke på, når jeg oplever Mordern Warfare, nemlig filmen, Black Hawk Down. Denne film illustrerer i den grad, at krig er krig NETOP fordi det sjældet er hverken systematisk, ordenligt eller logisk - hvis ikke du har set den er det bare med at få det gjort!\nden anden film siger dog mere noget om Modern Warfare's knap så beundringsværdige kvaliteter for ja, du har ret, du har bare SÅ meget ret, men ingen tør sige det højt: Modern Warfare er nok dybest set et stykke anti-islamisk propaganda fra en tid, hvor spiludviklere var med til at rekruttere/hjernevaske unge mennesker til at kæmpe i en rabiat texansk præsidents korstog!! Eller kort sagt: Modern Warfare er bare rasistisk! Anyway, filmen hedder Children of Man og handler om, hvorledes alle menneskets værste sider som navnligt had, mistillid og rasisme aldrig kan afføde andet end mere had. Filmen handler dybest set om poetisk håbløshed. Forståelse og fred kan kun såes, af den part, der er villig til at opgive sin hævn.\nHvad har dette med Modern Warfare at gøre, spørger du? Tjo, nogen gang forstiller jeg mig, at CoD4 er hvordan verden vil se ud, hvis en fanatisk Republikaner fortsat blev siddende i det hvide hus: En evigt eskallerende spiral af meningsløs gengældelse og etnisk udrensning i Uncle Sam's navn. Det lyder sikkert sygt, men et eller andet sted morer rollen som soldater-drone fra bibelbæltet mig. om ikke andet scripter Modern Warfare (for mig) 100% en følelse af kaotisk had og håbløshed - også selv om det nok ikke lige var på den måde Activisoin havde tænkt sig...\nJeg kan nok ikke overtale dig til at give Modern Warfare endnu et forsøg (og det har jeg heller ikke tænkt mig), men hvis ikke du lige har fået lurret førnævnte film af, så gør endelig dig selv den tjeneste...\nBare af ren nysgerrighed: Hvad ville du give et spil som CoD: Modern Warfare i karakter? Din kommentar på min seneste anmeldese gav mig stof til eftertanke. Skal jeg være helt ærlig ville jeg heller aldrig overlade det at sidde korrekt på en toilet-kumme til en af mine UNSC-allierede (og da slet ikke det at køre bil). Alligevel ville Halo bare ikke være Halo uden en håndfuld frygtløse våbenbrødre for at sætte prikke over i'et i en yderst episk gang storkrig - og mon ikke også du kender den følelse...\nHvad angår Brutes, har du i og for sig ret i, at de aldrig helt har formået at yde sammen slående takt og modspil som Elites, men prøv at sammenlign Brutes fra Halo 3 med deres brogede forgængere i Halo 2 (så frem du har et eksemplar), så bør forbedringerne i 3'eren immervæk tale deres eget sprog.\nSkrevet af: frans\nInglorious Basterds fjolle!\nBTW vidste du godt IB deler titel med en gammel krigsfilm fra 70'erne?\nInglorious Basterds udkom på DVD d. 8/12. Så ved du det Genså den lige her i dag og hold kæft den er så fucking episk!\nDu er kun 2 cm højere end min mor!?!\nLang tid siden forresten, hvor er du dog blevet af i al den tid?\nHej emiliatrix. Kan se du har svaret i forummet, med godafther II vs. Mafia II, som mig lund har skrevet. Tror du Godfather II vil blive godt, og hvad vil blive dårligt. Har nemlig nøje overvejet om jeg skulle købe det i eb-games. Der et tilbud på byt tp ps3 spil, så kan man nemlig få det for 100 kr. Men tror du, at det er det værd?\nTillagt 2009-03-18 15:46:\nDet ved jeg sgu ikke, har hørt om det i hvert fald. Men det kommer der nok.\nHar du xbox Live?\nHar du en Xbox 360?\nSkrevet af: Moveteam\nDet lyder godt, når jeg tilgengæld ikke er for nærig til at købe nogle spil er jeg klar til at få tæsk af dig\nVil bare lige gøre dig opmærksom på ikke at lyve i din beskrivelse (nærmere sagt indmeldelsesdato!)\nSkulle også lige høre om du har en klods ved siden af dit tv med sort pianolak?\nxD du havde en sygo pc den gang jeg kørte Geforce 3 Titanium 128 MB ram Var den eneste der kunne trække Elder Scrolls 3 Morrowind med pixel shader funktionen 512 mb kingston ram og en 1,6 AMD processor\nMen så igen, dengang var 512 ram STORT!\naaahhh ja, de gode gamle dag, hvor ens computer lige præcis ikke kunne trække Warcraft 3, når der kom mere end 15 fjender på skærmen.. og fik man først en chain-lightning afsted.. uhhahaha... det var virkelig tider\nSkrevet af: Emiliatrix\nDet mindes jeg ikke at have lovet. xD\nSkrevet af: Ralle-mus\nHvornår får jeg mit kram?\nSkrevet af: Frederik Blom\nHAR DU IKKE PS3?!?!\nSkrevet af: LizzieMCgurly\nHelt ærligt, så svært er det da heller ikke at regne hans alder ud\nog prøver at gætte din alder\nkigger på dit profilbillede\nSkriv en privat besked til Emiliatrix


Nissumgaard: Gårdejer vil skabe moderne landbrug med alsidig forretningsmodel\nVed Skanderborg på den jyske østkyst ligger Nissumgaard, som har fået 34-årige Henrik Ehm Hansen bag roret. Nissumgaard er en stor bedrift med både produktion af slagtesvin fra 7 kg, et hestecenter med ridebaner og udlejningsbokse, en nyrenoveret hovedbygning med udlejning, boligudlejning og bortforpagtning af jordarealer. Den unge landmand vil drive et moderne landbrug med respekt for ejendommens historie, hvor ejendommens mange muligheder danner rammerne om en tidssvarende og fremsynet bedrift.\n”På Nissumgaard er slagtesvin vores primære forretning og fokusområde. Men jeg tror på, at forretningen kan nyde godt af, at man også ser på de mange andre muligheder, der er på en bedrift. At have flere ben at stå på. Derfor skal vi fortsat prioritere hestecenter og udlejning på Nissumgaard” fortæller Henrik Ehm Hansen.\n„Dansk landbrug er helt fantastisk, fordi vi har kvalitetsfødevarer lige ved hånden"\nHenrik Ehm Hansen købte Nissumgaard i august 2017, og at valget faldt på Nissumgård var ikke tilfældigt. Her slog Henrik Ehm Hansen sine folder som barn og teenager, før familien solgte gården til andre ejere. Den hjemvendte landmand har altid haft en plan om en dag at købe ejendommen tilbage:\n”Min drøm er at drive et sundt og moderne landbrug på Nissumgaard. Fordi jeg tror på, at det er en god forretning, der er værd at investere i. Dansk landbrug leverer højkvalitetsprodukter til hele verden, hvad enten det drejer sig om mælk, kvæg eller svin. Det skal Nissumgaard være en del af i fremtiden” fortæller Henrik Ehm Hansen.\nUdfordring at skaffe finansiering dansk landbrug\nTil trods for de mange muligheder var Nissumgaard forgældet, da Henrik Ehm Hansen begyndte at se på forretningen. Og der var behov for at gentænke en samlet strategi for de forskellige forretningsområder. Derfor krævede overtagelsen, at nogle troede på projektet og på Henrik Ehm Hansens strategi. Efter en snak med banken fik landmanden kontakt til Vækstfonden, som med et Etableringslån og et Vækstlån medfinansierede købet af bedriften.\n”Fra starten har min udfordring været at skaffe kapital i en branche, der ikke har været i medvind de seneste år. Vækstfonden har haft en virkelig stor forståelse for min bedrift, for dét at drive landbrug og hvilke udfordringer, det indebærer. Det har givet mig et virkelig godt fundament at starte på, og så har de været bindeleddet mellem mig og andre finansieringspartnere” fortæller Henrik Ehm Hansen.\nFor den unge landmand byder fremtiden først og fremmest på stille og roligt at få etableret et velfungerende landbrug, men Henrik Ehm Hansen har ambitioner om, at Nissumgaard skal ligge i top i dansk landbrug.\n”Dansk landbrug er helt fantastisk, fordi vi har kvalitetsfødevarer lige ved hånden, og det er en af grundene til, at jeg er blevet landmand. Det er min ambition at Nissumgaard skal fremstå som en tidssvarende produktionsejendom i toppen af dansk landbrug” afslutter Henrik Ehm Hansen.\nE-mail: kbr@vf.dkMobil: +45 24 28 04 74\nProdukt:Produktion af slagtesvin\nLæs mere om Etableringslån her


Eksamen er skudt i gang på katedralskolen | Ribe | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Ribe - Eksamen er skudt i gang på katedralskolen\nDe ældste elever på Ribe Katedralskole er i gang med deres afsluttende eksamen. Foto: Ribe Katedralskole\n19. maj 2020 kl. 11:32\nNogle eksaminer er aflyst på landets gymnasier, men de, der skal afvikles, er i gang på Ribe Katedralskole.\nRibe: Der er i disse coronatider mange, der har været usikre på, hvordan de afsluttende eksaminer kommer til at foregå på Ribe Katedralskole.\nMen 3G'erne er i gang med både forberedelser og de egentlige afsluttende eksaminer, og alle studenterne får huen på ved en speciel ceremoni i dagene fra den 22.-24 juni.\n- Det er det mærkeligste forår, jeg har været med til nogen sinde. Alle de kommende studenter skal til to skriftlige og en eller to mundtlige eksaminer, mens resten af skolens eksaminer er aflyst. Studenterne skal, indtil de "springer ud", modtage undervisning og forberede sig til deres eksaminer, og så skal de bruge den sidste tid på skolen på at blive så dygtige, at de seneste måneders nødundervisning ikke får betydning for deres faglige niveau, siger skolens rektor Kristian Bennike.\nEleverne fra afgangsklasserne på stx, hhx og eux skal alle til en mundtlig eksamen, hvor de skal fremlægge og uddybe deres store skriftlige opgave.\n- Det bliver efter alle kunstens regler med en censor langvejs fra, og eleverne kommer så ind til det grønne bord med 30 minutters mellemrum, ligesom deres vejledere også skifter mellem forskellige censorer. Der bliver selvfølgelig sprittet af mellem hver eksamen.\nDer er 238, der bliver studenter fra Ribe Katedralskole i år. Det sker på en særlig måde, hvor de alle får udleveret alle deres karakterer og derefter så kan gå ud til den ventende familie og få sat den hvide hue på hovedet. Det sker i dagene fra den 22. til 24. juni.\nForvirring om afslutningen\nDer har i år været ekstra udfordringer at planlægge de afsluttende eksaminer, fordi politikerne har besluttet, at undervisningen for alle skolens elever skal fortsætte langt ind i juni måned. Og at der igennem hele coronakrisen har været skiftende meldinger fra både politikere og ministerium.\n- Der har været en del forvirring her i 11. time omkring rammerne for de kommende studenters eksamen, men jeg kan garantere, at vi har en plan, og vi gør alt, hvad vi kan for at fejre årets studenter på bedste vis. Jeg glæder mig til de første studenter springer ud mandag den 22. juni - så hejser vi flaget, ganske som vi plejer.\n- Vi håber på godt vejr, og jeg glæder mig til at se forældre, bedsteforældre og søskende på skolen. Vi skal nok sikre, at rammerne er forsvarlige.\n- Jeg kan godt forstå, at de unge mennesker mangler svar omkring deres hestevognstur og translokationen fredag d. 26. juni, men vi venter også på de svar, og når vi kender dem, så tilpasser vi vores translokation efter det, slutter Kristian Bennike.


Kan hun også li' mig?! · Brevkasse for unge\n2013-06-11T17:57:47: Anonym\t2\nKan hun også li' mig?!\nJeg er en ung fyr på næsten 18 år. Jeg mødte en fantastisk pige for godt 2 uger siden. Problemet er at hun bor i den anden ende af landet. Vi har skrevet\_snappet hver dag i de 2 uger. Og det har vi gjort konstant! Hver gang jeg skriver noget om at hun er smuk eller dejlig, trækker hun sig lidt tilbage og skriver "du er underlig:) " og når jeg spørger hende om det er godt eller skidt skriver hun at hun ikke ved det. jeg skal være sammen med hende i 4 dage fra på torsdag, sammen med nogle af hendes og mine venner. Men er der ikke en slags tegn på at hun kan lide mig? Der er altid smileyer i hendes beskeder også med kys nogle gange. Men i det hun ikke svare direkte på mine beskeder der indeholder noget om at hun er smuk, bliver jeg meget forvirret\nNogle piger har det svært ved at få søde ting sagde til dem. Hvis man ikke er vandt til at hører det eller ikke rigtigt kan se det selv, så er det lidt svært at forstå, at den her søde fyr, faktisk synes at man er smuk. Når hun skriver at du er undelig, så er det nok mest fordi hun syntes, at det er underligt, at du synes hun er smuk. Men hvis du bare holde fast i at du synes at hun er dejlig og fantastisk, så ser hun det nok en dag.\nJeg håber at det har kunne hjælpe dig, ellers er du velkommen til at skrive til os igen.\nJa, altså, jeg tror da ikke hun synes du er værst, men det er jo ret svært for mig at sige hvad der foregår inde i hende. Du kan jo prøve at se om du ikke kan fange lidt flere signaler når i er sammen. I en sms, kan man altid få tonefaldet til at lyde som man vil, så når hun skriver "de er underlig", så kan det jo både være på en nedladende måde, men også på den gode måde. Men hvis du snakker med hende face to face er det måske nemmere at finde ud af hvad hun føler.\nJeg tror ikke du skal være bekymret over at hun ikke svarer - måske ved hun bare ikke hvad hun skal svare.\nNår i mødes, læg mærke til om hun opsøger dig meget, søger øjenkontakt og rører ved dig uden grund, det er nogle typiske tegn på at man godt kan lide en :)