Jorden; Navn og etymologi; Sammensætning og struktur; Orbit og rotation; Beboelighed; Kulturel og historisk synspunkt\nDecember 22, 2015 Annika Hansen J 0 46\nJorden, også kendt som verdens, Terra, eller Gaia, er den tredje planet fra Solen, den tætteste planet i solsystemet, den største af solsystemet fire terrestriske planeter, og den eneste himmellegeme kendt for at rumme liv. Det er hjemsted for over otte millioner arter. Der er over 7,2 mia mennesker, som er afhængige af dens biosfæren og mineraler. Jordens befolkning er delt blandt omkring to hundrede uafhængige stater, der interagerer gennem diplomati, konflikt, rejser, handel og medier.\nIfølge beviser fra kilder såsom radiometrisk datering, blev Jorden dannet omkring fire og en halv milliard år siden. Inden de første milliard år, liv dukkede op i sine oceaner og begyndte at påvirke dens atmosfære og overflade, fremme udbredelsen af aerobe såvel som anaerobe organismer og forårsager dannelsen af atmosfærens ozonlag. Dette lag og Jordens magnetfelt blokerer de mest livstruende dele af Solens stråling, så livet var i stand til at blomstre på land såvel som i vand. Siden da har Jordens position i solsystemet, dets fysiske egenskaber og dens geologiske historie tilladt liv at vare ved.\nJordens litosfære er opdelt i flere stive segmenter, eller tektoniske plader, der vandrer hen over overfladen i perioder af mange millioner år. 71% procent af Jordens overflade er dækket af vand, mens resten består af kontinenter og øer, som tilsammen har mange søer og andre kilder til vand, der bidrager til hydrosfæren. Jordens poler er for det meste dækket med is, der er den faste is af den antarktiske indlandsis og havisen, der er de polare isposer. Planetens indre forbliver aktiv, med en fast indre kerne af jern, en flydende ydre kerne, der genererer det magnetiske felt, og et tykt lag af relativt solide kappe.\nJorden gravitationelt interagerer med andre objekter i rummet, især Solen og Månen. Under et kredsløb omkring Solen, Jorden roterer om sin egen akse 366.26 gange, hvilket skaber 365.26 sol dage, eller en siderisk år. Jordens rotationsakse hælder 23,4 ° væk fra vinkelret af sin baneplan, der producerer sæsonudsving på planetens overflade med en periode på et tropisk år. Månen er Jordens eneste naturlige satellit. Det begyndte i kredsløb om Jorden om. Månens tyngdefelt samspil med Jorden stimulerer ocean tidevand, stabiliserer den aksiale hældning, og gradvist sænker planetens rotation.\nDen moderne engelsk Jorden udviklet sig fra en bred vifte af Mellemøsten engelske former, som stammer fra en gammel engelsk navneord oftest stavet eorðe. Det har sproglige slægtskab i alle germanske sprog og deres proto-germansk rod er blevet rekonstrueret som * erþō. I sine tidligste optrædener, blev eorðe allerede bruges til at oversætte de mange sanser af latin terra og græsk γῆ: jorden, dens jord, tør jord, den menneskelige verden, Overfladen af verden, og kloden selv. Som med Terra og Gaia, Jorden var en personificerede gudinde i germansk hedenskab: de vinkler blev opført af Tacitus blandt tilhængere af Nerthus og senere nordiske mytologi inkluderet Jord, en jættekvinde ofte givet som mor til Thor.\nOprindeligt blev jorden skrevet med små bogstaver, og fra begyndelsen af Mellemøsten engelsk, var dens konkret forstand som "kloden" udtrykt som jorden. I begyndelsen af moderne engelsk, mange substantiver var aktiveret og jorden blev til Jorden, især når der refereres sammen med andre himmellegemer. På det seneste er det navn simpelthen givet som Jorden, i analogi med navnene på de andre planeter. Hus stilarter nu varierer: Oxford stavning genkender små bogstaver form, som den mest almindelige, med den kapitaliserede form, en acceptabel variant. En anden konvention udnytter Jorden, når vises som et navn, men skriver det med små bogstaver, når foranstillet. Det ser næsten altid med små bogstaver i dagligdags udtryk som "hvad i alverden laver du?"\nJorden er en jordbaseret planet, hvilket betyder, at det er et klippefyldt legeme, snarere end en gas gigant som Jupiter. Det er den største af de fire terrestriske planeter i størrelse og masse. Af disse fire planeter, Jorden har også den højeste tæthed, den højeste overflade tyngdekraft, det stærkeste magnetfelt, og hurtigste rotation, og er formentlig den eneste med aktiv pladetektonik.\nFormen af Jorden tilnærmer en fladtrykt kugleformet, fladtrykt en kugle langs aksen fra pol til pol således at der er en bule omkring ækvator. Denne bule resultater fra Jordens rotation, og bevirker, at diameteren på ækvator til at være større end pole-til-polet diameter. Længst punkt på overfladen fra Jordens tyngdepunkt er således Chimborazo vulkan i Ecuador. Den gennemsnitlige diameter af henvisningen klumpformet handler om, hvilket er cirka 40.000 km / π, som måleren oprindeligt blev defineret som 1 / 10.000.000 af afstanden fra ækvator til nordpolen gennem Paris, Frankrig.\nLokal topografi afviger fra denne idealiserede klumpformet, selv på globalt plan, er disse afvigelser er små: Jorden har en tolerance på omkring en del i omkring 584, eller 0,17%, fra henvisningen klumpformet, hvilket er mindre end den 0,22% tolerance er tilladt i billardkugler. De største lokale afvigelser i den klippefyldte jordens overflade er Mount Everest og Marianergraven. På grund af den ækvatoriale bule, overfladen steder længst væk fra Jordens centrum er topmøder af Mount Chimborazo i Ecuador og Huascarán i Peru.\nMassen af Jorden er ca. Det består hovedsagelig af jern, oxygen, silicium, magnesium, svovl, nikkel, calcium og aluminium; med de resterende 1,2% bestående af spormængder af andre elementer. På grund af masse adskillelse, er kerneområdet menes at være primært sammensat af jern, med mindre mængder af nikkel, svovl og mindre end 1% sporstoffer.\nDen geokemiker FW Clarke beregnet, at lidt mere end 47% af Jordens skorpe består af ilt. De mere almindelige rock-bestanddele af jordskorpen er næsten alle oxider; klor, svovl og fluor er de vigtige undtagelser til dette, og deres samlede mængde i enhver rock er normalt meget mindre end 1%. De vigtigste oxider er silica, alumina, jernoxider, kalk, magnesia, kaliumchlorid og sodavand. Silica fungerer hovedsageligt som en syre, der danner silikater, og alle de almindeligste mineraler bjergarter er af denne art. Fra en beregning baseret på 1.672 analyser af alle former for sten, Clarke udledes, at 99,22% var sammensat af 11 oxider, med de øvrige bestanddele forekommer i små mængder.\nDet indre af Jorden, ligesom de andre terrestriske planeter, er opdelt i lag ved deres kemiske eller fysiske egenskaber, men i modsætning til de andre terrestriske planeter, det har en særskilt ydre og indre kerne. Det ydre lag af Jorden er en kemisk forskellige silikat solid skorpe, som er ligget til grund ved en højviskos fast kappe. Skorpen er adskilt fra kappen af Mohorovičić diskontinuitet, og tykkelsen af skorpen varierer: gennemsnit under oceanerne og 30- på kontinenter. Skorpen og den kolde, stive, toppen af øvre kappe er kollektivt kendt som litosfæren, og det er i litosfæren, at de tektoniske plader er omfattet. Under litosfæren er Asthenosfære, en relativt lav viskositet lag, hvor litosfæren rides. Væsentlige ændringer i krystalstrukturen i kappen forekomme på 410 og under overfladen, der spænder over en overgangszone, der adskiller den øvre og nedre kappe. Under kappen, en ekstremt lav viskositet flydende ydre kerne ligger over et fast indre kerne. Den indre kerne kan rotere på et lidt højere vinkelhastighed end resten af planeten, fremme af 0,1-0,5 ° om året.\nJordens indre varme kommer fra en kombination af restvarme fra planeternes tilvækst og varme, der produceres gennem radioaktivt henfald. De store varmeproducerende isotoper i Jorden er kalium-40, uran-238, uran-235, og thorium-232. I midten, kan temperaturen være op til 6.000 ° C, og trykket kan nå op på 360 GPa. Fordi meget af varmen leveres af radioaktivt henfald, forskere mener, at tidligt i Jordens historie, før isotoper med kort halveringstid var blevet forarmet, ville Jordens varmeproduktion have været meget højere. Denne ekstra varmeproduktion, to gange om nutidens ved ca., ville have øget temperaturgradienter inden Jorden, øge satserne for kappe konvektion og pladetektonik, og tillader produktion af vulkanske bjergarter som komatiites, der ikke er dannet i dag.\nDen gennemsnitlige varmetab fra Jorden er, for en global varmetab af. En del af kernen varmeenergi transporteres mod skorpen af mantle faner; en form for konvektion bestående af upwellings af højere temperatur rock. Disse faner kan producere hotspots og oversvømmelse basalter. Mere af varmen i jorden er tabt gennem pladetektonik ved kappe upwelling forbundet med medio ocean kamme. Den sidste større tilstand af varmetab er gennem ledning gennem lithosfæren, hvoraf hovedparten forekommer i havene, fordi skorpen er meget tyndere end de kontinenter.\nDen mekanisk stiv ydre lag af Jorden, lithosfæren, er brudt i stykker kaldet tektoniske plader. Disse plader er stive segmenter, som bevæger sig i forhold til hinanden på en af tre typer af plade grænser: Konvergent grænser, på hvilket to plader mødes, Divergerende grænser, på hvilket to plader trækkes fra hinanden, og omdanne grænser, hvor to plader glide forbi hinanden sideværts. Jordskælv, vulkansk aktivitet, mountain-building, og oceaniske skyttegrav dannelse kan opstå langs disse plade grænser. De tektoniske plader ride på toppen af Asthenosfære, det faste stof, men mindre viskos del af den øvre kappe, der kan flyde og bevæge sig langs med pladerne, og deres bevægelse er kædet tæt sammen med varmluft mønstre inde i Jordens kappe.\nSom de tektoniske plader migrere på tværs af planet, er havbunden subducted under forkanterne af pladerne ved konvergerende grænser. På samme tid, upwelling af kappen materiale ved divergerende grænser skaber midten af havet kamme. Kombinationen af disse processer løbende genbruger oceaniske skorpe tilbage i kappen. På grund af denne genanvendelse, de fleste af havbunden er mindre end gamle i alder. Den ældste oceaniske skorpe er beliggende i det vestlige Stillehav, og har en anslået alder på omkring. Til sammenligning, den ældste daterede kontinentale skorpe er.\nDe syv store plader er Stillehavet, nordamerikanske, Eurasian, Afrika, Antarktis, indo-australske og Sydamerikansk. Andre bemærkelsesværdige plader omfatter den arabiske plade, Caribien Plate, Nazca Plate ud vestkyst Sydamerika og Scotia Plate i det sydlige Atlanterhav. Den australske Plade sammensmeltet med den indiske plade mellem 50 og. De hurtigste bevægelse plader er de oceaniske plader, med Cocos Plate fremrykkende med en hastighed på 75 mm / år og Stillehavsområdet Plate flytter 52-69 mm / år. I den anden ende, den langsomste bevægelse plade er den eurasiske plade, skrider på en typisk hastighed på omkring 21 mm / år.\nJordens terræn varierer meget fra sted til sted. Omkring 70,8% af overfladen er dækket af vand, med meget af kontinentalsoklen under havoverfladen. Dette svarer til. Den undersøiske overflade har bjergrige funktioner, herunder en globus-spænder over mid-ocean højderyg systemet, samt undersøiske vulkaner, oceaniske skyttegrave, undersøiske kløfter, oceaniske plateauer og Abyssal sletter. De resterende 29,2% ikke er dækket af vand, består af bjerge, ørkener, sletter, plateauer og andre geomorphologies.\nDen planetariske overflade undergår omlægning i geologiske tidsperioder som følge af tektonik og erosion. Overfladen funktioner opbygget eller deforme gennem pladetektonik er underlagt konstante vejrlig fra nedbør, varmecykler og kemiske virkninger. Istiden, kysterosion, opbygning af koralrev, og store meteorit konsekvenser også handle for at omforme landskabet.\nDen kontinentale skorpe består af lavere densitet materiale såsom det magmatiske bjergarter granit og andesit. Mindre almindelige er basalt, en tættere vulkansk sten, der er den primære bestanddel af havet etager. Sedimentbjergarter er dannet af ophobning af sediment, som bliver komprimeret sammen. Næsten 75% af de kontinentale overflader er dækket af sedimenter, selv om de udgør omkring 5% af skorpen. Den tredje form for rock-materiale, der findes på Jorden er metamorfe bjergarter, som er skabt fra omdannelsen af allerede eksisterende bjergarter ved høje tryk, høje temperaturer, eller begge dele. De mest rigelige silikat mineraler på Jordens overflade omfatter kvarts, de feldspars, amfibol, glimmer, pyroxen og olivin. Fælles karbonat mineraler omfatter calcit og dolomit.\nDen Pedosphere er det yderste lag af Jorden, der er sammensat af jord og underlagt jordbundsdannelse processer. Den eksisterer på grænsefladen af litosfæren, atmosfære, hydrosfæren og biosfæren. Den samlede agerjord er 13,31% af arealet, med 4,71% støtte permanente afgrøder. Tæt på 40% af jordens landoverflade anvendes til dyrkede arealer og græsningsarealer, eller en anslået 1,3 × 10 km dyrkede arealer og 3,4 × 10 km græsningsarealer.\nHøjden af jorden Jordens overflade varierer fra lavpunktet på -418 m ved Det Døde Hav, til en 2005-anslået maksimal højde af 8848 meter på toppen af Mount Everest. Den gennemsnitlige højde af jord over havets overflade er 840 m.\nUd over at være opdelt logisk i nordlige og sydlige halvkugle centreret om Jordens poler, er jorden blevet opdelt vilkårligt i østlige og vestlige halvkugle. Overfladen af Jorden er traditionelt opdelt i syv kontinenter og forskellige hav. Som folk bosatte og organiseret planeten, næsten hele Landet var opdelt i nationer. Som i 2013 er der omkring 196 anerkendte nationer. Et eksempel på hvordan store geografiske områder kan opdeles er Afrika, Amerika, Antarktis, Asien, Australien og Europa.\nDen overflod af vand på Jordens overflade er en unik funktion, der adskiller den "Blå Planet" fra andre i solsystemet. Jordens hydrosfæren består hovedsagelig af havene, men teknisk omfatter alle vandoverflader i verden, herunder indre farvande, søer, floder og underjordiske vande ned til en dybde af 2.000 m. Den dybeste undersøiske placering er Challenger Deep af Marianergraven i Stillehavet med en dybde på 10,911.4 m.\nMassen af havene er ca. 1,35 × 10 tons, eller omkring 1/4400 af den samlede masse af Jorden. Havene dækker et areal på med en gennemsnitlig dybde på, hvilket resulterer i en anslået mængde. Hvis hele landet på Jorden blev spredt jævnt, ville vandet stige til en højde på mere end 2,7 km. Om 97,5% af vandet er saltvand, mens de resterende 2,5% er ferskvand. Mest ferskvand, omkring 68,7%, er is.\nDen gennemsnitlige saltholdighed i Jordens oceaner er omkring 35 gram salt pr kg havvand. Det meste af dette salt blev løsladt fra vulkansk aktivitet eller udvindes fra cool, vulkanske klipper. Havene er også et reservoir for opløste atmosfæriske gasser, som er afgørende for overlevelsen af mange akvatiske livsformer. Havvand har en vigtig indflydelse på verdens klima, med oceanerne fungerer som en stor varme reservoir. Forskydninger i oceaniske temperaturfordeling kan forårsage betydelige vejr forskydninger, såsom El Niño-Southern Oscillation.\nDet atmosfæriske tryk på overfladen af Jorden gennemsnit 101,325 kPa, med en skala højde på omkring 8,5 km. Det er 78% nitrogen og 21% oxygen, med spormængder af vanddamp, kuldioxid og andre gasformige molekyler. Højden af troposfæren varierer med breddegrad, der spænder mellem 8 km ved polerne til 17 km ved ækvator, med nogen variation som følge af vejr og sæsonmæssige faktorer.\nJordens biosfære er blevet væsentligt ændret sin atmosfære. Oxygen fotosyntese udviklet, danner primært nitrogenoxygenanlæg atmosfære af i dag. Denne ændring aktiveret spredning af aerobe organismer samt dannelsen af ozonlaget, som blokerer ultraviolet solstråling, gør livet på jorden. Andre atmosfæriske funktioner vigtige for livet på Jorden omfatter transport af vanddamp, der giver nyttige gasser, der forårsager små meteorer til at brænde op, før de rammer overfladen, og modererende temperatur. Denne sidste fænomen er kendt som drivhuseffekten: Spor molekyler i atmosfæren tjene til at fange termisk energi udsendes fra jorden og derved øge den gennemsnitlige temperatur. Vanddamp, kuldioxid, metan og ozon er de primære drivhusgasser i Jordens atmosfære. Uden denne varme-retentionseffekten ville den gennemsnitlige flade være -18 ° C, i modsætning til den nuværende +15 ° C, og livet ville sandsynligvis ikke eksistere.\nJordens atmosfære har ingen bestemt grænse, langsomt bliver tyndere og fading i det ydre rum. Tre fjerdedele af atmosfærens masse findes inden for de første 11 km af planetens overflade. Dette laveste lag kaldes troposfæren. Energi fra Solen opvarmer dette lag, og overfladen nedenfor, forårsager udvidelse af luften. Denne lavere massefylde luft derefter stiger, og bliver erstattet af køligere luft højere densitet. Resultatet er atmosfæriske cirkulation, der driver vejret og klimaet ved omfordeling af termisk energi.\nDe primære atmosfæriske cirkulation bands består af passatvinde i den ækvatoriale region under 30 ° bredde og vestenvindsbæltet i midten af breddegrader mellem 30 ° og 60 °. Havstrømme er også vigtige faktorer i fastlæggelsen klima, især termohaline cirkulation, der distribuerer termisk energi fra ækvatoriale havene til polarområderne.\nVanddamp genereres via overflade fordampning transporteres af kredsløbssygdomme mønstre i atmosfæren. Når atmosfæriske forhold tillader en hævning af varm, fugtig luft, dette vand kondenserer og afregner til overfladen som nedbør. Det meste af vandet transporteres derefter til lavere højder ved flodsystemer og normalt tilbage til oceanerne eller deponeret i søer. Dette vandkredsløbet er en vigtig mekanisme for livet på jorden, og er en primær faktor i erosionen af overflade funktioner i geologiske perioder. Nedbørsmønstre varierer meget, lige fra flere meter vand om året til mindre end en millimeter. Atmosfæriske cirkulation, topologiske egenskaber og temperaturforskelle bestemme den gennemsnitlige nedbør, der falder i hver region.\nMængden af solenergi nå Jordens falder med stigende breddegrad. Ved højere breddegrader sollyset når overfladen ved lavere vinkler og det skal passere gennem tykkere søjler af atmosfæren. Som et resultat, den gennemsnitlige årlige lufttemperatur ved havoverfladen falder med ca. 0,4 ° C pr breddegrad væk fra ækvator. Jorden kan inddeles i specifikke breddegrader bælter på ca. homogene klima. Lige fra ækvator til polaregnene, det er de tropiske, subtropiske, tempererede og polare klima. Klima kan også klassificeres baseret på temperatur og nedbør, med regionerne klima karakteriseret ved temmelig ensartede luftmasser. De almindeligt anvendte Køppen klima klassificering har fem brede grupper, som yderligere er opdelt i mere specifikke undertyper.\nOver troposfæren, er atmosfæren normalt opdelt i stratosfæren, mesosfaeren og Termosfære. Hvert lag har en anden bortfalder sats, der angiver hastigheden af temperaturændring med højden. Ud over disse, at exosphere tynder ud i magnetosfære, hvor Jordens magnetiske felter interagerer med solvinden. Inden stratosfæren er ozonlaget, en komponent, der delvist beskytter overfladen mod ultraviolet lys og er således vigtigt for liv på jorden. Den Kármán linje, defineret som 100 km over Jordens overflade, er en arbejdsgruppe definition for grænsen mellem atmosfæren og rummet.\nVarmeenergi forårsager nogle af molekylerne på yderkanten af Jordens atmosfære for at øge deres hastighed til det punkt, hvor de kan flygte fra planetens tyngdekraft. Dette medfører en langsom, men støt udsivning af atmosfæren i rummet. Fordi fastbundet hydrogen har en lav molekylvægt, kan der opnås undvigelseshastigheden lettere og det siver ud i det ydre rum med en større hastighed end andre gasser. Lækage af brint i rummet bidrager til at skubbe på Jorden fra en oprindelig reduktion stat til sin nuværende oxiderende en. Fotosyntese forudsat en kilde til frit oxygen, men tabet af reduktionsmidler, såsom hydrogen menes at have været en nødvendig forudsætning for en udbredt ophobning af ilt i atmosfæren. Derfor evne brint at undslippe fra Jordens atmosfære kan have påvirket karakteren af liv, der er udviklet på planeten. I den nuværende, er ilt-rige atmosfære mest hydrogen omdannes til vand, før det har en mulighed for at undslippe. I stedet, det meste af hydrogen tab kommer fra ødelæggelsen af metan i den øvre atmosfære.\nHovedparten af jordens magnetfelt genereres i Jordens kerne, stedet for en dynamo proces, der omdanner den kinetiske energi af væske konvektionsbevægelse i elektromagnetisk energi. Feltet strækker sig udad fra kernen gennem kappen, og op til Jordens overflade, hvor det er, at grov tilnærmelse, en dipol. Poler dipol ligger tæt på Jordens geografiske poler. Ved ækvator af magnetfeltet, den magnetiske feltstyrke ved jordens overflade er, med global magnetiske dipolmoment. De konvektion bevægelser i kernen er kaotiske; de magnetiske poler afdrift og periodisk at ændre tilpasningen. Dette forårsager felt tilbageførsler med uregelmæssige mellemrum gennemsnit et par gange hver million år. Den seneste vending indtraf ca. 700.000 år siden.\nFeltet danner magnetosfære, som afbøjer partikler i solvinden. Den Sunward kant af stævnen chok ligger på omkring 13 gange radius af Jorden. Kollisionen mellem magnetfeltet og solvinden danner Van Allen stråling bælter, et par koncentriske, torus-formede områder af energirige ladede partikler. Når plasmaet kommer ind i jordens atmosfære ved de magnetiske poler, danner den aurora.\nOrbit og rotation\nJordens rotation periode i forhold til Solen dens gennemsnitlige solenergi dag er 86400 sekunder af gennemsnitlig soltid. Da Jordens sol dagen er nu lidt længere, end det var i det 19. århundrede som følge af tidevandsenergi acceleration, hver dag varierer mellem 0 og 2 SI ms længere.\nJordens rotation periode i forhold til de faste stjerner, kaldes dens stjernernes dag af International Earth Rotation and Reference Systems Service er gennemsnitlig soltid, eller Jordens rotation periode i forhold til precessing eller flytte gennemsnitlige forårsjævndøgn, misnamed sin siderisk dag, er af gennemsnitlig soltid fra 1982. Således den sideriske dag er kortere end den stjernernes dag med omkring 8,4 ms. Længden af den gennemsnitlige solenergi dag i SI sekunder er tilgængelige fra IERS for perioderne 1623-2005 og 1962-2005.\nBortset fra meteorer i atmosfæren og lav satellitter i kredsløb, den vigtigste tilsyneladende bevægelse af himmellegemer i Jordens himlen er mod vest med en hastighed på 15 ° / t = 15 '/ min. Til organer nær himlens ækvator, svarer det til en tilsyneladende diameter af Solen eller Månen hvert andet minut; fra planetens overflade, de tilsyneladende størrelser af Solen og Månen er cirka den samme.\nJorden kredser om Solen i en gennemsnitlig afstand på omkring 150 millioner kilometer hver 365.2564 gennemsnitlige sol dage, eller et siderisk år. Fra Jorden, giver det en tilsyneladende bevægelse af Solen mod øst i forhold til stjernerne med en hastighed på omkring 1 ° / dag, hvilket er en tydelig Solen eller Månen diameter hver 12 timer. På grund af denne bevægelse, i gennemsnit tager det 24 timer i sol dagen for Jorden at fuldføre en fuld rotation om sin akse, så Solen vender tilbage til meridianen. Den orbital hastighed Jordens gennemsnit omkring 29,8 km / s, som er hurtig nok til at rejse en afstand svarende til planetens diameter, omkring 12.742 km, i syv minutter, og afstanden til Månen, 384.000 km, i omkring 3,5 timer.\nMånen kredser med Jorden omkring et fælles barycenter hver 27.32 dage i forhold til baggrunden stjerner. Når det kombineres med Jord-Måne-systemets fælles revolution rundt om Solen, den periode, hvor synodiske måned, fra nymåne til nymåne, er 29,53 dage. Set fra himmelske nordpol, bevægelse af Jorden, Månen og deres aksiale rotationer er alle mod uret. Set fra et udsigtspunkt over nord poler både Solen og Jorden, Jorden drejer i retning mod uret omkring Solen Orbital og aksiale fly er ikke præcist afstemt: Jordens akse hælder nogle 23,4 grader fra det vinkelret på Jorden-søn fly, og Jorden-Månen fly vippes op til ± 5,1 grader mod Jorden-søn fly. Uden denne hældning, ville der være en formørkelse hver anden uge, skiftevis mellem måneformørkelser og solformørkelser.\nThe Hill sfære, eller tyngdekraft indflydelsessfære, af Jorden er omkring 1,5 Gm eller 1.500.000 km i radius. Dette er den maksimale afstand, i hvilken Jordens tyngdefelt indflydelse er stærkere end fjernere Solen og planeterne. Objekter skal kredser om Jorden inden for denne radius, eller de kan blive ubundet af gravitationel forstyrrelse af Solen\nJorden, sammen med solsystemet, er beliggende i Mælkevejen og kredser omkring 28.000 lysår fra centrum af galaksen. Det er omkring 20 lysår over det galaktiske plan i Orion spiral arm.\nAxial tilt og årstider\nPå grund af den aksiale hældning af jorden, mængden af sollys nå et givet punkt på overfladen varierer i løbet af året. Dette forårsager sæsonmæssige ændringer i klimaet, med sommer på den nordlige halvkugle forekommer når Nordpolen peger mod Solen, og vinter, der finder sted, når stangen peger væk. I løbet af sommeren, dagen holder længere og Solen stiger højere på himlen. Om vinteren bliver klimaet generelt køligere og dagene kortere. I North tempererede breddegrader, solen stiger nord for ægte Øst løbet af sommeren Soltice, og sætter nord for ægte vest, vende om vinteren. Solen står op syd for sand øst om sommeren for det sydlige tempererede zone, og sætter syd for ægte vest.\nOver polarcirklen, er et ekstremt tilfælde nåede hvor der ikke er dagslys overhovedet for en del af året, op til seks måneder ved Nordpolen selv, en polær aften. På den sydlige halvkugle er situationen præcis omvendt, med Sydpolen orienteret modsat retning af Nordpolen. Seks måneder senere, vil denne stang opleve en midnatssol, en dag på 24 timer, igen vende med Sydpolen.\nVed astronomiske konvention, er de fire årstider bestemt af solhverv det punkt i kredsløb om maksimale aksiale hældning mod eller væk fra Solen og jævndøgn, når retningen af tilt og retningen til Solen er vinkelrette. På den nordlige halvkugle, opstår vintersolhverv på om 21. december, sommersolhverv er tæt 21. juni forårsjævndøgn er omkring marts 20 og Efterårspunktet er omkring september 23. I den sydlige halvkugle, er situationen vendt, med sommer og vinter solhverv udveksles og foråret og efterårsjævndøgn datoer skiftet.\nVinklen på Jordens hældning er relativt stabilt over lange tidsperioder. Hældningen gør undergå nutationen; en svag, uregelmæssig bevægelse med en primær periode på 18,6 år. Orienteringen af Jordens akse også ændrer sig over tid, precessing rundt i en komplet cirkel over hvert 25800 år cyklus; denne præcession er årsagen til forskellen mellem en siderisk år og et tropisk år. Begge disse bevægelser er forårsaget af varierende tiltrækning af Solen og Månen på Jordens ækvatoriale bule. Set fra Jorden, polerne også migrere et par meter over overfladen. Dette polar bevægelse har flere, cykliske komponenter, der tilsammen er betegnet quasiperiodic bevægelse. Ud over en årlig komponent til dette beslutningsforslag, er der en 14-måneders cyklus kaldet Chandler wobble. Rotationshastigheden af Jordens varierer også i et fænomen kendt som længden af dagen variation.\nI moderne tid, Jordens perihelium oopstår omkring 3. januar og aphelium omkring juli 4. Disse datoer ændres over tid som følge af præcession og andre orbital faktorer, som følger cykliske mønstre kendt som milanković-cykler. De skiftende Jorden og Solen afstand medfører en stigning på omkring 6,9% i solenergi nå Jorden i perihelium i forhold til aphelion. Da den sydlige halvkugle er vippet mod Solen på næsten samme tid, som Jorden når den nærmeste tilgang til Solen, den sydlige halvkugle modtager lidt mere energi fra Solen, end den nordlige løbet af et år. Denne effekt er meget mindre markant end den samlede ændring energi på grund af den aksiale hældning, og det meste af den overskydende energi absorberes af den højere andel af vand i den sydlige halvkugle.\nEn planet, der kan opretholde livet, kaldes beboelig, selvom livet ikke stammer der. Jorden giver flydende vand et miljø, hvor komplekse organiske molekyler kan samle og interagere, og tilstrækkelig energi til at opretholde stofskiftet. Afstanden Jorden fra Solen, såvel som dens orbital excentricitet, rotationshastighed, aksial tilt, geologiske historie, opretholdelse atmosfære og beskyttende magnetfelt alle bidrager til de nuværende klimatiske forhold ved overfladen.\nEn Planetens livsformer er undertiden siges at danne en "biosfære". Jordens biosfære er generelt menes at være begyndt udvikler sig om. Biosfæren er opdelt i en række biomer, beboet af stort set samme planter og dyr. På land er biomer primært adskilt af forskelle i breddegrad, højde over havets overflade og fugtighed. Terrestriske økosystemer ligger inden for de arktiske eller antarktiske Circles, i store højder eller i ekstremt tørre områder er relativt golde af plante- og dyreliv; artsdiversitet når et højdepunkt i fugtige lavland ved ækvatoriale breddegrader.\nUdviklingen af liv\nHøjenergisk kemi menes at have produceret en selvkopierende molekyle omkring og en halv milliard år senere den sidste fælles forfader til alt liv eksisteret. Udviklingen af fotosyntese tilladt Solens energi, der skal høstes direkte af livsformer; den resulterende oxygen akkumuleret i atmosfæren og dannede et lag af ozon i den øvre atmosfære. Indarbejdelsen af mindre celler inden større partikler resulterede i udvikling af komplekse celler kaldet eukaryoter. Ægte flercellede organismer dannes som cellerne i kolonier blev mere og mere specialiseret. Hjulpet på vej af absorptionen af skadelig ultraviolet stråling fra ozonlaget, livet koloniseret overfladen af Jorden. De tidligste beviser for livet på Jorden er grafit sig at være biogene i 3,7 mia år gamle metasedimentary sten opdaget i det vestlige Grønland og mikrobielle mat fossiler fundet i 3480000000-årige sandsten opdaget i Western Australia.\nSiden 1960'erne har det været en hypotese, at alvorlige iskold indsats mellem 750 og under Neoproterozoic, dækket meget af planeten i et ark af is. Denne hypotese er blevet kaldt "Snowball Earth" og er af særlig interesse, fordi det forud for kambriske eksplosion, når flercellede livsformer begyndte at formere sig.\nEfter den kambriske eksplosion, omkring, har der været fem store masseudryddelser. Den seneste sådan begivenhed var, da en asteroide effekt udløst udryddelsen af dinosaurerne og andre store reptiler, men skånede nogle små dyr som pattedyr, som derefter lignede spidsmus. Gennem det seneste, har pattedyr liv diversificeret, og flere millioner år siden en afrikansk abe-lignende dyr, såsom Orrorin tugenensis fået evnen til at stå oprejst. Det gjorde det muligt værktøj brug og fremmes kommunikation, forudsat at ernæring og stimulation nødvendig for en større hjerne, som tillod udviklingen af den menneskelige race. Udvikling af landbruget, og derefter civilisation, lov mennesker til at påvirke Jorden i et kort tidsrum, da ingen anden livsform havde, der påvirker både arten og mængden af andre livsformer.\nNaturressourcer og arealanvendelse\nJorden indeholder ressourcer, der er udnyttes af mennesker til nyttige formål. Nogle af disse er ikke-vedvarende ressourcer, såsom mineralske brændstoffer, som er vanskelige at fylde på en kort tidsskala.\nStore forekomster af fossile brændstoffer stammer fra Jordens skorpe, som består af kul, olie, naturgas og metan clathrat. Disse indskud er brugt af mennesker både energiproduktion og som råvare til kemisk produktion. Mineral malmlegemer er også blevet dannet i jordskorpen gennem en proces med malm tilblivelse, som følge af handlinger erosion og pladetektonik. Disse organer danner koncentrerede kilder til mange metaller og andre nyttige elementer.\nJordens biosfære frembringer mange nyttige biologiske produkter til mennesker, herunder fødevarer, træ, lægemidler, ilt, og genbrug af mange organiske affald. Det landbaserede økosystem afhænger muldjord og ferskvand, og oceaniske økosystem afhænger af opløste næringsstoffer skyllet ned fra land. I 1980, 5053 MHA af Jordens landoverflade bestod af skov og skovområder, 6788 MHA var græsarealer og græsgange, og 1.501 MHA blev dyrket som afgrøder. Det anslåede beløb for vandede arealer i 1993 var 2,481,250 kvadratkilometer. Mennesker lever også på jorden ved hjælp af byggematerialer at konstruere beskyttelsesrum.\nNaturlige og miljørisici\nStore dele af Jordens overflade er underlagt ekstreme vejrforhold såsom tropiske cykloner, orkaner, eller tyfoner, der dominerer livet i disse områder. Fra 1980 til 2000 disse begivenheder forårsagede et gennemsnit på 11.800 dødsfald om året. Mange steder er underlagt jordskælv, jordskred, tsunamier, vulkanudbrud, tornadoer, jordfaldshuller, snestorme, oversvømmelser, tørke, skovbrande og andre katastrofer og katastrofer.\nMange lokale områder er genstand for menneskeskabte forurening af luft og vand, syreregn og giftige stoffer, tab af vegetation, tab af dyreliv, udryddelse af arter, jordforringelse, udpining af jorden, erosion, og indførelse af invasive arter.\nIfølge FN eksisterer forbinder menneskelige aktiviteter til den globale opvarmning på grund af industrielle udledning af kuldioxid et videnskabeligt grundlag. Dette forventes at producere ændringer såsom smeltning af gletsjere og iskapper, mere ekstreme temperaturområder, væsentlige ændringer i vejr og en global stigning i de gennemsnitlige vandstand.\nKartografi, studiet og praksis kort beslutningsproces, og geografi, studiet af de landområder, funktioner, indbyggere og fænomener på Jorden, har historisk været de discipliner, der afsættes til skildrer Jorden. Landmåling, bestemmelse af steder og afstande, og i mindre grad navigation, bestemmelse af position og retning, har udviklet sig sideløbende med kartografi og geografi, der leverer og passende kvantificere de nødvendige oplysninger.\nJorden har nået cirka syv milliarder menneskelige indbyggere i oktober 31, 2011. Fremskrivninger viser, at verdens befolkning vil nå 9,2 mia i 2050. Det meste af væksten ventes at finde sted i udviklingslandene. Menneskelig befolkningstæthed varierer meget rundt omkring i verden, men et flertal lever i Asien. I 2020 er 60% af verdens befolkning forventes at leve i byerne, i stedet for landdistrikter, områder.\nDet anslås, at en ottendedel af Jordens overflade er egnet for mennesker at leve på: tre fjerdedele er dækket af oceaner, mens halvdelen af landarealet er enten ørken, høje bjerge, eller andre uegnet terræn. Den nordligste permanente bosættelse i verden er Alert, på Ellesmere Island i Nunavut, Canada. Den sydligste er Amundsen-Scott South Pole Station i Antarktis, næsten præcis på Sydpolen.\nI 2000 levede 90% af alle mennesker på den nordlige halvkugle. Halvdelen levede nord for 27 ° N breddegrad. Det anslås 86% af alle mennesker lever i den østlige halvkugle.\nUafhængige suveræne nationer hævder planetens hele arealet, bortset fra nogle dele af Antarktis og de ulige uafhentede område Bir Tawil mellem Egypten og Sudan. Fra 2013 er der 205 de facto suveræne stater, herunder 193 FN-medlemslande. Derudover er der 59 afhængige territorier, og en række selvstyrende områder, territorier under tvisten og andre enheder. Historisk set har Jorden aldrig haft en suveræn regering med myndighed over hele kloden, selv om en række nationalstater har stræbt efter verdensherredømmet og mislykkedes.\nFN er en verdensomspændende mellemstatslig organisation, der blev oprettet med det mål at intervenere i tvister mellem nationer og derved undgå væbnede konflikter. FN tjener primært som et forum for internationalt diplomati og international ret. Når konsensus af de tilladelser medlemskab, det giver en mekanisme for væbnet intervention.\nDet første menneske i kredsløb om Jorden var Yuri Gagarin den 12. april 1961. I alt har omkring 487 mennesker besøgte det ydre rum og nåede kredsløb om Jorden som 30. juli, 2010, og af disse, har tolv gået på Månen. Normalt er de eneste mennesker i rummet, er dem på den internationale rumstation. Stationen besætning, seks personer, der normalt udskiftes hvert halve år. De fjerneste mennesker har rejst fra Jorden er 400,171 km, opnået i løbet af Apollo 13-missionen i 1970.\nKulturel og historisk synspunkt\nStandard astronomiske symbol for Jorden består af et kryds afgrænses af en cirkel ,.\nI modsætning til andre planeter i solsystemet, har menneskeheden ikke begynde at se Jorden som et bevægeligt objekt, indtil det 16. århundrede. Jorden er ofte blevet personificeret som en guddom, især en gudinde. I mange kulturer en mor gudinde også portrætteret som en frugtbarhed guddom. Creation myter i mange religioner husker en historie, der involverer skabelsen af Jorden ved en overnaturlig guddom eller guddomme. En række religiøse grupper, ofte er forbundet med fundamentalistiske grene af Protestantismen eller islam, hævder, at deres fortolkninger af disse skabelsesmyter i hellige tekster er bogstavelig sandhed og bør betragtes ved siden af eller erstatte konventionelle videnskabelige regnskaberne for dannelsen af Jorden og oprindelse og livets udvikling. Sådanne påstande er imod af det videnskabelige samfund og andre religiøse grupper. Et fremtrædende eksempel er oprettelsen-evolution kontrovers.\nI fortiden var der varierende niveauer af tro på en flad jord, men dette blev fortrængt af sfærisk Jorden, et begreb, der er blevet krediteret Pythagoras. Menneskelige kulturer har udviklet mange visninger af planeten, herunder dens personificering som en planetarisk guddom, sin form så fladt, sin position som centrum for universet, og i den moderne Gaia Princip, som en enkelt, selvregulerende organisme i sin egen højre.\nDen tidligste materiale, der findes i solsystemet er dateret til; derfor er det udledes, at Jorden skal være dannet ved tilvækst omkring dette tidspunkt. Ved den oprindelige Jorden var dannet. Dannelsen og udviklingen af solsystemet organer opstod i takt med Solen I teorien en sol stjernetåge partitioner et volumen ud af en molekylær sky af gravitationel kollaps, som begynder at spinde og tromle ind i en skive af, og så planeterne vokse ud af, at i takt med stjernen. En stjernetåge indeholder gas, is korn og støv. I nebular teori planetesimaler begynde at danne som partikler tilfalder ved sammenhængende sammenklumpning og derefter ved hjælp af tyngdekraften. Samlingen af den oprindelige Jorden fortsatte til 10-. Månen dannes kort tid derefter, om.\nDannelsen af Månen er stadig et emne for debat. Arbejdsgruppen hypotese er, at det er dannet af tilvækst af materiale løst fra Jorden efter en Mars-størrelse objekt, opkaldt Theia, påvirket med Jorden. Modellen er imidlertid ikke selvkonsistent. I dette scenario massen af Theia er 10% af Jordens masse, det påvirker med Jorden i en forbigående slag, og nogle af dens masse fusionerer med Jorden. Mellem ca. 3,8 og talrige asteroide påvirkninger i det store bombardement forårsagede betydelige ændringer i større overflade miljø af Månen, og ved følgeslutning, til Jorden.\nJordens atmosfære og oceaner dannet af vulkansk aktivitet og afgasning, der omfattede vanddamp. Oprindelsen af verdenshavene var kondensvand suppleret med vand og is leveret af asteroider, proto-planeter og kometer. I denne model, atmosfæriske "drivhusgasser" holdt havene fryser, mens den nyligt danner Solen var på 70% lysstyrke. By, blev Jordens magnetfelt etableret, som hjalp forhindre atmosfæren fra at blive skrællet væk af solvinden. En skorpe dannes, når det smeltede ydre lag af planeten Jorden afkøles til dannelse af et fast stof som akkumulerede vanddamp begyndte at handle i atmosfæren. De to modeller, der forklarer landmasse foreslå enten en stabil vækst på de nutidige former eller, mere sandsynligt, en hurtig vækst tidligt i Jordens historie, efterfulgt af en langsigtet stabil kontinentale område. Kontinenter dannet af pladetektonik, en proces i sidste ende drevet af den fortsatte tab af varme fra jordens indre. På tidsskalaer varige hundreder af millioner af år har supercontinents dannet og brudt op tre gange. Groft, en af de tidligste kendte supercontinents, Rodinia, begyndte at bryde ud. Kontinenterne senere rekombineret til at danne Pannotia, 600, så endelig Pangæa, som også brød fra hinanden.\nDen nuværende mønster af istider begyndte omkring og derefter intensiveret i løbet af Pleistocæn om. Høje breddegrader regioner har siden gennemgået gentagne cyklusser af istiden og tø, gentage hver 40-. Den sidste kontinentale istid sluttede for 10.000 år siden.\nSkøn på hvor meget længere planeten vil være i stand til fortsat at støtte livet spænder fra, at så længe. Fremtiden for planeten er tæt knyttet til den for Sun. Som følge af den stadige akkumulering af helium ved Solens kerne, vil stjernens samlede lysstyrke langsomt stige. Den lysstyrke of the Sun vil vokse med 10% i løbet af den næste og med 40% i den næste. Klimamodeller viser, at stigningen i stråling at nå Jorden er tilbøjelige til at have alvorlige konsekvenser, herunder tab af planetens oceaner.\nJordens stigende overfladetemperatur vil fremskynde uorganiske CO2 cyklus, hvilket reducerer koncentrationen til niveauer dødbringende lave for planter i ca 500. Manglen på vegetation vil resultere i tab af oxygen i atmosfæren, så dyrelivet vil uddø inden for flere millioner flere år. Efter endnu milliard år alt overfladevand vil være forsvundet, og den gennemsnitlige globale temperatur vil nå. Jorden forventes at være effektivt beboelige for om en anden fra dette punkt, selv om dette kan forlænges op til, hvis kvælstof fjernes fra atmosfæren. Selv om solen var evig og stabil, vil 27% af vandet i den moderne oceaner ned til kappen i en milliard år, på grund af nedsat damp udluftning fra midten af havet kamme.\nSolen, som en del af sin udvikling, vil blive en rød kæmpe i omkring. Modeller forudsiger, at Solen vil vokse til omkring 1 AU, hvilket er omkring 250 gange sin nuværende radius. Jordens skæbne er mindre klar. Som en rød gigant, vil Solen miste omkring 30% af dens masse, så uden tidevandsenergi effekter, vil Jorden flytte til en bane 1.7 AU fra Solen, når stjernen når sin maksimale radius. Planeten blev derfor oprindeligt forventet at undslippe omringning af den udvidede Suns sparsomme ydre atmosfære, selvom de fleste, hvis ikke alle, de resterende liv ville have været ødelagt af Solens øgede lysstyrke. En 2008 simulation viser, at Jordens bane vil henfalde grund af tidevand effekter og træk, får det til at gå ind i rød kæmpe Suns atmosfære og være fordampet. Efter dette, vil Solens kerne kollapse ind i en hvid dværg, som dens ydre lag er skubbet ud i rummet som en planetarisk tåge. Sagen, der engang udgjorde Jorden vil blive frigivet i det interstellare rum, hvor det måske en dag blive indarbejdet i en ny generation af planeter og andre himmellegemer.\nMånen er en forholdsvis stor, terrestriske, planet-lignende satellit, med en diameter omkring en fjerdedel af Jordens. Det er den største måne i solsystemet i forhold til størrelsen af dets planet, selv om Charon er større i forhold til den dværgplanet Pluto. De naturlige satellitter, der kredser andre planeter kaldes "måner" efter Jordens Måne.\nDen gravitationelle tiltrækning mellem Jorden og Månen forårsager tidevand på Jorden. Den samme effekt på Månen har ført til dens bunden rotation: dens rotation periode er den samme som den tid det tager at kredse om Jorden. Som følge heraf altid viser det samme ansigt til planeten. Da Månen kredser Jorden, er forskellige dele af sit ansigt oplyst af Solen, der fører til månens faser; den mørke del af ansigtet er adskilt fra den lyse del af sol terminator.\nPå grund af deres tidevandsenergi interaktion, Månen viger fra Jorden med en hastighed på ca. 38 mm om året. Over millioner af år, disse små ændringer og forlængelsen af Jordens dag med omkring 23 mikrosekunder om året tilføje op til væsentlige ændringer. I løbet af Devon periode, for eksempel, var der 400 dage i et år, med hver dag varede 21,8 timer.\nMånen kan have dramatisk påvirket livets udvikling ved at moderere planetens klima. Paleontological beviser og computersimulationer viser, at Jordens aksial tilt er stabiliseret af tidevandsenergi interaktioner med Månen. Nogle teoretikere mener, at uden denne stabilisering mod drejningsmomenter anvendes af Solen og planeterne til Jordens ækvatoriale bule, kan omdrejningsaksen være kaotisk ustabil, udstiller kaotisk ændringer over millioner af år, som det synes at være tilfældet for Mars.\nSet fra Jorden, Månen er lige langt nok væk til at have næsten samme tilsyneladende størrelse disk som Solen Vinkelstørrelsen af disse to organer matcher, for selv Solens diameter er omkring 400 gange så stort som Månens, er det også 400 gange mere fjern. Dette giver mulighed for total og ringformede solformørkelser at forekomme på Jorden.\nDen mest udbredte teori om Månens oprindelse, den gigantiske konsekvenser teori, anført, at det dannet af kollision mellem et Mars-størrelse protoplaneten kaldet Theia med den tidlige Jord. Denne hypotese forklarer Månens relative mangel på jern og flygtige elementer, og det faktum, at dens sammensætning er næsten identisk med Jordens skorpe.\nJorden har mindst fem co-orbital asteroider, herunder 3753 Cruithne og. En trojansk asteroide følgesvend ,, er en kalibrering omkring førende Lagrange trekantede punkt, L4, af Jorden i Jordens bane omkring Solen\nSom i 2011, er der 931 operationelle, menneskeskabte satellitter, der kredser om Jorden. Der er også ude af drift satellitter og over 300.000 stykker rumskrot. Jordens største kunstige satellit er Den Internationale Rumstation.\nForrige artikel Alex Brummer\nNæste artikel Alexander Boarman


Langt ude i Indien: Skidt og søle\nMan siger, at man enten elsker eller hader Indien. Men selv blandt folk, der elsker Indien, skiller Varanasi vandene. Og selv de der elsker Varanasi bliver her sjældent i længere tid. Så når folk hører, at vi skal være her i to måneder siger de: To måneder? Her? I Varanasi!\nOg jeg haft det sådan hver gang vi har været her, når den første begejstring har lagt sig, at jeg har tænkt: Her kan jeg ikke blive (med en hvis panik – især sidste gang, denne gang ved jeg, at det går over – og kommer igen og går over…)\nFor ud over at det er en heftig by, er her meget beskidt, selv efter Indisk standart.\nForleden var Bo og jeg hjemme hos en bekendt, og da han førte os gennem gyderne, sagde han: denne her del af byen er faktisk rar at bo i hvis man skal være her i længere tid, fordi her er renere. Ikke efter europæisk standard selvfølgelig, men efter Varanasi standard.\nSå det kan godt være at byen rent åndeligt og spirituelt er meget ren, men fysisk er det nok det mest sølede og beskidte sted vi har været, med åbne kloakker, i det omfang der er kloakker, hvis ikke skider folk på gaden, og der ligger lort alle vegne. Ikke kolort som har en værdi, men menneskelort, fra de fattige og fra pilgrimmene, for der er kun ganske få offentlige toiletter og urinaler, og gaderne sejler i pis.\nMen det er ikke kun gaderne der er beskidte, alt er beskidt, restauranterne for eksempel. Det er kun ganske få restauranter, hvor vi ikke har fundet et hår i maden, en snor, en kakkerlak, hvor der ikke har ligget en muselort på kanten af tallerkenen, for ikke at tale om hvordan toiletterne ser ud.\nI hindusamfundet er kasterne rangordnet i fire hovedgrupper, hvor braminerne tilhører den højeste kaste og sudraerne den laveste. Men allernederst i hierarkiet, eller helt uden for det, befinder de kasteløse sig. De urene og urørlige. Dømt til job ingen andre vil varetage: gadefejere, toiletrensere, skraldemænd, kloakarbejdere, garvere, ligbrændere. Job der bliver betragtet som urene.\nBraminerne derimod bliver af natur regnet for rene. Af samme grund er det sædvanligvis braminere, der laver maden på byens restauranter, fordi alle kan spise en braminers mad, hvorimod mad tilberedt af en kasteløs, kun kan spises af andre kasteløse. Toiletterne derimod kan kun rengøres af en kasteløs. Hverken kokkene, tjenerne eller køkkendrengene kan gøre det, da de derved selv vil blive urene.\nI de fleste restauranter ligger toiletterne bagerst i bygningen ved siden af køkkenet. For overhovedet at komme derhen, må den kasteløse passere køkkenet eller restauranten, hvorved stedet vil blive urent og stillet over for det dilemma, forbliver restauranterne rene og toiletterne urene. Meget urene. Så urene faktisk, at det kun er i yderste nød at folk benytter dem.\nIndsendt af Bo Olsson og Camilla Stockmarr kl. 23.36


Jamenize.com er en af mange browser hijackers, der kan ændre dine browserindstillinger. Det træder computeren skjulte og gør ændringer uden din tilladelse. Flykapreren kan distribueres ved hjælp af gratis software bundter. Det kan også fremmes ved falske annoncer. Hvis du for nylig erhvervet flykapreren, kan du være sikker på, at der er et potentielt uønsket program på din PC.\nJamenize.com påvirker alle populære web-browsere, herunder Mozilla Firefox, Google Chrome og Internet Explorer. Det ændrer dine præferencer, så snart det træder dit system og holder dig fra at gendanne dem manuelt. Du vil ikke kunne vende tilbage til din almindelige Internet-surfing indtil du slette Jamenize.com.\nFør du slippe af med Jamenize.com, bør du vide, hvordan det endte på din computer. Som det allerede er blevet nævnt, kommer Jamenize.com med medfølgende freeware og shareware. Flykapreren er en del af et potentielt uønsket program. Hvad er vigtigt at vide er, at du kan undgå lignende programmer, hvis du betaler opmærksomhed til installationen af gratis software. Når du installerer freeware altid vælge Avanceret eller brugerdefineret installation-indstilling. Dette vil tillade dig at have kontrol over hvilke komponenter du vil installere, og som du hellere vil efterlade. Hvis du afviser alle yderligere tilbud, bør du være i stand til at installere den software, der oprindeligt ønskede og styre klar fra potentielt uønskede programmer, adware og browser hijackers.\nHvordan virker Jamenize.com?\nHovedformålet med Jamenize.com, ligesom andre programmer af denne type, er at fremme dets affilierede websteder. Hver gang du besøger et af disse websteder, gøre udviklere af flykapreren profit. Forskellige taktik er brugt til at udsætte dig for links og annoncer af flykaprers sponsorer. Først og fremmest, ændrer det din startside og standardsøgemaskine. Startsiden kan indeholde links til tredjeparts websteder. Den ransage resultater af den såkaldte udbyder kan også være fyldt med kommercielt indhold. Du vil se annoncer, ikke kun på de vigtigste site af programmet, men også på andre sider, du åbner. Pop-ups, in-tekstannoncer, bannere og andre reklamer vil blive vist på skærmen mere ofte end ikke.\nDe præsenterede reklamer er ikke bare irriterende, de kan også være usikre. Kontrollerer ingen de annoncer, der vises i dine browsere, derfor kan de nemt være falske. At klikke på en falsk annonce kunne føre til alvorlige konsekvenser. Du kan inficere din PC med malware eller yderligere uønskede programmer. Du kan også videregive dine personlige oplysninger til upålidelige kilder, der kan føre til identitetstyveri og økonomiske tab. Hvis du er en sikkerhed-minded computerbruger, ved du, at tage disse risici ikke er en god idé. Det er derfor du skal opsige Jamenize.com, så snart du kan.\nDer er ingen tvivl om, at du skal fjerne Jamenize.com fra dine browsere. Ud over de allerede nævnte virkninger af flykapreren, det kan også forårsage Internet forbindelse og system hastighed langsom nedture. Hvis du vil slette Jamenize.com manuelt, kan du følge vejledningen nedenfor. Først, skal du afinstallere det tilknyttede program og derefter gendanne dine browserindstillinger. Hvis du har fuldført disse trin skal du kunne slippe af med Jamenize.com til gode. Dog bør du også holde for øje, at manuel fjernelse ikke kan garantere, at alle komponenter i infektionen vil blive fjernet. Hvis du ønsker at sikre, at dit system er helt ren, bør du gå med automatisk Jamenize.com fjernelse i stedet.\nFor at slette Jamenize.com automatisk, skal du hente en malware fjernelse og forebyggelse værktøj. Det vil udføre et systemscanning og registrerer alle komponenter af flykapreren samt andre uønskede programmer og filer. Anti-malware vil fjerne Jamenize.com helt og sørg for, at lignende problemer ikke forekommer i fremtiden.\n• Vælg Control Panel og gå at afinstallere et program\n• Vælge softwaren og vælge Fjern\n• Gå til Tilføj eller fjern programmer\n2) afinstallere Jamenize.com fra browsere\n• I søgemaskiner sat en ny søgemaskine\n• Klik på menu og vælge indstillinger\n• Åbne fanen Generelt og erstatte din startside\n• Gå til fanen Søg og ændre din udbyder\n• Klik på menuen igen og åbne tilføjelser\n• Fjerne uønskede udvidelser\n• Klik på i menuen og åbne indstillinger\n• Klik på sæt sider og sæt din startside\n• Under Søg klikke på Administrer søgemaskine\n• Vælge nye søgemaskine\n• Gå til udvidelser og slette ubrugelig tilføjelser


50+løsningen - juridisk hjælp til Testamenter med 50 plus løsning\nTestamentet til jer, der har mødt hinanden sent i livet\nHvis I har mødt hinanden og blevet gift sent i livet, kan I måske have et ønske om ikke at arve hinanden, da I ikke har et behov for at sikre hinanden økonomisk i tilfælde af den enes død. I mange tilfælde er der i denne situation i stedet et ønske om, at det er børnene, der arver, og at børnene kun arver det, som deres respektive mor/far ejer.\nLøsningen kan benyttes af alle ægtepar uanset alder, men den ses mest anvendt på ægtefæller, der er over 50 år (derfor kaldes det for 50+-løsningen)\nI testamentet skal I begge give et arveafkald efter hinanden, så børnene kan arve alt efter afdøde. Hvis I gerne vil sikre, at den længstlevende af jer kan blive boende i afdødes bolig, kan I bestemme, at længstlevende skal have en beboelsesret til boligen mod at betale udgifterne hertil, selvom børnene vil arve boligen.\nKontakt os for spørgsmål til 50+løsningen


Squash forbi – Page 2 – mad uden squash\nTagged blommer, marmelade\nBy Milena | 30 May 2014 - 18:49 | 30 May 2014 Hovedret\nDet er sjældent at vi laver og spiser helt traditionelt dansk mad, men dette er en af undtagelserne.\nDet er jo i virkeligheden en utrolig simpel ret, som næsten al dansk bondemad, men derfor er det også vigtigt med de rigtige råvarer og tilberedning, for det er det, der skal bære retten.\nTil 2 personer der er glade for flæsk og godt sultne skal du bruge:\n15 pæne skiver flæsk\nStart med at tænde din ovn på 50 grader, så har du et sted at holde flæsket lunt, efterhånden som det bliver stegt færdigt.\nSå skal du have skrællet gulerødder og skåret dem i passende stykker og komme dem op i en gryde. Og ja, jeg ved godt, at der ikke traditionelt hører gulerødder til den her ret, men jeg synes de passer godt til.\nSå skal kartoflerne gøres i stand – vaskes, skrabes, skrælles alt efter årstid og præferancer. Denne gang var jeg heldig at få fat i nogle af de allerførste danske kartofler i foråret – de behøvede bare skylles og skrabes.\nKartoflerne kommes i en anden gryde og der tændes for dem.\nAlt efter størrelsen på dine gulerødder skal der også tændes for dem.\nDet sværeste med en ret som denne, synes jeg, er at få det timet så alting er klart på samme tid.\nSå skal du have fat i dit flæsk, for det skal bankes og saltes.\nJeg synes det går nemmest med at banke det ved at lægge det mellem 2 fryseposer, så hænger det ikke i nogle steder.\nNår det er banket pænt jævnt ud saltes det godt med groft salt og så kan det ligge og passe sig selv lidt.\nJeg kan godt lide at lave sovsen næsten færdig, inden jeg steger flæsket, for ellers synes jeg ikke, jeg har ordentlig fokus på den enkelte ting.\nTil stegt flæsk hører selvfølgelig persillesovs og det skal være i en rigtig gammeldags opbagt variant, synes jeg.\nStart med at smelte smørret i en gryde – drys melet i og lad smørret bruse op og lad det simre i et minuts tid.\nTilsæt så mælken lidt af gangen mens der piskes grundigt.\nHvis man ikke sørger for at være omhyggelig med at røre mælken ud i opbagningen, så får man klumper i sovsen og det er bare ikke charmerende.\nNår al mælken er tilsat, smages der til med salt og peber og lidt citronsaft. Citronsaften skal ikke gøre sovsen sur eller egentlig smage igennem – den fungerer bare som samgsforstærker for persillen. Lad nu sovsen stå på svag varme og simre imens du steger flæsk. Husk også lidt at hakke din persille, men vent med at tilsætte den til kort før servering.\nDer er mange overbevisninger når det kommer til hvordan man får fremtryllet perfekt stegt flæsk. Nogle sværger til at lave det i ovnen, men jeg kan bedst lide at stege det på panden.\nSå grib din bedste stegepande og giv den godt med varme og kom så flæsket på. Jeg vender flæsket ofte mens det bliver stegt – på den måde synes jeg, det er nemmest at få det helt jævnt stegt.\nNår flæsket er stegt tilpas sprødt og lækkert flyttes det over på en tallerken med fedtsugende papir til et øjebliks afdrypning inden det kommes i en bradepande og kommes i ovnen imens resten steges.\nUndervejs i stegningen skal du så også lige huske at holde øje med kartofler og gulerødder og få slukket for dem på det rigtige tidspunkt.\nNår du så har sidste hold flæsk på panden, så kan du tænde lidt op for sovsen igen og røre den godt igennem. Evt tilsætte en smule mælk, hvis den er blevet for tyk og til sidst tilsættes den hakkede persille. Når persillen er tilsat må sovsen ikke koge længere for så bliver persillen grå og trist i farven.\nMed lidt held og snilde ender alting med at være klar til servering på nogenlunde samme tid og så er der jo kun at sætte sig til bordet og nyde en af de klassiske danske retter.\nFlæsket blev serveret med hjemmelavede rødbeder og yndlingsøllen Duchesse de Bourgogne som er en vidunderlig syrlig-sød ledsager til det salte fede flæsk.\nTagged dansk, persillesovs, Stegt flæsk\nBy Milena | 14 April 2014 - 12:35 | 14 April 2014 Bagværk\nDette brød bør faktisk komme med en advarsel for det er stærkt vanedannende og ikke ligefremt i den sunde ende 😉\nHvis man har prøvet at købe naan brød i butikkerne og synes, at det smager godt, så bør man prøve at bage det selv – det er virkelig lækkert og ret nemt og hurtigt lavet. Det er en af den slags ting, hvor den hjemmelavede udgave virkelig er meget meget bedre, end det man kan købe.\nTil 4 naan brød skal du bruge:\nsmør og hvidløg (2-3 fed) til pensling\nStart med at smelte noget smør i en lille gryde – eller i microovnen. Der skal bruges ½ dl i dejen, men der skal også være noget til pensling senere, så jeg smelter det hele med det samme.\nDerefter skal mælken lunes – ikke for meget -bare til den er lillefinger varm og rør så gæren ud i den lune mælk. Tilsæt sukker, yoghurt, æg og salt og rør det godt sammen. Tilsæt nu skiftevis mel og smeltet smør lidt af gangen og rør godt mellem hver gang, så dejen bliver ensartet og smidig.\nNår du har tilsat alt smør og mel tages dejen ud på et godt meldrysset bord og æltes grundigt igennem. Jeg har efterhånden lavet denne opskrift nogle gange, og jeg oplever at der nogle gange er brug for at tilsætte lidt ekstra mel, så hav ca. 50 g. ekstra klar. Ælt så dejen rigtig grundigt igennem – gerne ca. 10 min til den er glat , blød og smidig og stil den så til side i en skål dækket med et viskestykke på et lunt sted i en halv times tid.\nI mens dejen hæver kan du pille dine hvidløgsfed og presse dem ud i det smeltede smør du skal bruge til pensling.\nTænd ovnen og stil den på 300 grader i god tid inden brødene skal bages, så den når at blive rigtig varm.\nNår dejen er hævet, tages den igen ud på bordet og æltes kort igennem og deles i 4 stykker. Hvert stykke rulles ud til ca. ½ cm tykkelse. Man kan forsøge at efterligne den klassiske dråbeformede facon, eller man kan rulle dem rundt eller ovalt, som man nu synes er nemmest og sjovest.\nHvert brød pensles generøst med det smeltede smør med hvidløg og bages så i 5-6 minutter på øverste rille i ovnen. Hold endelig øje med dem – det går hurtigt til sidst ved så høje varmegrader.\nKommes på en bagerist til afkøling, hvis man da ikke bare spiser dem med det samme -naan brød er nemlig allerbedst lige når de kommer ud af ovnen – mens de stadig er varme.\nSkæres ud i mindre stykker og serveres til alle former for indisk mad eller andre retter der kalder på lækkert brød.\nTagged brød, indisk\nTagged chokolademousse, hindbærmousse, lagkage, lagkagebund, nøddekrokant, skovbærsirup\nMornaysauce, findes der noget bedre? Jo måske stegt flæsk, men det er faktisk ret unfair at sammenligne noget som helst med stegt flæsk…\nDenne ret blev opfundet en dag for længe siden, da jeg som typisk studerende tænkte, at der også måtte være andre måder at spise den obligatoriske pasta med kødsovs på. Man kunne jo f.eks. hælde Mornay sauce over og lave den i ovnen…\n500 g oksekød, 8-12% fedt\n350-450 g pasta (Rigatoni, af den lidt større slags)\nCa. 1/2 dåse majs\n2-4 cayenne chili\n2/3 bundt broccoli\nStærk karry blanding (eller mild, hvis du er sådan en)\nEn gryde med vand bringes i kog til pastaen, og mens det er i gang, kan du pille og skrælle grøntsagerne, der skal bruges. Der skal ret mange grøntsager i denne ret, og vi ved jo alle at det gør jo retten sund, never mind bacon og Mornay Sauce…\nLøg og hvidløg hakkes i små fine tern, chilierne skæres i ringe, det samme gør du med forårsløgene. Champignonerne renses og skæres i kvarte. Broccolien synes jeg altid er lidt besværlig, men den skæres også ud i små mundrette, relative stykker.\nNår pastaen er kogt færdig (du kan give den 1-3 minutter mindre end den ellers skulle have haft, for at den ikke bliver for blød efter den har været i ovnen) sættes den til side til senere. Det kan gøres på et hvilket som helst tidspunkt i forløbet før retten skal ind i ovnen.\nKom noget god olivenolie i en gryde, skru op for varmen og hæld et godt drys karry ved. Løg, hvidløg, chili og forårsløg svitses nu i panden til de er møre og gennemsigtige og løgene en anelse brune.\nForvarm din ovn til 200 grader heromkring. Derefter tilsættes kødet til grøntsagerne i gryden, og der steges igennem mens du ‘moser’ kødet godt ud og vender det rundt imens. Til al slags kødsovs foretrækker jeg selv, at kødet er så godt fordelt og blandet ud i resten som muligt. Mens du gør det, steges champignonerne også på en pande for sig selv, for at slippe af med væden. De skal have til de er små, brunede og vandet er fordampet.\nNår kødet er godt brunet, skrues ned til simrevarme, og der tilsættes tomatpuré og både et godt skvæt soya og ketchup. Det hele røres sammen, og nu tilsættes basilikum, oregano, salt, peber og paprika. Lad det snurre i lidt tid, og smag gerne til, men pas på det ikke tørrer ud.\nNu skal det hele så fordeles i et ovnfast fad, og den magiske ingrediens skal tilføjes. Ok, der er faktisk flere magiske ingredienser… Fordel først pasta, brocoli og champignoner i bunden. Som næste lag spredes kødsovsen ud over det hele, og der drysses med majs, og pyntes med baconskiver.\nOvenover alt det hældes Mornay saucen, så den dækker det hele (det er ok hvis baconen stikker op). Du skal evt. lige stikke nogle huller rundt omkring, som saucen kan løbe ned i, så det også spreder sig i laget af pasta (og det hele kan være i dit fad – du skal faktisk have et ok stort fad til denne portion).\nNu skal herligheden bare ind i ovnen og have omkring 30-45 minutter. Den er færdig når Mornay saucen er brunet men ikke sort.\nServeres med en salat (det skal man jo sige, men jeg er ikke selv god til at gøre det…) og en fin, kraftig rødvin, meget gerne italiensk, meget gerne Barolo, Brunello eller Amarone, men man har vel ikke favoritter…\nDer er nok til 4-5 sultne mennesker, og det er ikke ligefrem en slankeret, men hvis baconen droppes bliver det allerede noget ‘bedre’. Derudover er det en mættende, smagfuld ret, der appelerer ret meget til den arketypiske mand (som mht. mad og især bacon helt sikkert findes derude…).\nBy Milena | 18 February 2014 - 14:48 | 18 February 2014 Tapas...ish\nPintxos er en form for tapas der især er udbredt i Catalonien – det er i alt sin enkelthed et lille stykke brød enten en form for flute eller noget let ristet- med lækkert fyld. Cataloniens svar på italienske crostinis.\nDenne variant lavede jeg som et lidt utraditionelt indslag til en julefrokost, og de var et stort hit. Der bliver 7-8 af denne opskrift.\n1 flute eller andet passende brød\nTag først dine andebryster og rids skindet og krydr dem godt på både skind og kødsiden med salt og friskkværnet peber.\nSå kommer du dem på en godt varm og tør pande – først med skindsiden nedad i 13 minutter og derefter med kødsiden nedad i 10 min. De kan godt tåle en god varme – jeg havde den på 4 ud af 6, det meste af tiden, men det kommer selvfølgelig an på komfuret.\nNår de andebrysterne er stegt pakkes de ind i staniol og stilles til side. De skal gerne hvile mindst 10 min.\nDet giver dig så fin tid til at ordne resten i mens.\nHvis du er rigtig overskudsagtig og har god tid kan du selvfølgelig lave din aioli fra bunden med en hjemmerørt mayonnaise. Jeg “snød” og købte en god mayo og rørte den så bare op med 2 fed pressede hvidløg – det fungerede fint.\nSkær de 2 rødløg i ringe, så de er klar til at komme på panden.\nhæld lidt olivenolie i en kop eller lille skål og pil 2 fed hvidløg og del dem i halve. Det skal gå lidt hurtigt når dine pintxos skal samles, så det er en fordel at have alle tingene parat.\nSå skal dit brød skæres i passende skiver – ikke alt for tykke, – ca. 1,5 cm synes jeg er tilpas, og de kommes på brødristeren.\nI mens brødet ristes finder du en pande frem og kommer sukker på den og lader det smelte. Når dit sukker er smeltet kommer du løgringene på panden og vender dem godt rundt i det smeltede sukker. Skru ned for varmen og lad løgene stege under omrøring til de er lækkert karameliserede.\nHusk at holde øje med dit brød på brødristeren samtidig.\nI mellemtiden skal du også gerne have skåret dit andebryst ud. Jeg skærer lidt på skrå fordi det giver nogle flotte store skiver. Skær dem så tyndt du kan.\nOg så er din pintxos klar til samling.\nPensl dine brød med lidt god olivenolie og gnid let med et fed hvidløg. Kom så 2 eller 3 skiver andebryst alt efter størrelse på brøddet top med en god klat aioli og en skefuld af de karameliserede løg.\nServer mens de stadig er lune.\nPerfekt på et tapasbord eller som en lille velkomstcanapé\nTagged and, pintxos, tapas\nEndnu en pastaret til samlingen, dem kan jeg nemlig ret godt lide – en hurtig og forholdvis billig en, der alligevel smager noget anderledes og mere markant end mange andre pasta-og-tomater-på-dåse varianter.\n2 gode, store pølser (her nogle fra Føtex)\nca. 200 g creme fraiche\nCa. 1 dl rødvin (så har du også en undskylning for at servere resten til maden)\n2-3 tsk sennep (her Dijon)\nca. 300 g pasta\nParmeggiano eller lignende ost som drys\nBaguette eller lignende brød som tilbehør\nHvidløg og løg pilles (det starter nærmest alle retter med, medmindre det er desserter…), og skæres i små firkanter, og pølserne skæres i kvarte – er du lidt besværlig, som jeg selv er, så fjerner du også lige skindet, så de bliver lidt blødere at spise, og ikke har det der ‘knæk’ i munden. I simreretter foretrækker jeg det sådan. Purløget skylles og klippes i aflange stykker. Og nu er du nærmest allerede halvvejs!\nBring vand i kog i en gryde, og smelt i mens et stykke smør i en anden gryde. Løg og hvidløg kommes i og steges under omrøring indtil de er bløde og gennemsigtige. Pølserne blandes også i, og det hele steges videre indtil pølser og løg er blevet brunede. Ca. heromkring skal spaghettien nok også i det kogende vand.\nBland nu de hakkede tomater, creme fraiche, purløg, oregano, vin og balsamico sammen med løgene og pølserne. Skru ned til simrevarme, og kom låg på. Smag til med sennep, salt og peber. giv det lige mindst 5-10 minutters simretid efter det, mens spaghettien koger, og glem ikke at lune dit valgte brød i ovnen samtidig med.\nAnret på tallerken, drys med parmeggiano og server med brød og rødvin til. En meget hurtig, men stadig smagfuld ‘hverdags’ret, med en karakteristisk skarphed fra sennep og mildhed fra cremefraichen.\nOg så har du jo en god undskyldning for at nyde et glas rødvin til, nu du alligevel har åbnet en flaske.\nNok til 2 mennesker, 3 med lidt mere pasta.\nBy Milena | 29 December 2013 - 23:17 | 21 April 2014 Tilbehør\nFor noget tid siden lavede jeg et indlæg om de lækre langtidsbagte tomater og her kommer der så en ide til hvordan man kan bruge dem.\nMan kan nemlig lave den lækreste pesto med disse bagte tomater i stedet for at bruge almindelige købte soltørrede tomater. Jeg synes, denne her smager mere af frisk tomat og en fordel er, at man ikke behøver ret meget olie, da tomaterne er mere saftige end de soltørrede.\nPestoen er hurtig og nem at lave og du skal bruge:\n40 g. parmigiano regiano\n2 tsk tørret chili (kan udelades)\nDet er lidt svært med præcise mængdeangivelser til denne pesto, for det afhænger jo af, hvor mange tomater du har til at starte med. Jeg havde en hel bageplade fuld, så de mængder jeg angiver passer sådan ca. til den mængde tomater.\nRist først pinjekernerne på en tør varm pande – ryst dem hele tiden, så de bliver jævnt gyldne. Riv derefter osten eller skær den i mindre stykker og pil hvidløgene.\nSå kommer du alle ingredienserne i en egnet skål og blender dem med en stavblender (det kan selvfølgelig også være i en almindelig blender, men jeg synes stavblenderen er nemmest)\nHvis du synes pestoen er for stiv/tør, så tilsæt lidt ekstra olie – mændgen af olie der er passende, vil variere alt efter dine tomaters vandindhold.\nNår du synes konsistensen er tilpas, skal pestoen bare smages til med salt, evt mere paprika og chili og så kommes på skoldede glas. Hvis du vil øge holdbarheden kan du skylle glassene i atamon. Pestoen kan holde sig mindst en uge i køleskab.\nDejlig pesto der er en perfekt ledsager til godt brød f.eks på et tapasbord\nTagged pesto, tapas, tomat


Rusty værktøjer kan såre buske? / Shareoflancaster.com\nSådan måler buer\nSådan pletten kirsebær krydsfiner\nRust--resultatet af oxidation på metaloverflader--er ikke skadelige for planter; men stumpe, rustne redskaber kan være kedeligt og ineffektiv. Holde din haveredskaber, skarpe og rene at forhindre plante skade og bruger træthed.\nHolde skovl hoveder, ren og skarp. En kedelig skovl knuser snarere end skærer træ og busk rødder. Beskadigede rødder ikke tager effektivt op vand. En rusten skovl er sværere at bruge fordi snavs sticks til skovl hovedet. Skyl og tørlæg værktøjet efter brug.\nRusten haven sakse, trimmere og neglesaks knuse stilke, grene og skud. Et rent snit med en skarp værktøj ser bedre ud og heler hurtigere. Ren skærende værktøj efter hver brug til at forhindre spredning af plantesygdomme.\nFjerne rust regelmæssigt for at maksimere din haveredskaber og forebygge skader dine planter. Bære en støvmaske, handsker og beskyttelsesbriller, når du fjerner rust. Gemme værktøjer indendørs i et velventileret rum.\nSådan gendannes Rusty værktøjer\nErgonomisk grave værktøjer\nTopiary trimning værktøjer\nVærktøjer til Handyman


Ny rapport sår tvivl om kriminalitet blandt indvandrere - Kristeligt Dagblad\n”Det fremstilles ofte som en endegyldig sandhed, at unge indvandrere og efterkommere er mere kriminelle end danskere. Men det er vanskeligt præcist at sige, hvor stor en forskel, der er tale om. Både indvandrere og efterkommere har nogle andre livsvilkår og kommer fra andre socialklasser, og disse forskelle tager de hidtidige undersøgelser ikke fuldt ud højde for,” siger en af forskerne bag ny rapport. Foto: Ritzau Scanpix\n12. marts 2019, kl. 20:55, opdateret kl. 22:43\nSelvom en række undersøgelser har påvist en højere kriminalitet blandt ikke-vestlige indvandrere og efterkommere, så tager den hidtidige forskning ikke i tilstrækkelig grad højde for de sociale forskelle mellem nydanske og gammeldanske unge. Derfor er det vanskeligt præcist at fastslå, hvor meget mere kriminalitet unge med indvandrerbaggrund begår end unge fra danske familier.\nDet er en af konklusionerne i et nyt forskningsprojekt fra Aalborg Universitet og Det Kriminalpræventive Råd, der har gransket de i alt 12 rapporter om ungdomskriminalitet blandt unge med anden etnisk baggrund, som er udkommet de seneste 13 år.\n”Det fremstilles ofte som en endegyldig sandhed, at unge indvandrere og efterkommere er mere kriminelle end danskere. Men det er vanskeligt præcist at sige, hvor stor en forskel, der er tale om. Både indvandrere og efterkommere har nogle andre livsvilkår og kommer fra andre socialklasser, og disse forskelle tager de hidtidige undersøgelser ikke fuldt ud højde for. Samtidig er der store metodiske forskelle i de hidtidige undersøgelser, og det gør grundlaget for debatten usikkert,” siger lektor Sune Qvotrup Jensen fra institut for sociologi og socialt arbejde, der er en forskerne bag den nye rapport.\nRapporten viser på baggrund af tal fra Danmarks Statistik, at knap 12 procent af de unge efterkommere under 30 år modtog en dom i 2016, mens det gjaldt knap seks procent af de jævnaldrende ikke-vestlige indvandrere og fire procent af de unge med etnisk dansk baggrund. Disse tal tager dog ikke højde for de sociale forskelle mellem de tre grupper.\nForskningsdirektør og professor Torben Tranæs fra Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd, Vive, medgiver, at flere undersøgelser ikke indregner de sociale forskelle. Men overordnet set mener han ikke, at debatten om indvandreres kriminalitet hviler på et usikkert grundlag.\nHan fremhæver, at registerundersøgelser af hele befolkningen påviser en større kriminalitet blandt især efterkommere med ikke-vestlig baggrund. Og at de grundigste undersøgelser også tager højde for sociale og økonomiske forskelle mellem grupperne.\n”Men det er rigtigt, at vi i forhold til indvandrerne for eksempel ikke har forældreoplysninger, og derfor er sammenligningen med socioøkonomisk ens jævnaldrende danskere vanskelig. Til gengæld har vi mange oplysninger om efterkommere, som indgår i de grundigste undersøgelser. Derfor er det rimeligt at konkludere, at unge efterkommere er overrepræsenteret i kriminalitetsstatistikkerne i forhold til socioøkonomisk sammenlignelige danske unge,” siger Torben Tranæs.\nSeniorforsker Lars Højsgaard Andersen fra Rockwool Fondens Forskningsenhed er enig i, at de hidtidige undersøgelser ikke i fuldt omfang har taget højde for sociale forhold og andre forskelle.\n”Men der er ingen diskussion om, at der procentvis er flere unge indvandrere og efterkommere, som begår kriminalitet sammenlignet med unge med etnisk dansk baggrund, selvom ungdomskriminaliteten er faldet meget markant for alle tre grupper de seneste mange år. Når vi sammenligner kriminalitet blandt de tre grupper, så er det altså principielt nærmest umuligt at lave undersøgelser, der fuldt ud tager højde for de sociale og andre forskelle. Med gode data kan vi komme rigtig langt, men i princippet vil der altid være nogle forskelle, vi ikke kan se i tallene,” siger Lars Højsgaard Andersen.\nHan mener, at spørgsmålet om social baggrund er vigtigt for at forstå årsager og dermed forebygge kriminalitet. Men han mener også, at den højere kriminalitet blandt unge med ikke-vestlig baggrund i sig selv kræver opmærksomhed.\n”For den, der for eksempel bliver overfaldet, er gerningsmandens socioøkonomiske baggrund næppe så vigtig,” siger Lars Højsgaard Andersen.\nDe seneste tal fra Danmarks Statistik viser, at andelen af unge, der har fået en dom som 18-årig, er halveret for både unge med dansk oprindelse og ikke-vestlige indvandrere og efterkommere fra 2005 til 2015. Den nye rapport viser, at unge med etnisk dansk baggrund modtog to tredjedele af de 38.000 domme, der blev afsagt til unge under 30 år i 2016, mens ikke-vestlige efterkommere modtog 6000 domme. De øvrige domme blev modtaget af ikke-vestlige indvandrere, vestlige indvandrere og vestlige efterkommere.\nForskere bag ny undersøgelse: En myte, at kultur er altafgørende for indvandrer-unges kriminalitet\nKultur kan forklare indvandreres kriminalitet


EUS Studenterforløb - online\nTilbage til "EUS Studenterforløb"\nSom online studerende starter du dit forløb med et opstart møde – typisk på skolen.\nHer møder du din/dine faglige vejledere, som følger dig igennem forløbet. Du introduceres til forløbet og vælger endeligt hvilken branche dit forløb skal være rettet mod:\nAfleveringer af opgaver, undervisning og fremlæggelser sker online. Du logger dig på via din computer hjemmefra. Har du brug for det, så kan du aftale en personlig vejledning på skolen. Undervisning og kontakt med undervisere foregår online, det vil dog være muligt at sidde på skolen og arbejde – eksempelvis i eksamensforberedelsesperioden.\nDer er mødepligt til opstartsmødet og til de aftalte møder og fremlæggelser online over Skype, men ellers vil du kunne arbejde med opgaverne, når det passer dig i din hverdag.\nEUS online er en fuldtidsuddannelse på 5 uger svarende til 26 ugentlige lektioner + hjemmearbejde. Du får standpunktskarakterer og forløbet afsluttes med to mundtlige eksaminer, der foregår på skolen.\nVi arbejder med TEAMS som kommunikationsplatform.\nNår du logger ind, får du adgang til forløbets materialer samt undervisningsplan. Planen fortæller dig, hvad du skal arbejde med hver uge, samt hvilke opgaver du skal aflevere. Selve opgaveafleveringen sker elektronisk.\nDu kommunikerer digitalt på faste tidspunkter med din fagvejleder og deltager jævnligt i videokonferencer. Ved opstartmødet vil du blive grundigt introduceret til såvel arbejdsmetoder og programmer.\nDine arbejdsopgaver består af såvel teoretisk materiale som du skal læse, videooplæg som du skal gennemse, videokonference, kommunikation over fx mail og Skype, opgaveafleveringer og opgavefremlæggelser sker digitalt.\nDet er vigtigt, at du deltager i de faste online mødetider og afleverer opgaver til tiden, da det dokumenterer, at du er fuldtids studieaktiv og dermed SU berettiget.\nForløbet afsluttes med en standpunktskaraktere givet ud fra 7-trinsskalaen.\nSom afslutning på dit 5-ugers forløb skal du til to mundtlige eksaminer:\net grundfag som er afhængig af din retning\nFor at blive indstillet til eksamen skal din underviser kunne give dig en standpunktskarakter, som gives ud fra de opgaver, du har afleveret undervejs.\nEksamen gennemføres som en caseeksamen, hvor grundlaget er en stillet caseopgave, som man forbereder inden eksamen.\nEksaminationstiden er 30 min. pr. elev. Til prøven er tilknyttet ekstern censor. Der afgives karakter efter 7-trins skalaen. Består du ikke eksamen, tilbydes du reeksamination inden du kan gå til grundforløbsprøven\nHer arbejder du ud fra en disposition over de emner, som du vil gennemgå til prøven. Dispositionen tager udgangspunkt i en praktisk problemstilling og relevant teori. Grundforløbsprøvens disposition skal være rettet mod den uddannelsesretning du har valgt (detail, handel eller kontor). Til din eksamen skal du vise, at du har opnået de kompetencer, som du har arbejdet med i forløbet, og som er adgangsgivende til at søge praktikplads.\nEksaminationstiden er 30 min. pr. elev. Til prøven er tilknyttet ekstern censor. Der afgives karakteren bestået/ikke bestået. Prøven skal være bestået, for at du kan påbegynde skoleundervisningen i hovedforløbet. Består du ikke grundforløbsprøven, tilbydes du reeksamination.\nVi anbefaler, at begge eksaminer foregår fysisk på skolen, men eksamen kan - om ønsket - arrangeres online.\nDu benytter din egen computer udstyret med Webcam samt headset m/microfon.\nDu skal have installeret en nyere Office pakke og Skype. Du vil have mulighed for at installere Office 365 gratis, når du er tilknyttet skolen som elev. Når du starter på forløbet, vil du ligeledes få adgang til at anvende Skype Business.\nDet er et krav, at du har adgang til en stabil og hurtig internetforbindelse - alternativt kan du arbejde på skolen.\nUddannelsen er SU berettiget. Din SU er betinget af, at du er aktivt fuldtidsstuderende. Det vil sige betinget af, at du deltager i opstart mødet, onlinefremlæggelserne, opgaveafleveringer og dialoger.\nPraktikpladsvejleder - DETAIL | KONTOR


Bauhaus solceller – Leje af tæpperenser jem og fix\nSe det store udvalg af Solenergi online hos BAUHAUS. God kvalitet til den rigtige pris. Vi har altid den rigtige pris.\nSOLCELLER = FORURENINGSFRI OG CONEUTRAL ENERGI. Et solcelleanlæg består af solcellepaneler der med kabler forbindes til en inverter. Montering fladt tagindlæg19. Det är solcellspaketen Arctus .\nBauhaus kan ikke anbefalesindlæg11. Og sælger de nogle anlæg af en ordentlig kvalitet? Den garanti BOSCH yder på solcellepanelerne er 1 , hvilket vil . Bemærkelsesværdigt mange boligejere har problemer med deres solceller – især solcelleanlæg fra store byggemarkeder og Bilka er i . Men efter en dialog med Pro Elteknik, hvor vi analyserede deres forbrug, . Problemer med muldvarpe og mosegrise er med årene blevet større.\nDansk Supermarked Gruppen og BAUHAUS af varmepumper og solceller. HELDAGSTUR TIL DESSAU – BAUHAUS OG DET TYSkE MILJØAGENTUR. Du må dog ikke forvente, at solcellelamper lyser ret meget, .\nSolcellelamper til haven – Lamper med solceller. Hos oss på BAUHAUS hittar du ett brett utbud av solcellslampor. Stort udvalg til lave priser. Her finder du perfekte solcellelamper til haven! Lampegiganten har et stort udvalg af solcelle lamper, der passer til dit behov.\nFind nyt og brugt indenfor Varme til billige priser på DBA. Under varumärket Arctus har vi samlat solceller, avfuktare, luftrenare, AC och . Byrådet opfordrer til at indtænke solfangere, solceller og andre. Kat og Hunde skræmmer med solcelle samt bevægelses sensor.\nUltralydsskræmmer med solcelle sensor og blitz. Muldvarpe skræmmer med solceller. Belys haven med solcellelamper ved terrassen eller langs flisegangen. Hos Harald Nyborg yder vi prisgaranti! För att kunna skräddarsy solceller till varje . Sammenlign priser og læs anmeldelser af Havetilbehør.\n← Blum hængsler\nHavefræser brugt →


Kokkeknive fra Tramontina i unikt design og kvalitet | Roba\nForside / Tramontina / Kokkeknive fra Tramontina\nOm du er den nye Gordon Ramsey, eller en af dem han ville råbe af, så kan en kokkekniv skabe værdi for dig i køkkenet. Alle håndværkere har deres redskaber og det er sjældent man ser en elektriker gå ned på kvaliteten af hans skruetrækkere, eller frisør på hans sakse. Når du går i køkkenet for at lave mad bliver et af dine vigtigste redskaber en god kniv.\nKokkeknive fra Tramontina med flot trægreb\nTramontina laver kokkeknive i rustfrit stål af høj kvalitet. Det er ofte med et flot trægreb til at give et smukt touch. Med et trægreb tænker du nok ”åh nej, så skal jeg vaske op i hånden”, men Tramontina er kendt for at deres trægreb kan gå i opvaskeren. Vi anbefaler dog at du vasker din kokkekniv op i hånden. Det er med til at holde den bladet skarpt og selve trægrebet forbliver pænt i længere tid. En kokkekniv er enhver mad entusiasts værktøj og det mest brugte redskab i køkkenet, når maden skal laves. Derfor er en kokkekniv en ideel gave et familiemedlem eller god ven. Kniven kunne være en Tramontina kokkekniv, så har du også givet en flot gave, hvor du ved kvaliteten er i orden.\nKokkeknive i god kvalitet\nHvis man derudover ønsker at forkæle sig selv ekstra meget. Vi har et udvalg af knivblokke med knive. Her har man virkelig mulighed for at få et allround sæt der kan dække ethvert behov i køkkenet. Selvom kvantiteten går op, er det ikke lig med kvaliteten går ned. Det er de samme knive som du kan købe enkeltvis, du får bare mere for pengene. Roba.dk har kokkeknive i alle prisklasser, størrelser, afskygninger og design, men gennemgående for dem alle er kvaliteten. Har du spørgsmål til vores produkter, så kontakt kundeservice. Vi sidder klar til at hjælpe dig med at finde den helt rigtige kokkeknive til dig selv, eller en du holder af. Med vores store udvalg af kvalitets kokkeknive finder du helt sikkert den kokkekniv, som matcher dit hjem eller forretning. Vores knive leveres i topkvalitet samt har mange af knivene fra Tramontina hele 5 års garanti. Mange restauranter benytter vores knive fra Tramontina af, da knivene er i så god kvalitet og er behagelig at arbejde med.\nSe køkken knive her\nUnikke kokkeknive med flotte nuancer\nRoba har samlet et stort udvalg af kokkeknive. Du finder kokkeknive med flotte nuancer og unikt træ. Selve trægrebet er udformet til at kunne holde til opvaskemaskinen og du får hele 5 års garanti med på produkterne. Roba har samlet et stort udvalg af knive, du kan brug som bestik. Alle har prøvet, at få serveret et lækkert stykke rødt kød, men ikke kunne skære det over grundet en sløv kniv. Dette problem kan du løse, ved at købe en af vores mange gode og skarpe knive, der kan skære. Vores bordknive er af mærket Tramontina, som fremstiller produkter i et unikt og tidsløst design, der altid vil passe til din borddækning. Alle vores bordknive ligger godt i hånden og er både velgenet til morgen-, middags, – og aftensmad, samt også til grillkød og steaks. Du får derfor en all-around kniv, du altid vil være glad for.


Roan, Southern | Huntable Game\nNAME: SOUTHERN ROAN\nRoan antilopen har fået dens navn efter dens rødbrune farve. Denne antilope minder meget om Sable-antilopen i statur. Både hanner og hunner bærer horn. Hunnernes horn er slankere og kortere end hannernes.\nRoan findes i små flokke af 5 til 12 individer, større flokke er dog ikke ualmindelige.\nDominerende tyre forsvarer hunnerne fra opmærksomhed fra andre interesserede tyrer.\nRoan er primært en græsæder, og foretrækker savanne-lignende områder med store åbne græssletter. Når det friske græs er knap i vintermånederne, vender den tilbage til at spise blade fra træer og buske. Dette gør den meget overlevelsesdygtig i hårde tider.\nAnbefalet kalibervalg til denne vildtart vil være en 0,270. Tungere kaliber vil være det optimale valg. Roan Antilopen er et stort dyr og kan være yderst farlig, så det optimale valg af riffelkaliber vil være en .375 H&H.\nSide By Side Safaris, råder over en stor nærtliggende jagt-koncession, hvor der er en stærk bestand af Roan, med en trofækvalitet helt i topklasse.


Kulturøkologerne håber, at der bare kan komme lidt farver på det nye byggeri! Vi får se. Arkivfoto\nKulturøkologisk Forening blander sig i byens farvelægning – og det er ikke første gang\n”Det skal nok blive godt med det nye gymnasium. Jeg er sikker på det bliver alletiders sted, med et godt læringsmiljø til gavn og glæde for alle – elever, lærer, forældre og samfundet. Men hvorfor skal det være så gråt?”, spørger Erland Andersen, formand i Kulturøkologisk Forening, når han står og kigger på det nye gymnasium, der holder rejsegilde 29. maj.\n”Hvis man står her på pladsen foran Ungecentret, kan man se den gamle grå sal fra Kongsholmskolens tid, den nye og moderne Bygning M og nu så også gymnasiet. De konkurrerer om at være mest grå. Du kan også stille dig andre steder, hvor du så har Albertshøj i baggrunden. Jeg mener bare, hvorfor skal det være så gråt, når vi ved at farver gør os glade!?”\nDet er ikke første gang Kulturøkologisk Forening blander sig i debatten om byens udtryk. Bl.a. har de netop for fjerde år i træk udgivet, hvad de kalder for årets Bydiversitets plakat.\nDen rummer motiver af udsmykninger, der er kommet til i byen, gennem det seneste år.\n”Lige som i naturen hvor alle snakker om, at det er vigtigt at skabe mere biodiversitet, fordi det giver en varieret og robust natur, så skal vi også skabe bydiversitet, hvor vi bor. Byen skal ikke være grå og kedelig. Den må godt have lidt farver, der giver forskellighed og oplevelser”, mener Erland Andersen, der håber, at det i det mindste kan nås at få lidt farver på døre og vinduer i det nye gymnasium.\nDer er i øvrigt ikke planer om, at kulturøkologerne selv vil gå i gang med farver og udsmykning, som det i sin tid skete ved gårdhusene i Syd, inden de skulle renoveres.\nPubliceret 27 May 2019 08:00


Fordele og ulemper ved kommune-sammenlægning eller øget samarbejde - Holstebro og Struer Kommuner - KORA\nFordele og ulemper ved kommune-sammenlægning eller øget samarbejde - Holstebro og Struer Kommuner\nHolstebro og Struer Kommuner har ønsket en forskningsbaseret vurdering af fordele og ulemper ved kommunesammenlægning eller øget samarbejde mellem de to kommuner. Undersøgelsen viser, at der kan være en række økonomiske, faglige og geografiske fordele ved en tættere integration af de to kommuner. Men der kan også være nogle demokratiske ulemper.\nFordele og ulemper ved kommunesammenlægning eller øget samarbejde er vurderet på fire analysedimensioner:\nØkonomi (udgiftsbehov, stordriftspotentialer og økonomisk styring)\nOrganisation og faglighed\nDemokrati og politisk lederskab\nEt øget samarbejde mellem Holstebro og Struer Kommuner vil kunne øge den faglige bæredygtighed og give økonomiske gevinster især i den mindste af de to kommuner, Struer. De faglige og økonomiske fordele vil dog være større ved en egentlig kommunesammenlægning. Øget samarbejde vil også kunne føre til omkostninger til øget bureaukrati. Og der kan være demokratiske ulemper som følge af, at det bliver vanskeligere for borgerne at holde de valgte politikere ansvarlige for den førte politik.\nEn kommunesammenlægning vil kunne have nogle mere langsigtede fordele: Det kan give øget økonomisk robusthed og styringskapacitet, større faglig bæredygtighed og økonomiske stordriftsfordele for især administration og vejvæsen. Der vil endvidere være potentiale for stordriftsfordele for folkeskole og andre serviceområder, ligesom en sammenlægning vil skabe grundlag for større regional gennemslagskraft og styrkelse af det fælles potentiale for byudvikling, bosætning mv.\nOmvendt knytter der sig en række potentielle demokratiske ulemper til en kommunesammenlægning. Der bliver større afstand mellem politikere og borgere, og borgerne kan føle sig mindre knyttet til den nye kommune. Erfaringerne fra sammenlægningerne i 2007 peger desuden på, at de langsigtede konsekvenser for kommunalpolitikernes vedkommende kan være, at de menige kommunalpolitikere i særligt den mindste kommune oplever, at de mister indflydelse.\nHolstebro og Struer står overfor en række store demografiske, økonomiske og udviklingsmæssige udfordringer. De to kommuners byråd har ønsket en forskningsbaseret vurdering af, om kommunesammenlægning eller øget samarbejde kan være en vej til at imødegå udfordringerne og skabe grundlag for en stærkere fælles udviklingsplatform.\nUndersøgelsen er baseret på et litteraturstudie af forskningsbaserede analyser af effekterne af kommunesammenlægningerne i 2007, den frivillige kommunesammenlægning på Bornholm i 2003 samt relevante erfaringer fra kommunesammenlægningsprocesser i de øvrige nordiske lande.\nI vurderingen af økonomidimensionen indgår endvidere en række konkrete nøgletal for de to kommuner. Desuden indgår data fra KORAs analyser af stordriftsfordele ved kommunesammenlægningerne i 2007 og efterfølgende analyser af udgiftsbehov og stordriftspotentialer på de kommunale udgiftsområder efter kommunalreformen. Der indgår ikke lokalt indsamlede data i analysen.\nUndersøgelsen er ’afrapporteret’ i form af en mundtlig præsentation for de to byråd den 13. august 2015\nType: Konferenceindlæg, Oplæg for kommunalbestyrelserne i Holstebro og Struer, 13. august\nHvem har finansieret: Holstebro og Struer Kommuner\nSamfundssind eller brugerservice\nDet unødige bureaukrati


Ofterschwang | Regnsky\nAf Morten Bruhn den 26. august 2009\nDe fleste har sikkert hørt om Jürgen Paape, men ingen ser ud til at kunne huske, hvorfra de stiftede bekendtskab til den tyske minimal/tech house-kunstner (okay, det er måske bare mig der har det sådan). Nu er han imidlertidigt klart med nyt materiale på kompilationen Kompakt Total 10 – en årlig udgivelse som altså nu runder et skarpt hjørne, hvorfor det Köln-baserede pladeselskab Kompakt kan fejre sin egen 10 års fødselsdag med en stjerneparade af navne, hvor de fleste medvirkende har været en del af grundstenen for det tyske technolabel.\nEn af disse er altså Kompakt-medejeren Jürgen Paape, der medvirker med et nyt nummer, som har fået titlen Ofterschwang. Selvom det blot er lidt over et år siden, at tysk senest var en integreret del af min skolegang, så er jeg tilsyneladende ude af stand til at oversætte ordet til almindelig dansk. Psst, så hvis der er nogen der kan hjælpe mig hér, så råb endeligt højt, psst.\nDet er altså er ret mærkværdigt nummer… Min første indskydelse er, at Ofterschwang ville passe bedre ind i en eller anden Tim Burton-animationsfilm, på grund af nummerets drilske og legesyge lige-op-i-fjæset-ness – ja, og så særligt pga. trompetstykket. Men efter nogle gennemlytninger er det rent faktisk trompeten og den svage koklokke, som rumstrerer i baggrunden, der giver dette nummer en dejlig kant. Jeg må ærligt indrømme, at jeg endnu ikke har fået gennemlyttet hele Kompakt 10 Total endnu, men hvis Jürgen Paape viser stilen med Ofterschwang, vil jeg helt sikkert anbefale at man tager og lytter til albummet og måske køber hele eller dele af albummet hér.\nKompakt Total 10:\nvirkelig fedt nummer imo\nJürgen Paape er svedig. Come Into My Life fra 9’eren og So Weit Wie Noch Nie er bestemt også værd at anbefale!