Trafik på Hovedvejen i Osted - udløber 6. juni 2019\nForslag fra Hanne Aagesen:\nFor gjort noget ved den trafik der er på hovedvejen i osted. Vi flyttede til osted i 2002 siden da er trafikken steget til det 3 dobbelte, mange af bilisterne kører for stærkt og lastbilerne få huset til at ryste, har tænkt på hvor længe huset holder til de rystelser. Langs hovedvejen bor der børne familier, som ikke bare kan passere hovedvejen de går selvfølgelig til lyskrydset men jeg har tit set at bilerne forsætter selv om der er rødt. Frygter at der en dag er nogen der bliver slået ihjel i trafikken. Kunne i ikke finde en løsning med at få ledt trafikken uden om ?.\nReducer tung gennemkørende trafik i Vester Såby - udløber 6. juni 2019\nForslag fra Niels Møller Strandgaard:\nReducere den kraftige tiltagende tunge gennemkørende trafik på Åkandevej og Nellikevej i Vester Såby. Husene slår revner. Samt chikaner på Åkandevej fra Nellikevej til Dyvelslystvej og videre ud til Soderupvej.\nRundkørsel på Holbækvej, Hvalsø - udløber 7. juni 2019\nForslag stillet af Sussi Hald Petersen:\nRundkørsel på Holbækvej i Hvalsø ved Kommunen Det er bl.a. om morgenen utroligt svært pga. tæt trafik og dårligt overblik at komme ud på Holbækvej i krydset Holbækvej / Møllebjergvej / Gundestedvej “foran Kommunen” Det gælder både for biler, cyklister og fodgængere.\nJeg vil derfor gerne opfordre til at der laves en rundkørsel eller alternativt et lyskryds så trafikken kan glide mere sikkert og farlige situationer minimeres.\nRundkørsel ved Biltris - udløber 10. juni 2019\nForslag fra Michael Knudsen:\nRundkørsel ved Biltris, i det farlige kryds. Det er umuligt at få regionen i tale :-( Der ligger en skole med over 200 elever 1 kilometer væk fra krydset. Hvis i vil tiltrække børnefamilier til området, så fokusere på børnene! Der kommer endnu mere trafik når den nye bro kommer.\nMindre trafik gennem Biltris - udløber 10. juni 2019\nDer er meget trafik igennem Biltris. Er der muligheder for at få mindre trafik igennem byen?\nTunnel eller bro over Elverdamsvej ved Biltris - udløber 10. juni 2019\nTunnel eller bro over Eleverdamsvej ved Biltris, således at skolebørn sikkert kan komme til Sofiehøjfriskole. Der er mange skolebørn som skal krydse Elverdamsvej, når de kommer med bussen eller kommer med deres cykler.\nGangbro over Hovedvejen ved Osted - udløb 11. juni 2019\nForslag fra Karina Yndgaard:\nHusk Osted, gangbro over hovedvejen der er mange børn der bor på den forkerte side af hovedvejen, farligt for børnene at gå over vejen.\nGang- og cykeltunnel under Åsvejen - udløber 10. juni 2019\nForslag fra Arne Midtgård:\nNu er man i fuld gang med at anlægge parkeringsplads syd for stationen, og man skal åbenbart også renovere det åndsvage slalom stisystem ned til stationstunnellen.\nJeg troede, at man ved samme lejlighed ville tage problemet op med overgangen over Åsvejen. Det ser ikke ud til at være tilfældet. Det undrer mig, for det er et meget trafikeret sted. Specielt er skolebørnene fra nord meget udsatte, når de skal krydse vejen med alt den trafik til stationen og industriområdet.\nJeg synes, det må være meget let at anlægge en tunnel under Åsvejen, når man nu er i gang. På stationssiden er stien i forvejen nede under niveau og det naturlige niveau på søsiden er også væsentlig under Åsvejen.\nBegrænsning af lastvognstrafik på Hornsherredevej - udløber 10. juni 2019\nForslag fra Dan Christensen:\nJeg har flere gange forsøgt at komme igennem med et forslag om trafikregulering af Hornsherredvej uden held der har altid været et eller andet som ikke har passet ind i kommunens planer eller mangel på interrese for forslaget eller at andre instanser ikke har set sig i stand til at administere denne foreslåede begrænsning.\nNu er muligheden så kommet til at stille forslaget og håbe på at 650 andre borgere har det lige som mig, så vi kan få gang i debatten og begrænsning af den tunge trafik på HHV, som efterhånden er blevet så voldsom og rygende og støjende at det må være ulideligt at bo ud til HHV.\nDen første henvendelse af 9/8 2015 var min bekymring over at trafikken nu var så intens hele dagen mellem 06:00 og kl. 17:00 på HHV\nDen anden henvendelse af 9/3 2016 drejede sig om samme problemstilling, denne gang havde jeg talt lastbilerne og sendt det til Bylauget og kommunen, det viste sig der kørte så mange lastbiler at der på de tidspunkter jeg kørte på HHV, kørte 1,75 køretøj over 40 tons pr. Minnut.\nDen tredie henvendelse af 25/6 2016 var den dag jeg var ved at blive torpederet af en lastbil med grus, jeg nu syntes jeg det var for meget.\nMin sidete henvendelse af 28/112018 sendte jeg til Borgmester Carsten Rasmussen for nu syntes jeg at det er på tide at der sker noget i løbet af 2019 åbner broen over Roskilde fjord og så bliver det et rent helvede at bo der langs HHV, der skal handles nu\nForslag: Forslag om begrænsning af lastvognstrafik på Hornsherredvej fra rundkørslen ved Munkholmvej og til udkørslen ved Elverdamsvej I Biltris. Forslaget går i sin enkelthed ud på, at der skal sættes skilte op med "al indkørsel forbudt for lastbiler over 3500 kg uden ærinde " ved alle indfaldsveje der fører til HHV. Jeg tror at 7 skilte kan dække behovet det er en billig løsning der ikke kræver meget,og som jeg har skrevet er det fuldstændig ligegyldigt om politimesteren kan administrere det elller ej.\nHastighedsbegrænsende initiativer på Roskildevej i Hvalsø - udløber 10. juni 2019\nForslag fra Kasper Wengel Escasain Berg:\nOpførelse af bump, chikaner eller anden hastighedsbegrænsende midler på Roskildevej i Hvalsø - på strækningen mellem Solvænget og Raunsbjergvej. Der er meget trafik - og tung trafik - på denne strækning, og der bliver ofte kørt stærkt her.\nRundkørsel på Elverdamsvej ved Englerup - udløber 12. juni 2019\nForslag fra Nina Blom Hansen:\nRundkørsel på Elverdamsvej ved Englerup. Primært for at sikre skolevejen, sekundært at nedsætte hastigheden forbi Englerup\nHøjresvingsbane på Elverdamsvej ved Krabbesholmsvej - udløb 13. juni 2019\nForslag fra Niels-H. Madsen:\nNår man kører mod Skibby på Elverdamsvej og skal til højre ad Krabbesholmsvej er man altid ved at blive påkørt bagfra, da man skal meget ned i fart for at komme sikkert rundt i svinget. En højresvings bane vil gøre det mere sikkert.\nFartbegrænsning på Hornsherredvej omkring Sofiehøj Friskole - udløber 17. juni 2019\nForslag fra Laila Schäffer:\nFartbegrænsning fra bakken ved hornsherredvej 467 frem til efter svinget efter sofiehøj friskole. Der er dagligt farlige situationer pga dårligt udsyn, høj hastighed og drejende bilister ind til skolen/børnehaven.\nRundkørsel ved Jenslevvejen på Munkholmvejen og lyskryds i Rye-krydset - udløber 17. juni 2019\nForslag fra Conni Buhl:\nEn rundkørsel ved jenslevvejen på Munkholmvejen, det er jo næsten som en motorvej herude. Eller et lyskryds i RYE-krydset for at få farten sat ned. Bare et eller andet, så der ikke sker flere ulykker herude.\nFartbegrænsning på 50 km/t på Hornsherredvej langs Lyndby Strand - udløber 17. juni 2019\nForslag fra Morten Busch:\nDen nuværende fartbegrænsning på 60 km/t resulterer i et højt støjniveau og gør adkomst til/fra boligerne langs vejen unødigt risikabel. Dertil kommer at den reelle gennemsnits hastighed er betragteligt højere idet begrænsningen på de nuværende 60 km/t i vid udstrækning ikke overholdes.\nBegrænsning af gennemkørende trafik på Sonnerupvej og Sonnerup Gade - udløber 20. juni 2019\nForslag fra Rebecca Gren Bonde:\nDer er stadig stigende trafik (herunder også meget tung trafik) på Sonnerupvej og Sonnerup Gade, i Kirke Sonnerup. Det er et problem.\n*På Sonnerup køres der vanvittigt stærkt af denne trafik, fordi det er på landet og der ikke er nogle naturlige stop i den 3 km lange strækning mellem Kirke Sonnerup og Rye. Dette betyder hverken børn eller voksne kan cykle på vejen. Ofte er almindelig gang farlig. Vejen er snoet og kuperet, og pludselig kommer en bil med over 100 km i timen rundt i et sving og er tæt på at køre en borger ned.\n*Det meget generende og urimeligt med den øgede trafik, eftersom borgere der bor her, bevidst har valgt dette for at opnå størst mulig fred og ro. Ryegaard Gods tunge trafik med landbrugsmaskiner må vi naturligvis leve med og acceptere. Men at folk benytter vejen som gennemkørsel er ikke OK. Her bør henvises til hovedvej 53, som er bygget til tungere trafik.\n*Sonnerup Gade ligger i forlængelse af Sonnerupvej, ved indkørsel til Kirke Sonnerup. Vejen er smal og snor sig, og byhusene ligger helt ud til kanten af vejen, hvorfor tung trafik er ganske uegnet. Bus og de som bor på gaden og på Sonnerupvej bør være de eneste, som benytter denne vej\nGennemkørsel forbudt for tung trafik på Tølløsevej i Hvalsø efter Sonnerupgaard (retning mod Sonnerup) - udløber 20. juni 2019\nForslag fra Stine van der Vegte:\nVejen er ikke egnet til de mange lastbiler, der kører af Tølløsevej fir at komme til Tølløse. Dette forårsager mange brud på diverse installationer i vejen (vand og fjernvarme), og udbedringen af disse skader bekostes af Lejre Kommunens borgere.\nDertil kommer, at vejens forløb, der hvor Tølløsevej bliver til Dumpedalvej og fortsætter gennem Sonnerup, er komplet uegnet til store lastbiler. Et forslag, der kun vil koste nogle skilte med gennemkørsel forbudt.\nStem for dette forslag:\nBump og 40 km/t gennem Kirke Hyllinge Centrum - udløber 20. juni 2019\nForslag fra Glenn Rabe:\nBump og 40km gennem kirke hyllinge centrum\nAnsæt en parkerings- og tilsynsvagt i Lejre Kommune - udløber 20. juni 2019\nForslag fra Ole Hardon:\nAnsæt en parkerings- og tilsynvagt evt. I deltidsansættelse el. flexjob, hvis Kommunen ikke mener, at der er nok at se til for en i fuldtidsjob!\nSom hos mange andre kommuner, så mener jeg, at vi i Lejre Kommune mangler noget konsekvens over for ulovligt parkerede biler på de mest trafikerede veje. Her tænker jeg specielt på der, hvor by- og flexbusserne køre.\nDet skaber ligeledes farlige situationer for fodgængerne og cyklisterne, som ufrivilligt bliver nød til at stige af cyklen og passere via fortovet, hvis det ikke også er umuligt, idet der ofte parkeres delvis på fortovene - og endda også mod færdselsretningen.\nOvennævnte er, mener jeg, medvirkende årsag til, at rigtig mange forældre fejlagtigt lærer deres børn, at cykle på fortovene - både med og mod færdselsretningen, hvilket skaber endnu flere farlige trafiksituationer.\nNu hvor vi også er meget opmærksomme på klimaforandringer, herunder kraftige regnbyger, så kunne samme person tilse rendestene og afløbsbrønde/riste og i 1. Gangstilfælde aflevere en venlig henstilling i postkassen til grundejeren, som har grundstykke ud til omhandlende vejstykke. Det er sikkert ikke kun i Hvalsø by, at der ses oversvømmelser på kørebanerne grundet tilstoppet afløbsriste.\nDisse oversvømmelser kan ligeledes være årsag til farlige situationer for trafikken, ikke mindst for de 'bløde' trafikanter.\nGrunden til omhandlende ønske er, at Politiet, til trods for, at det er deres opgave at tilse at færdselsloven overholdes, desværre ikke har nok resourcer/mandskab til disse opgaver.\nFodgængerovergang på Elverdamsvej ved Englerup - udløber 20. juni 2019\nForslag fra Lisa Fogt:\nEn fodgængerovergang på Elverdamsvej ved Englerup, så det bliver lettere og mere sikkert at krydse Elverdamsvej.\nVejbump på Karlebyvej i Kirke Hyllinge - udløber 20. juni 2019\nForslag fra David Broe:\nVejbump på karlebyvej (byzone) i kirke hyllinge ml Vestergårdsager & Ammershøjvej pga for høj hastighed og mange børn der går/cykler\nBump eller lignende på Stationsvej i Kirke Hyllinge - udløber 8. juli 2019\nStillet af Dorte Larsen:\nDet ville være en rigtig god idé med bump eller lign.på Stationsvej i kirke Hyllinge Det er en vej der føre ned til institutioner og flere dagplejer bor i nærheden. Der bliver kørt mega stærkt på den vej.\nLukning af Byvejen i Osted for gennemkørende trafik - udløber 8. juli 2019\nStillet af Frank Jürs:\nLukning af byvejen i osted for gennemkørende trafik samt nye trafikchikaner.\nTrafikdæmpende tiltag på Holbækvej i Hvalsø og bedre markering af cykelsti - udløber 15. juli 2019\nForslag stillet af Ulla Hjort Petersen:\nTrafikdæmpende foranstaltninger på Holbækvej, Hvalsø samt bedre markering af cykelstien\nBump/hastighedsbegrænsning igennem Torkildstrup i Kirke Såby - udløber 17. juli 2019\nForslag stillet af Christa Molin:\nBump/hastighedsbegrænsning igennem Torkildstrup i Kirke Såby. Vi ligger for enden af en bakke og bilerne drøner ned igennem er børnekvafter med al al al for høj fart.\nHastighedsdæmpende foranstaltninger på Kongemarksvej - udløber 8. august 2019\nForslag stillet af Jon Lorenstsfeldt:\nKongemarksvej fra byen og til Kongeåen udføres med 4 bump, alternativt nedsættes farten til 40 km eller udvider vejen med 60 cm på begge vejsider, og herefter udfører enstribet vej med opmærket gang og cykelsti i hver side på Kongemarksvej.\nTung trafik over 3,5 t forbydes dog kørsel til beboerne undtagen.\nHusk! Vi har en bredde på vejen a 3,50 m og en typisk bil er 2,5 m til sidespejl. Vi har på vejen daglig farlige situationer, da vejen runder og har bakker med dårlige oversigtsforhold.\nBedre trafiksikkerhed i Kornerup - udløber 15. august 2019\nForslag stillet af Ben Hjort:\nDet var med stor glæde at jeg læste artiklen i Lejre lokalavis d.22/1/2019 side 5 angående trafiksituationen i kommunen. Især opgraderingen af sikkerheden på Ravnsborgvej i Kornerup fangede min opmærksomhed.\nJeg har et meget stort ønske om at det også gælder Buesøvej. Til orientering. Det er ikke mange trafikanter der lægger mærke til Kornerupby og 40km fartbegrænsnings- skilte, når man kommer af Buesøvej fra Kattinge. Det er ikke mange der overholder fartbegrænsningen. Det samme gælder fra Gammel Landevej i Kornerup, Mange trafikanter tror måske at de er kørt ud af Kornerup by, men der er jo stadigvæk 180 meter til bygrænsen. Farten bliver virkelig sat op over Kornerupbroen ud mod Kattinge..\nLidt kedelig information, 3 katte og 2 dådyr påkørt og dræbt i 2018. Er det muligt at få etableret et lille vejbump,vejstriber,eller andet?\nLav Ejby Havnevej om til en 2 plus 1-vej - udløber den 3. oktober 2019\nForslag stillet af Jan Benny Jensen:\nEjby Havnevej har ingen belysning og dårlige oversigtsforhold. Der er mange gående og løbende og ikke mindst cyklende voksne og skolebørn. Derudover vil det være med til at sænke farten på vejen.\nAntal stemmer for dette forslag: 8\nLyskryds, Vandingen i Hvalsø - udløber den 3. oktober 2019\nForslag stilet af Conni Eriksen:\nDer opstår tit farlige situationer i rundkørslen Vandingen, Hovedgaden, Ringstedvej og Roskildevej pga. dårlige oversigtsforhold - især ved udkørsel fra Vandingen, hvor man tit ikke ser biler, der kommer fra Hovedgaden. Lyskryds ville gøre det sikrere.\nBedre trafiksikkerhed for bløde trafikanter ved Borrevejle Vig - udløber den 26. oktober 2019\nForslag stillet af Per Diederichsen:\nJeg foreslår bedre og mere sikre forhold for især de bløde trafikanter, som skal til og fra Spar-købmanden på Hornsherredvej ved Borrevejle Vig.\nAntal stemmer for dette forslag: 83\nLyssignal ved rundkørslerne i Hvalsø - udløber 7. november 2019\nForslag stillet af Marie Rasmussen:\nMit forslag er at der skal komme lyssignal ved rundkørslerne på Ringstedvej og Holbækvej i Hvalsø - bilerne kører så hurtigt igennem. Det er ikke sikkert for cyklisterne og dem på gåben.\nBegræns den voldsomme trafik af store lastbiler gennem Sæby - udløber 7. november 2019\nForslag stillet af Inger Bregnum:\nAt begrænse den voldsomme trafik af store lastbiler her gennem Sæby ville være en stor lettelse - de to skarpe sving her er, kan sommetider betyde, at man må bakke for at de store biler kan komme rundt i svinget med anhængerne.\nOg de larmer også forfærdeligt, når de kører her igennem - og der kommer virkelig mange hver dag.\nAntal stemmer for dette forslag: 13\nLav Langetoften og Stentoften (Osted) til stillevej - udløber den 2. februar 2020\nForslag stillet af Henriette Rasmussen:\nLangetoften og Stentoften skal laves til stillevej. Der er enorm meget trafik, hurtigkørende biler og tung trafik, der benytter vejen som smutvej væk fra Alfarvejen.\nVejene ligger lige ved Osted Skole, og der er mange børn, der fragter sig selv til og fra skole. Løsning kunne være chikaner eller bump. I hvert fald skal den gøres til en stillevej.\nAntal stemmer for dette forslag: 48\nSikker trafikvej for skolebørn i Osted - udløber den 15. februar 2020\nForslag stillet af Signe Hansen:\nSikker trafikvej for skolebørn ved Assendløsevej, Hovedvejen samt Byvejen i Osted.\nDer er enorm meget trafik, hurtigkørende biler og tung trafik, der ikke respekterer lysregulering. Rigtig mange børn skal over Hovedvejen, Assendløsevejen samt Byvejen til og fra skole, klub, SFO, børnehave og efterskole. Disse 3 veje er bestemt ikke sikre skoleveje.\nLøsning kunne være: Chikaner eller bump, bedre oplysninger om skolevej eller tunnel under jorden.\nAntal stemmer for dette forslag: 127\nByzone v. Englerup/Elverdamsvej - udløber den 21. april 2020\nForslag stillet af Thomas Dam Bruun:\nAt oprette byzone 50 km/t på Elverdamsvej ud for Englerup/Vibekæret. Nu 60 km/t-zone, men mange børn/andre skal til bus og til cykelsti.\nEtablering af fartdæmpende foranstaltninger gennem Kisserup - udløber 21. december 2019\nForslag stillet af Hans Nyboe\nEtablering af fartdæmpende foranstaltninger gennem Kisserup på Raunsbjergvej/Hanehøjvej, hvor der køres alt for stærkt.\nFortov/cykelsti på hele Ammershøjvej - udløber den 21. april 2020\nForslag stillet af Johnny Christiansen:\nDer skal oprettes fortov/cykelsti på hele Ammershøjvej. Jeg oplever stort set farlige situationer hver morgen når jeg er på vej til arbejde, specielt her i den mørke tid. Mærkelig planlægning at lave en gennemgående "omfartsvej" uden fortov og cykelsti. Det er kun et spørgsmål om tid før der sker en ulykke.


Missionær kønsposition (+ PICS) + 5 mega-sexede variationer - Sexstillinger\nMissionærpositionen er en af de mest almindelige og fornøjelige sexstillinger, da den skaber en intim, tæt og tilfredsstillende sex med din mand. Denne guide viser dig, hvordan du udfører missionærpositionen til maksimal fornøjelse (dvs. orgasmer) sammen med at lære dig nogle fantastiske variationer for at få mest muligt ud af det.\nPå illustrationen ovenfor kan du se den grundlæggende missionærpositionsteknik. Du kommer til at være på din ryg med dine ben åbne, mens din mand er på toppen med hans ben er i mellem dine. Han kan stabilisere sig ved at hvile sin vægt på albuerne, som han placerer hver side af dig. Han kan også hvile en del af sin vægt på dig, men skal være omhyggelig med at sørge for, at det ikke er ubehageligt for dig. Sørg for at fortælle ham, hvis det er.\nDet fantastiske ved missionærposition er, at din mand vil ramme din fremre fornix eller A Spot [ 1 ] [ 2 ] forudsat at han er tilstrækkeligt udstyret (du kan se A stedet nedenfor). Dette er perfekt, hvis du nyder cervikale orgasmer .\nHvad manden gør i missionærpositionen\nMissionærpositionen er meget ligetil og kræver overhovedet ikke meget smidighed eller fleksibilitet, så den er velegnet til praktisk talt alle. Din mand udfører det meste af arbejdet under missionær sex, og han er simpelthen nødt til at trække ind og ud af din vagina.\nSelv om denne bevægelse helt sikkert kan være behagelig for dig, vil du opdage, at det er endnu mere behageligt, hvis han grinder på dig på samme tid. For at gøre dette, er han nødt til at bevæge sit bækken op og ned sammen med at skyve, så hans skamben kan udøve pres på og omkring din klitoris, hvilket gør det meget ligner Coital Justeringsteknik .\nHvad pigen gør i missionærpositionen\nNår du har sex i missionærpositionen med din mand, kan du føle, at fordi han er på toppen, at han er den, der er i kontrol. Men du har også en stor grad af kontrol over, hvor dybt han trænger ind i dig sammen med hvor meget stimulering din klitoris får.\nNår din mand er oven på dig, kan du vikle armene rundt om hans nakke eller hoved. Alternativt kan du 'hook' dine arme under hans arme og gribe hans ryg, så du kan trække dig selv ned på hans penis for lidt dybere penetration.\nAt stimulere din klitoris - Hvis du vil have ham til at stimulere din klitoris mere end han allerede er, er alt hvad du behøver at gøre, at slibe det mod hans skamben på ethvert skub. Det vil tage lidt tid at få din rytme, men når du først gør det, føles det fantastisk! Selvfølgelig kan du også lave en vis manuel stimulering med dine hænder ved hjælp af disse teknikker .\nAt få ham til at penetrere dig dybere - Det er let at få ham til at trænge dybere ind, når det er mislykket med sex. Alt hvad du skal gøre er at løfte benene op. At holde dem hævet i luften kan blive trættende, så din bedste chance er at vikle dem rundt om din partners ryg, som du ville gøre i Bor position .\nHvis du ikke kan lide at pakke dine ben rundt om din mand, men stadig længes efter dybere gennemtrængning, kan du lægge en pude eller pude under den lille del af dit ryg / hofter. Dette løfter din vagina og giver ham mulighed for at trænge dig dybere ned, uden at du behøver at hæve benene.\nSådan forbedres missionærpositionen og få mere glæde af det\nRollespil og let BDSM - I denne position er din mand meget i den dominerende position oven på dig. Hvis du kan lide at føle dig underdanig i denne position og ønsker at tage det lidt videre, kan du prøve noget rollespil. Et eksempel ville være at få din mand til at pin dine arme ned over dit hoved, mens du prøver at kæmpe fri.\nEn anden, mere intens rollespil ville være for ham at lægge en eller begge hænder på din hals og let kvæle dig (selvfølgelig sikkert ord eller endda noget i din hånd at droppe for at underrette din mand om et problem er en forudsætning her). Du kan finde flere ideer til rollespil her og en introduktion til BDSM her .\nDirty Talk - Hvis du kan lide, at din mand taler beskidt med dig, er Missionær den perfekte position, da din mand naturligvis vil være lige ved dit øre. Du kan finde 73 store beskidte talesætninger at sige til din mand her .\nTal med ham! - For at gøre missionærpositionen sjovere for jer begge kræver du at tale med din mand og for jer begge at give hinanden feedback på hvad I kan lide og ikke kan lide så meget. Denne vejledning om seksuel kommunikation vil komme i gang.\nVariationer af missionærposition og lignende positioner\nAt holde sig til regelmæssig missionær vil uundgåeligt blive kedelig. Derfor er du nødt til at prøve nogle af disse gode variationer:\nDin mand løfter dine knæ opad i denne position. Klik her for at finde ud af mere om Deckchair-positionen .\nWrap dine ben omkring ham, krydse dine ankler og træk ham ind i dig for dybere penetration. Klik her for at finde ud af mere om borepositionen .\nDette er næsten identisk med almindelig missionær undtagen for en klar forskel; du kommer til at hænge dit hoved over kanten af sengen. Klik her for at finde ud af mere om Hang Loose-positionen .\nSandwich kræver lidt fleksibilitet og styrke, men giver mulighed for dyb penetrering. Klik her for at finde ud af mere om det .\nDu skal også være temmelig fleksibel for at udføre positionen Spread Bens. Mange føler, at det har mere til fælles med Dårlig position . Klik her for at finde ud af mere om positionen Spread Bens .\nSean's tanker om missionærpositionen\nHvis du ikke har haft sex mange gange før, vil du opdage, at missionærpositionen er meget behagelig og problemfri at udføre. Et af de mest undervurderede aspekter af det er, at du har en stor grad af kontrol med, hvor dybt du tager din mand. Du skal også bemærke, at under missionærpositionen kan din mand hvile på albuerne i stedet for på hænderne. På en meget niche, men vigtig sidebemærkning: Nylig forskning har vist, at hvis du er en kvinde, der har haft hofteudskiftningskirurgi, så er den sikreste position, du kan have sex i, Missionærpositionen [ 3 ] [ 4 ]; endnu en grund til at gøre Missionær til en hæfteklam i dit sexliv.


Dette er hvad det betyder Rygsmerter\nJakarta – Bagtaljen er den del af kroppen, der fungerer til at støtte kroppen, så den kan stå oprejst og bevæge sig, samt beskytte flere vigtige kropsorganer. Derfor skal rygsmerter ikke tages let på. Fordi rygsmerter, der fortsætter med at forekomme, kan forstyrre daglige aktiviteter.\n(Læs også: Typer af rygsmerter, du har brug for at kende )\nRygsmerter er ikke kun forårsaget af at løfte tunge vægte, men også en mere alvorlig årsag. Så hvad er årsagerne til rygsmerter? Find ud af det her, kom så. ( Læs også: 6 årsager til rygsmerter og hvordan man overvinder det )\nEn forstuvning er en skade på ledbåndene, det bindevæv, der forbinder knogler og understøtter led. Denne skade kan lægge pres på sener eller muskler i taljen, såsom når du glider, sidder i den forkerte stilling, løfter for meget vægt eller strækker dine muskler for meget. I alvorlige tilfælde kan denne tilstand rive ledbåndet.\n2. Traume i rygmarvsskiven\nDette kan ske, når du falder, løfter tunge vægte, mens du bøjer dig, eller bøjer dig i lang tid. Denne bevægelse kan traumatisere spinalskiverne. Denne tilstand lægger pres på rygmarven og forårsager smerter som stikkende eller brændende bagerst i taljen til benene.\n3. Spinal Disc Degeneration\nDiskdegeneration kan opstå på grund af alder. Fordi, når du bliver ældre, har rygmarvsskiverne en tendens til at tynde ud. Som et resultat kan spinalskiverne røre og gnide mod hinanden, hvilket forårsager rygsmerter. Denne degeneration kan også forårsage et fald i styrken af rygsøjlens diske i vægtbærende, bøjning og andre aktiviteter, der involverer spinalskiverne.\n4. Spinal stenose\nSpinal stenose er en tilstand, hvor der er en forsnævring af nervepassagerne i rygsøjlen. Denne tilstand får den syge til at føle smerte såsom kramper, svaghed, følelsesløshed, især når han står eller går. Smerten opstår normalt i lænden, nakken og ryggen.\n5. Ændringer i knoglestrukturen\nDenne tilstand kan opstå på grund af dårlig kropsholdning og andre sygdomme, der udløser ændringer i knoglestrukturen, såsom skoliose, kyfose og lordose.\nLidelser i nyrerne, såsom nyresten eller blødning i nyrerne, kan forårsage rygsmerter. I dette tilfælde er rygsmerter normalt ledsaget af:\nSmerterne er kolik, kommer pludseligt og er kraftige. Smerter, der opstår, er generelt ledsaget af en følelse af kvalme og opkastning.\nSmerter i bagsiden, under rygsøjlen, indtil det udstråler til den nedre del af maven, lysken eller skambenet.\nHyppigheden af vandladning bliver hyppigere end normalt. Faktisk kan du opleve smerter ved vandladning. Passet urin kan også være blodig, farvet og ildelugtende.\nDerfor, hvis du har klager over rygsmerter, bør du straks tale med din læge. For at tale med en læge kan du bruge appen . Du behøver bare Hent Ansøgning i App Store eller Google Play. Derefter kan du indtaste funktionerne Kontakt læge i app at tale med lægen når som helst og hvor som helst igennem snak, og Stemme/videoopkald. Så lad os bruge appen lige nu.


Hvad Betyder Palæo? Spis Som Dine Forfædre - stenaldermad.dk\nKoncepter og begreber indenfor kost er langt fra de fleste ubekendte, men har du styr på, hvad palæo er, samt hvordan du spiser efter palæo-tanken?\nVi dykker her ned i konceptet omkring palæo og giver dig en forklaring på, hvordan du spiser efter palæo-livsstilen.\nHvad betyder palæo?\nDu kender måske ikke udtrykket palæo, men du har måske hørt om begrebet "stenalderkost". Palæo er netop stenalderkost og bygger på konceptet om at spise, som vores forfædre gjorde det. Hele bagtanken er, at du spiser det, som var og er tilgængeligt via naturen - ligesom vores forfædre gjorde det i stenalderen.\nHvis du spiser efter palæo-tankegangen, vil din kost primært bestå af de fødevaregrupper, som du kunne finde i naturen i stenalderen. Kosten vil derfor typisk bestå af grøntsager, kød, frugter, bær, fisk, nødder og æg.\nNår du spiser disse fødevaregrupper, vil du - så vidt det er muligt, undgå forarbejdede fødevarer. Disse fødevaregrupper indeholder oftest raffineret sukker, kunstige farvestoffer, smagsstoffer og transfedtsyre, hvilket ikke er godt for dig.\nHvis vi bliver lidt teoretiske, så bunder tankegangen bag palæo i, at man spiser efter, hvad vi som mennesker er skabt til at spise - altså de fødevarer der er tilgængelige i naturen og var det, da menneskerne gjorde sine oprindelige udviklingstrin.\nDu vil derfor opleve, at du spiser mere kød, fisk og grønt, end du spiser kulhydrater, da disse fødevareprodukter næsten var ikke eksisterende i stenalderen.\nNår du vil spise stenalderkost, skal du derfor spise følgende fødevarer:\nI forhold til drikkevarer vil palæo-kost primært bestå af vand eller drikkevarer som kaffe og te - vel at mærke uden sukker. Her kan man dog bruge fløde i stedet for mælk i kaffen, da det indeholder fede mælkeprodukter.\nTak til akasser.dk for deres støtte til dette indlæg. Find en masse vigtig info omkring valg af Akasse på deres side, så du ikke er tvivl om hvad du bør vælge i din situation.\nOpskrift: Kylling med svampe og chorizo paleo-style\ndette indlæg får du et bud på en lækker paleoret som bruger kylling samt svampe og chorizo til at skabe en lækker ovnba…\nOpskrift: lækker paleo chokoladepandekage til dessert eller morgenmad\nNoget af det man savner på stenalderkost er måske nogle søde sager. Heldigvis findes der opskrifter som indeholder ingr…


Professor livet ud | Portræt | stiften.dk\nProfessor livet ud\nPubliceret 07. juli 2013 kl. 08:34\nVed egen opfindelse har Jens Christian Skou med videoapparat og tv-skærm frembragt et instrument, der kan gøre læsning nemmere for hans svage øjne. Foto: Jens Thaysen.\nNobelpristageren Jens Christian Skou har udgivet sine erindringer. Trods sine 94 år er han stadig skarp i hjerne og mæle.\n»Har du læst bogen?«\nJens Christian Skou sender sin gæst et særdeles hvast professorblik.\n»Øh... altsååå, jeg sprang sådan lidt let henover de videnskabelige forklaringer...«\n»Så er du jo sprunget over det meste!«\nHan er godt nok blevet 94 år, men han er skarp som en ragekniv, Jens Christian Skou, byens højt estimerede professor og nobelpristager, som for nylig på Aarhus Universitetsforlag udgav sin erindringsbog, »Om heldige valg - eller hvad frøer, krabber og hajer også kan bruges til«.\nHan har faste meninger om mange ting. Det faktum, at han både hører og ser særdeles dårligt, får ham ikke til at sænke aktivitetsniveauet og falde hen i apati.\nErindringsbogen har han egenhændigt skrevet fra side 1 til side 378 ud fra gammel, gemt korrespondance og en god hukommelse. Tanken om at lade en journalist hjælpe med formuleringen lå ham fjernt, for bogen ville derved »miste karakteren af at være en skildring af min måde at arbejde på.«\nAt Skou skulle ende som professor på Aarhus Universitet, stod ikke skrevet over hans vugge, selv om han i 1918 blev født som den første af fire børn ind i en bedrebemidlet familie i Lemvig. Faderen drev en trælast- og brændselshandel i partnerskab med sin bror, men allerede som 12-årig mistede Jens Christian Skou sin far. Med farbroderens videreførelse af familiefirmaet kunne mor og børn imidlertid opretholde livsstilen, og det gav Skou det økonomiske grundlag for at tage en længerevarende uddannelse.\n»Det holder os i gang«\nFørst Haslev Gymnasium, siden Aarhus Universitet førte Skou frem til lægegerningen. Som turnuskandidat på Hjørring Sygehus mødte han sygeplejeeleven Ellen-Margrethe, der ad åre gjorde sig bemærket bl.a. som aktiv i Dansk Kvindesamfund og som socialdemokratisk medlem af Aarhus Amtsråd. De har nu været gift i 65 år og havde forinden »tre og et halvt års betænkningstid,« som hun siger.\nTre døtre er kommet ud af ægteskabet, men parret mistede den første, da hun var halvandet år gammel. Hun var født uden galdegang, og det kunne ikke behandles dengang. De to næste døtre er derimod friske, fuldvoksne og har beriget Skou-parret med fire børnebørn.\nGennem mange år har familien boet i Risskov, og Skou-parret har valgt også som pensionister at blive boende i det store hus på en stille villavej. Såvel hus som have og sommerhus passer parret selv uden hjælp, for »det holder os i gang.«\nEfter en periode som ung læge på Ortopædisk Hospital i Aarhus fik Jens Christian Skou i 1947 job på Fysiologisk Institut på Aarhus Universitet, hvor han både skulle undervise og forske. Det var en helt ny verden for lægen, der ellers havde haft planer om at arbejde videre som kirurg.\nAllerede under sin ansættelse på kirurgisk afdeling i Hjørring havde Skou undret sig over, hvordan rygmarvs- og lokalbedøvelse dels breder sig, dels virker i patientens krop. Hans forskning i lokalbedøvelse gav ham nogle år senere doktorgraden.\n»Det er livet at læse«\nForskningen til doktordisputatsen bragte Jens Christian Skou til Woods Hole, den berømte, amerikanske, marinbiologiske station, der ligger ud til atlanterhavskysten i nærheden af Boston.\nUnder en pause i laboratoriearbejdet faldt Skou på instituttets bibliotek i staver over en videnskabelig artikel, hvoraf det fremgik, at der i membranen på blæksprutters nerver findes et enzym, der virker som energileverandør til cellerne. Det undrede Skou sig over, og i løbet af de kommende år gravede han dybt ned i enzymopdagelsen og fik sat forskningsresultater og ord på den natrium-kalium-pumpe, som 40 år senere, i 1997, gav ham Nobelprisen i kemi.\n70 år gammel gik Skou officielt af som professor, men han arbejdede aktivt, indtil han rundede de 85 år og måtte konstatere, at hørelsen ikke var med ham. Den dårlige hørelse kostede ham også den klassiske musik, som han ellers holder meget af, men nu kun kan høre så dårligt, at »den ikke længere lyder godt.«\nI stedet følger han ivrigt med i yngre kollegers arbejde, bl.a. ved det Storm P.-lignende apparat, han har fremstillet, for at forstørre bogsider op til læselig størrelse for det svage syn - »det er jo hele livet at kunne læse!«\n»Når man har beskæftiget sig med et fag i så mange år, kan man ikke bare holde op. Der er stadig ting, jeg gerne vil have undersøgt. For eksempel har jeg aldrig selv fået endelig afgjort, om cellepumpen først sender natrium ud, inden den tager kalium ind. Eller om det sker simultant - samtidig. Jeg tror, det er simultant, men det ærgrer mig, at jeg endnu ikke har fået det endelige svar.«\nJens Christian Skou sammen med hustruen Ellen-Margrethe, med hvem han har været gift i 65 år. Foto: Jens Thaysen.


Sådan at detektere vandmærker på frimærker / slotimports.com\nSådan at detektere vandmærker på frimærker\nVandmærker er skabt af figurer vævet ind i wire bakker, papirmasse er placeret på at lave ark papir. Når vandet fjernes fra pulpen er formerne tilbage på papiret. Siden 1840 med Storbritanniens første frimærke - har Penny Black-- vandmærke papir blevet brugt i trykning af frimærker. Fordi vandmærke papir ikke altid brugt, nogle frimærker er mere værdifulde end deres kolleger. Dette gør at detektere vandmærker på frimærker en spændende tidsfordriv for frimærkesamlere.\n1. Vask dine hænder for at fjerne eventuelle olier, der kan skade dine frimærker. Brug stempel tænger til at placere dine stempler med forsiden nedad på de sorte, syrefri paper.This vil hjælpe nogle af de vandmærker til bliver synlige.\n• Med stempel tænger, hold op hvert frimærke at lade lyset skinne igennem dem. Flere vandmærker kan være synlige med dette trin.\n• Placer 2 til 4 dråber vandmærke væske i magasinet vandmærke-detektion. Der bør være lige nok til at få en frimærke våd.\n• Læg stemplet nedad i væsken, ved hjælp af tænger. Hvis et vandmærke er til stede, vil det vise sig, når stemplet kommer i kontakt med væsken. Nogle stempler vil have delvise vandmærker, og andre måske har fuld bogstaver eller symboler.\n• Læg frimærkerne fladt på et stykke køkkenrulle indtil tør. Væsken vil fordampe hurtigt.\nSådan Test for vandmærker på frimærker\nSådan Find værdien af udenlandske Frimærker\nSådan fjernes vandmærker på Teak Møbler\nSådan at fortælle, hvis gamle frimærker er penge værd\nSådan fjernes vandmærker på keramiske fliser\nSådan at fortælle, hvis et frimærke er sjældne eller ikke\nSådan Clean en Chevy Suburban gasspjæld organ\nSkal jeg bruge en router til en iPad?\nSådan fjerner en læbestift plet fra et tæppe\nBlended Familie Fordele & Ulemper\nHvordan skal tjekkes en mikroovn Magnetron\nSådan erstatning for skummetmælkspulver\nKvaliteter af en god mand\nHvorfor er min røde Japanese Maples Green?\nSådan foretages fejlfinding en Yanmar dieselmotor


→ Piske til SM- og bondage-sex | Kæmpestort udvalg » Lave priser ✔\nHerunder finder du vores samlede udvalg af piske.\nForside / Til par / Bondage / Piske\nDKK265.00 DKK212.00 Køb her\nDKK70.00 Køb her\nFirst Time – Pisk\nRhinestones Mini Pisk\nDKK199.00 DKK169.00 Køb her\nTilføj lidt smerte til sexlivet med en bondage pisk\nHvis man ikke i forvejen praktiserer bondage og BDSM, kan det være svært at forstå, at det på nogen måde skulle være rart at få pisk eller piske sin partner, men det er kun fordi de ikke selv har givet det et forsøg endnu. Indrømmet – det er ikke for alle, men har man en BDSM fetish, er der ingen vej udenom lidt smerte fra en pisk.\nDet kan være utroligt frækt at binde eller blive bundet, imens en bondage pisk bruges til at tilføje smerte. I de rette mængder naturligvis.\nVi har faktisk skrevet en ganske hæderlig artikel om netop bondage. Den kan du med fordel læse, hvis du er helt ny indenfor denne type sex. Du finder artiklen her.\nStort udvalg af piske til bondage\nSom du måske har bemærket allerede, har vi et ret stort udvalg af frække og pirrende piske, som med garanti kan få dig selv eller din partner helt op at ringe. Vi har piske fra flere af de mest kendte mærker, ligesom du finder piske i adskillige prisklasser.\nBruger du vores produktfilter øverst på siden, kan du indtaste dit budget eller vælge udelukkende at få vist produkter på tilbud.\nVores side fungerer på den måde, at vi automatisk indhenter produkter og priser fra flere af de største forhandlere af sexlegetøj og bondage udstyr, hvorefter vi viser det samlede overblik på vores side. For dig betyder det, at du kan danne dig et overblik over udvalget, samtidig med at du kan finde den bedste pris på det produkt du eventuelt måtte forelske dig i. Er der mere end én forhandler af det samme produkt, kan du trykke dig ind på produktet og benytte vores prissammenligner, som automatisk viser dig de bedste priser på tværs af forhandlerne.\nTemptations.dk – alt i sexlegetøj\nVi vil meget gerne være det eneste sted du behøver gå hen, når du skal bruge nyt sexlegetøj. Derfor har vi gjort et stort nummer ud af at have mere eller mindre alle former for sexlegetøj. Se fx vores udvalg af paddles, strap-on dildoer og dildo-vibratorer. Eller hvad med at se det store udvalg af sexlegetøj på tilbud?


Unødvendige smerter efter diskusprolaps - Specialfys\nMange oplever smerter i nakke, ryg, balle og ben i flere år efter en diskusprolaps. Det er ikke nødvendigvis noget man behøver at leve med. Årsagerne til de smerter er ofte ikke relateret til selve prolapsen, og du kan få hjælp til at komme videre i livet uden smerter.\nEn diskusprolaps går som udgangspunkt i sig selv efter 3-6måneder, og det tager ca. 6-12 måneder før disken er helet. Alligevel oplever mange kraftige smerter i længere tid. At man kan have smerter i en længere periode skyldes ofte en af tre årsager:\nSjældent, men også mest alvorligt, er infektion ved diskus i form af – såkaldte modic-forandringer. Det er meget en smertefuld ryglidelse, der kan opstå efter en prolaps og giver konstante smerter lokalt i ryggen. Ny forskning med antibiotikabehandling virker lovende, men grundlæggende er helbredelse vanskelig.\nDa jeg kom til Louise første gang kunne jeg næsten ikke gå. Jeg havde både ondt i ryg og begge ben. Nu kan jeg sagtens gå 10 km.\n– Rygpatient Mogens Petersen.\nLider du også af rygsmerter? Lad mig hjælpe dig! Læs mine patienters historier her. Og Book din tid her\nEn anden og mere almindelig årsag er arvæv eller dårlig heling af disken. Det kan føre til, at områdets nerver, også efter en overstået prolaps, generes og forårsager smerte. Dårlig diskusopheling skyldes ofte de samme faktorer, som var årsag til selve diskusprolapsen: Dårlig kropsholdning, fejstillinger i leddene eller forkerte muskeltræk i omkring de berørte ryghvirvler.\nEn ordentlig opheling af en diskusprolaps kan sikres ved at identificere de faktorer som var årsag til problemerne, og få dem korrigeret og trænet til et normalt bevæge- og funktionsmønster. Det er en væsentlig pointe, at smerterne kan lettes og afhjælpes af en specialiseret fysioterapeut også flere år efter selve prolapsen.\nDen tredje årsag til vedvarende smerter efter en diskusprolaps stammer ikke fra selve disken, men skyldes smerter i muskler og led omkring det berørte område. Følgegener, som er opstået, fordi kroppen i lang tid har kompenseret for smerterne med forkerte bevægemønstre, hvilket giver nedsats bevægelighed og smerter i muskler og led. Mange får også denne type komplikationer, fordi selve oplevelsen af prolapsen har gjort dem bange for at bevæge sig frit og normalt. Langt flere rygpatienter end man tror, falder i denne tredje kategori.\nSmerterne opleves kroniske, men det er min klare erfaring, at mange går rundt med følgevirkninger og smerter efter en diskusprolaps, som kan behandles effektivt, med en stor gevinst for livskvalitet og arbejdsevne til følge.\nTak for den dejlige måde du tog imod mig. Jeg kom med smerter i hele højre side. Især højre lår, under begge baller. Jeg kunne ikke sidde på en stol ret længe før smerterne blev for store. Plus mange andre små skavanker. Efter nogle behandlinger, og flere effektive øvelser til selvbehandling, ja så har jeg det rigtigt godt.\n– Rygpatient Jytte Sonn.\nDet overrasker mange, at de kan blive deres smerter kvit og få livskvalitet og arbejdsevne tilbage. Men budskabet er, at i langt de fleste tilfælde, kan smerter efter diskusprolapser behandles og afhjælpes. Metoden er et undersøgelses- og behandlingsprogram, der identificerer de specifikke ledmæssige fejlstillinger, låsninger og dårligt fungerende muskler, som er årsagerne til de fortsatte smerter.\nJeg har hjulpet mange patienter med at komme sig over en diskusprolaps, Jeg har teknikkerne til at gå adskillige spadestik dybere for at finde de grundlæggende årsager til dine diskusproblemer og smerter. Med særlige teknikker, måler og tester jeg de enkelte muskler og led relateret til din specifikke diskusproblematik. Det er dem vi skal behandle, for at du kan blive dine smerter kvit.\nI flere år havde jeg gentagne gange søgt behandling for belastende smerter i ryg, lænd og ben, men uden at opnå varig bedring. Fra flere sider blev jeg anbefalet at søge hjælp hos dig.(..) Efter kun 3 behandlinger (..) oplever jeg nu kun yderst sjældent de før så ubehagelige smerter.\n– Rygpatient Bent Schülein.\nBehandlingen består af de mest effektive fysioterapeutiske teknikker rettet mod årsagerne til dine problemer. Ofte finder vi de grundlæggende årsager til dine problemer andre steder i kroppen end i nakke og ryg, og ofte gavner det at inkludere rådgivning om kost og væskeindtag i behandlingen.\nBook tid i onlinekalenderen her. Eller ring til mig for en snak om dine problematikker, og hvad vi kan gøre ved dem.


Assos Herre LS. SkinFoil - Varm undertrøje\nAssos Herre LS. SkinFoil Earlywinter Evo7\nTætsiddende og varm svedundertrøje fra Assos. SkinFoil undertrøje er lavet i en metervare, som har en høj svedtransport. SkinFoil er i en sømløs og er meget strækbar konstruktion, så den sidder tæt til overkroppen. LS shirten har indv&a...\nFuld beskrivelse af Assos Herre LS. SkinFoil Earlywinter Evo7\nTætsiddende og varm svedundertrøje fra Assos. SkinFoil undertrøje er lavet i en metervare, som har en høj svedtransport. SkinFoil er i en sømløs og er meget strækbar konstruktion, så den sidder tæt til overkroppen. LS shirten har indvævede (bodymapped) mesh-struktur på udvalgte steder, som giver en hurtig ventilation. Denne SkinFoil (3/4) betegner Assos som et "Early Winter" basislag.\nKort og godt om Assos SkinFoil Evo7 LS shirt:


PropTech Denmark - Bullseye Communication\nCase: PropTech Denmark\nPropTech Denmark er en brancheorganisation stiftet primo 2019, som aktivt arbejder for at samle aktører i bygge- og ejendomsbranchen omkring innovation. Formålet er mere præcist at skabe opmærksomhed om og at udvide rammerne for udvikling og implementering af nye, innovative teknologier til ejendomsmarkedet. Og måske vigtigst er det at rekruttere nye, betalende medlemmer og finde nye samarbejdspartnere.\nBullsEye Communication har spillet en central rolle i forbindelse med at udbrede kendskabet til organisationen gennem eksempelvis nyhedsartikler, debatindlæg, kommentarer, kronikker og baggrundsartikler.\n500 % stigning i antallet af artikler i medierne, jf. InfoMedia og derved en markant øget synlighed\nLøbende omtale i Dagbladet Børsen og Berlingske Tidende samt i fagmedier som Estate Media, EjendomsWatch og Dagbladet Licitationen\nSynliggørelse af administrerende direktør Nadim Stub, nye opgaver og strategiske partnerskaber\nKommunikationen var medvirkende til, at PropTech Denmark i løbet af kun fem måneder kunne rekruttere 75 nye medlemmer og rejse mere end 5 mio. kr.\n“BullsEye Communication hjælper os hver måned med at kommunikere de budskaber ud til vores interessenter, som er strategisk vigtige for os og udviklingen af vores organisation. PR-arbejdet har skabt enorm synlighed i de landsdækkende medier, hvilket helt sikkert har gjort det nemmere at etablere os i ejendomsbranchen og ultimativt at hente funding. Lasse er dygtig til at holde fokus på opgaverne. Han følger stramme deadlines og får tingene i medierne. Det er bare solidt og kompetent arbejde med klare resultater.”\nAdm. direktør, PropTech Denmark


Du er her: DDD.dk > Ansatte Dyrlægers Organisation > Arbejdsmiljø > TR og arbejdsmiljø > Arbejdspladsvurdering (APV)\nHvad kan jeg gøre som ansat?\nHvad kan jeg gøre som arbejdsgiver?\nHvad kan ADO hjælpe med?\nSygemelding i forbindelse med graviditet\nTR og arbejdsmiljø\nArbejdsmiljøorganisationen på din arbejdsplads\nAlle arbejdsgivere med ansatte har siden udgangen af år 2000 været omfattet af kravet om at udarbejde en arbejdspladsvurdering (APV). Pligten til at udarbejde APV gælder også, når der kun er tale om tidsbegrænsede ansættelsesforhold eller løsarbejde. Selvstændige uden ansatte er ikke omfattet af kravet om APV.\nDet er i dag et krav, at APV'en også indeholder en stillingtagen til arbejdsmiljøets indvirkning på sygefraværet samt, at der udarbejdes en måling af det psykiske arbejdsmiljø hvert 3. år. Det er dog ikke et myndigheds-krav, at det psykiske arbejdsmiljø indgår i selve APV'en. Da det er et af de prioriterede arbejdsmiljøområder, bliver det dog altid inddraget, når Arbejdstilsynet screener virksomhederne.\nArbejdspladsvurderingens omfang afhænger blandt andet af, hvor kompliceret arbejdsmiljøforholdene er, arbejdets art samt virksomhedens størrelse og organisering.\nAPV'ens omfang afhænger af de tekniske hjælpemidler, stoffer og materialer samt arbejdsmetoder og -processer, som virksomheden bruger.\nAPV'en er arbejdsmiljøorganisationens vigtigste opgave, og den skal revideres mindst hvert 3. år eller tidligere, hvis der sker væsentlige ændringer i arbejdsforholdene.\nEn arbejdspladsvurdering består af 5 elementer:\nEn kortlægning af arbejdsmiljøet - herunder det psykiske arbejdsmiljø\nEn beskrivelse af problemerne\nArbejdsmiljøets indvirkning på sygefraværet\nEn handlingsplan for, hvornår og hvordan problemerne skal løses\nEn plan for opfølgning på problemerne.\nAPV'en er et effektivt værktøj for virksomheden i arbejdet med arbejdsmiljøet. Et godt arbejdsmiljø er med til at sikre virksomhedens effektivitet og skaber derved en merværdi for alle, både ansatte og ledere. Men det kræver, at APV'en bliver en integreret del af arbejdet og ikke blot ender som et "hyldedokument".\nDet er alles ansvar, at der løbende bliver fulgt op på APV'en, og at eventuelle problemer løses, men især sikkerheds-organisationen i samarbejde med lederen spiller en afgørende rolle i arbejdet.\nDu kan læse mere om udførelsen af APV'er hos Arbejdstilsynets hjemmeside.\nSenest ændret 26-09-2017


Den der lever stille af Leonora Christina Skov (9788740035391)\nRygsvømmeren er en drømmeagtig intens roman om mennesker der tidligt får deres liv slået i stykker. De to unge kvinder, Cora og Kirke, drives mod hinanden af det de hver især er på flugt fra i fortiden. I Kirkes flygtige skikkelse aner Cora billedet af sig selv, og med Kirkes pludselig forsvinden indser hun at noget drastisk må ske.\nPå overfladen har kendisparret Isak og Linn Lauretius det hele: Lækker lejlighed på Frederiksberg, børn, berømmelse og au pair-pigerne til at tage sig af det grove. Men journalisten Kate Klarlund vil andet og mere end at portrættere det celebre par til et livsstilsmagasin, og efterhånden som hun strammer skruen, kommer den grusomme sandhed om deres dobbeltliv for en dag. Linns historie som ung bitch trævles op stykke for stykke mens hun kæmper for at bevare facaden som den succesfulde forfatter. Hvad er det for handlinger Linn har begået, som får personer fra hendes fortid til at ønske sig en frygtelig hævn over hende. Champagnepigen er en overskridende fortælling om bedrag, udnyttelse og vold. Et raffineret portræt af et ægteskab i krise og en samtidsthriller om den erotiske besættelses overdrev. Leonora Christina Skov debuterede med romanen Rygsvømmeren i 2003. Hun er mag.art. i litteraturvidenskab og tilknyttet WeekendAvisen som litteraturanmelder. Herudover optræder hun i DR2s kulturprogram ´Smagsdommerne´ og er en flittig skribent og debattør.\nLinn og Isak Lauretius har berømmelse, børnene og au pair-pigerne, og nu skal de portrætteres til et livsstilsmagasin. Men journalist Kate Klarlund ved for meget, og det eneste, hun ønsker er at rive glansbilledet af den lykkelige familie i tusind stykker. Hvad er det for handlinger, Linn har begået, som får personer fra hendes fortid til at ønske sig en frygtelig hævn? Champagnepigen er et sansemættet portræt af et ægteskab i krise og en samtidsthriller fra den erotiske besættelses overdrev. Den skildrer et morads af svigt og seksuel udnyttelse og åbner for overvejelser om placering af skyld og ansvar.\nPå overfladen har kendisparret Isak og Linn Lauretius det hele: Lækker lejlighed på Frederiksberg, børn, berømmelse og au pair-pigerne til at tage sig af det grove. Men journalisten Kate Klarlund vil andet og mere end at portrættere det celebre par til et livsstilsmagasin, og efterhånden som hun strammer skruen, kommer den grusomme sandhed om deres dobbeltliv for en dag. Linns historie som ung bitch trævles op stykke for stykke mens hun kæmper for at bevare facaden som den succesfulde forfatter. Hvad er det for handlinger Linn har begået, som får personer fra hendes fortid til at ønske sig en frygtelig hævn over hende. Champagnepigen er en overskridende fortælling om bedrag, udnyttelse og vold. Et raffineret portræt af et ægteskab i krise og en samtidsthriller om den erotiske besættelses overdrev."... en roman med meget mere på hjerte end en thriller i traditionel forstand." - Litteratursiden"Elegant gys" - Politiken\nLinn og Isak Lauretius har berømmelse, børnene og au pair-pigerne, og nu skal de portrætteres til et livsstilsmagasin. Men journalist Kate Klarlund ved for meget, og det eneste, hun ønsker er at rive glansbilledet af den lykkelige familie i tusind stykker. Hvad er det for handlinger, Linn har begået, som får personer fra hendes fortid til at ønske sig en frygtelig hævn? Champagnepigen er et sansemættet portræt af et ægteskab i krise og en samtidsthriller fra den erotiske besættelses overdrev. Den skildrer et morads af svigt og seksuel udnyttelse og åbner for overvejelser om placering af skyld og ansvar. "Med den erotiske thriller ’Champagnepigen’ sætter kulturskribenten Leonora Christina Skov en tydelig litterær signatur ... en samtidsroman, der vellykket gør fordringer på at være nuanceret indspil i tidens polariserede seksualitetsdebat." - Anette Dina Sørensen, Politiken\n‘Rygsvømmeren’ giver et indblik i en kvindelig jegfortællers dybt personlige skildring af oplevelsen af, at ens identitet er i opløsning. Virkelighed og drømmeagtive sekvenser blandes i et væld af fortid og nutid, der giver læseren et råt indblik i kvindens liv og følelser. Leonora Christina Skov (f. 1976) er en dansk forfatter, litteraturkritiker og desuden kendt for sine indslag som samfundsdebatør. Hun er uddannet i litteraturvidenskab ved Københavns Universitet og fik sin litterære debut i 2002 med antologien "De røde sko – Feminisme nu". Sin romandebut fik hun med værket "Rygsvømmeren" i 2003.\n‘Rygsvømmeren’ giver et indblik i en kvindelig jegfortællers dybt personlige skildring af oplevelsen af, at ens identitet er i opløsning. Virkelighed og drømmeagtive sekvenser blandes i et væld af fortid og nutid, der giver læseren et råt indblik i kvindens liv og følelser.Leonora Christina Skov (f. 1976) er en dansk forfatter, litteraturkritiker og desuden kendt for sine indslag som samfundsdebatør. Hun er uddannet i litteraturvidenskab ved Københavns Universitet og fik sin litterære debut i 2002 med antologien "De røde sko – Feminisme nu". Sin romandebut fik hun med værket "Rygsvømmeren" i 2003.\nChampagnepigen er Leonora Christina Skovs gennembrudsroman fra 2007. Et sansemættet portræt af et ægteskab i krise og en samtids-thriller fra den erotiske besættelses overdrev. Den skildrer et morads af svigt og seksuel udnyttelse og åbner for overvejelser om placering af skyld og ansvar. Udgivesnui smuk halvbindsudgave. Linn og Isak Lauretius har berømmelsen, børnene og au pair-pigerne, og nu skal de portrætteres til et livsstilsmagasin. Men journalist Kate Klarlund ved for meget, og det eneste hun ønsker, er at rive glansbilledet af den lykkelige familie i tusind stykker. Hvad er det for handlinger, Linn har begået, som får personer fra hendes fortid til at ønske sig en frygtelig hævn?Leonora Christina Skov (f. 1976) er en dansk forfatter, litteraturkritiker og desuden kendt for sine indslag som samfundsdebatør. Hun er uddannet i litteraturvidenskab ved Københavns Universitet og fik sin litterære debut i 2002 med antologien "De røde sko – Feminisme nu". Sin romandebut fik hun med værket "Rygsvømmeren" i 2003.\nLinn og Isak Lauretius har berømmelse, børnene og au pair-pigerne, og nu skal de portrætteres til et livsstilsmagasin. Men journalist Kate Klarlund ved for meget, og det eneste, hun ønsker er at rive glansbilledet af den lykkelige familie i tusind stykker. Hvad er det for handlinger, Linn har begået, som får personer fra hendes fortid til at ønske sig en frygtelig hævn? Champagnepigen er et sansemættet portræt af et ægteskab i krise og en samtidsthriller fra den erotiske besættelses overdrev. Den skildrer et morads af svigt og seksuel udnyttelse og åbner for overvejelser om placering af skyld og ansvar. Udgivelsen er en storskrift-udgave i 1 bind til svagsynede i serien MAGNUMBØGER Lindhardt og Ringhof.\nFørsteelskeren er en slægtsroman, en undergangsroman og en kærlighedshistorie med tråde tilbage til 1925. I 90erne og begyndelsen af dette nye årtusind var Nat Kaminski Danmarks ukronede romankonge, verdenskendt for bl.a. sin store erotiktrilogi, hvori han nådesløst udleverede sig selv. Nu har alle, der har stået ham nær, vendt ham ryggen, og ingen køber hans bøger. Dertil kommer, at hans elskede, sangerinden i punkbandet Schneewittchen and the Bipolars, Veronica Lake, har forladt ham. Han har været hende utro igen, men hun elsker ham stadig. Veronica har ikke delt meget af sin fortid med Nat af frygt for, at den skulle blive omsat til litteratur, men i et ikke afsendt brev fortæller hun nu om sin opvækst og om sin mor, den rødhårede letlevende Gina, som forsvandt på en skovtur i 1950. Hun havnede på sindssygehospitalet i Vordingborg, hvor hendes mand fik hende spærret inde som sindssyg. Veronica indser, at Ginas historie kunne blive inspirationen til Nat Kaminskis litterære comeback og får installeret ham i sin fars lejlighed i Berlin. Men alt går galt. På vej til Berlin scorer han, i afmagt over Veronicas exit, den dybt desillusionerede Rosa Stockholm, der har levet som golddigger i tyve år. Da det går op for ham, at hun er selvmordstruet, flytter også hun ind i lejligheden. Et venskab spirer mellem Nat og Rosa, mens Ginas historie ikke interesserer ham det fjerneste. Han savner Veronica, det går dårligt med at skrive, og han styrer imod sin egen nedsmeltning. Veronica har adgang til hans mail og følger med større og større frustration Nats ustyrlige mailkommunikation med bl.a. hans redaktør på sidelinjen. Til sidst beslutter hun at holde op med at sørge over Nat Kaminski og finde ud af, om Gina stadig lever. Det sender hende tilbage til stederne, som har betydet noget i hendes mors liv, og hun beretter om sine oplevelser i nogle breve til Nat. Da Nat læser brevene, bliver han oprørt, men nedsmeltningen har også ført til klarhed. Han vil ikke skrive flere bøger i eget navn, og han vil ikke udlevere sine egne eller andres hemmeligheder. Til gengæld beslutter han at hjælpe Rosa med det manuskript, Ginas brev har sat i gang. Bogen bliver en blanding af Veronicas breve, Ginas brev, Nats emails og Rosa egen historie. Altså den bog, som læseren sidder med til slut.\nSyv danske kunstnere og forskere får et frit arbejdsophold af en gådefuld velgører på den ubeboede ø, Stormø. De glæder sig til en måned langt fra alting, men det overrasker dem alligevel at blive indlogeret i et glashus uden kontakt til omverdenen og uden mulighed for at komme væk. Stemningen bliver hurtigt anspændt, og da en af dem forsvinder i skoven, og en anden falder i døden, indser resten, at noget er helt galt. Er der en morder iblandt dem? Og hvem er næste offer? Snart fletter deres livshistorier og hemmeligheder sig ind i hinanden, og en større historie om besættelse, udnyttelse og personligt ansvar tager form. Hvor intet bryder vinden er en samtidsthriller inspireret af de klassiske mysterier og et portræt af syv meget forskellige mennesker, der bliver tvunget til at se deres fortrængninger i øjnene. Leonora Christina Skov (f. 1976) er forfatter, litteraturkritiker ogsamfundsdebattør bosat i København. Uddannet mag.art. ilitteraturvidenskab, 2004-2006 litteraturkritiker ved dagbladetPolitiken, og siden 2006 kritiker og klummeskribent på Weekendavisen.Forfatteren deltager desuden jævnligt i programmet Smagsdommerne på DR2.Leonora Christina Skov har tidligere udgivet romanerne Rygsvømmeren(2003), Champagnepigen (2007), Førsteelskeren(2012) og Silhuet af ensynder (2010), der er solgt til udgivelse iNorge, Spanien og Tyskland. I 2010 modtog hun Kunstfondens 3-årigearbejdslegat.\nDa Leonoras mor dør, beslutter hun at skrive den faktiske historie om sig selv og sit liv. Om den ensomme Christina, der vokser op i et rødt parcelhus i Helsinge med en plan: Hvis bare hun opfører sig almindeligt, får topkarakterer og ikke gør sin mor ked af det eller sin far vred, kan det være, at de kan elske hende. Og om den unge litteraturstuderende, der på trods flytter til København for at genskabe sig selv som forfatteren Leonora og til sine forældres rædsel forelsker sig i en kvindelig præst. ”Når du ligger i rendestenen, skal du nok komme hjem”, siger hendes far, men så tager Leonoras raseri og livslyst endelig over. Den, der lever stille er en stærk fortælling om at miste det hele og finde sig selv, om at håbe på en forklaring og hige efter sin mors kærlighed langt ind i døden.\nEngang var Nat Kaminski Danmarks ukronede romankonge, men inspirationen og læserne har forladt ham. Da hans punkmusikerkæreste, Veronica Lake, også fyrer ham, styrer han direkte mod sin egen nedsmeltning i Berlin. Et muligt trøsteknald viser sig i lufthavnen, men kvinden vil hverken trøste eller knalde. Måske er hun farlig og eftersøgt. Mens Nat raser mod feministerne, forlagsbranchen og forfatterkollegerne, kommer Veronica på sporet af sin forsvundne mormor, der i årevis har været indespærret på statshospitalet i Vordingborg.Førsteelskeren er en historie om slægt, undergang, sex og kærlighed. Et hårdtslående og vittigt portræt af fire mennesker, der er for desillusionerede til at leve og for selvoptagede til at dø.\nBedrag, selvmord, galskab og forbudt kærlighed har gennem generationer huseret på det sydsjællandske gods Liljenholm. Engang var det hjemsted for en verdenskendt forfatter af skrækromantiske romaner. Nu er der kun de døde tilbage. Men en råkold novemberdag i 1941 aflægger godsets fortabte datter, Nella, besøg. Hun er ikke alene. En fremmed er taget med hende hele vejen fra København. Sammen opdager de, at alle familier har hemmeligheder, men liljenholmerne har flere end de fleste. Godset gemmer på en grum historie, der berører dem begge.Silhuet af en synder er en gotisk roman, en slægtsfortælling og et æskesystem af historier, der til slut danner et overraskende hele.\nBedrag, selvmord, galskab og forbudt kærlighed har gennem generationer huseret på det sydsjællandske gods Liljenholm. Engang var det hjemsted for en verdenskendt forfatter af skrækromantiske romaner. Nu er der kun de døde tilbage. Men en råkold novemberdag i 1941 aflægger godsets fortabte datter, Nella, besøg. Hun er ikke alene. En fremmed er taget med hende hele vejen fra København. Sammen opdager de, at alle familier har hemmeligheder, men liljenholmerne har flere end de fleste. Godset gemmer på en grum historie, der berører dem begge.Silhuet af en synder er en gotisk roman, en slægtsfortælling og et æskesystem af historier, der til slut danner et overraskende hele\nSyv danske kunstnere og forskere får et frit arbejdsophold af en gådefuld velgører på den ubeboede ø, Stormø. De glæder sig til en måned langt fra alting, men det overrasker dem alligevel at blive indlogeret i et glashus uden kontakt til omverdenen og uden mulighed for at komme væk. Stemningen bliver hurtigt anspændt, og da en af dem forsvinder i skoven, og en anden falder i døden, indser resten, at noget er helt galt. Er der en morder iblandt dem? Og hvem er næste offer? Snart fletter deres livshistorier og hemmeligheder sig ind i hinanden, og en større historie om besættelse, udnyttelse og personligt ansvar tager form. Hvor intet bryder vinden er en samtidsthriller inspireret af de klassiske mysterier og et portræt af syv meget forskellige mennesker, der bliver tvunget til at se deres fortrængninger i øjnene.\nEn novemberdag 1941 vender Nella tilbage til sit barndomshjem, godset Liljenholm på Sjælland. Hun skal rydde op og forsøge at få solgt det forfaldne godset. Hendes mor Antonia, en internationalt anerkendt forfatter af skrækromaner, er død og har efterladt en enorm mængde papirer, manuskripter og dagbøger.Nella er i selskab med sin sekretær Agnes Kruse (som også er romanens fortæller). Agnes er ikke tryg ved stedet. Det er koldt og dystert, og godset knirker og knager af en fortrængt ondskab.Under oprydningen viser det sig, at Antonia har haft en tvillingesøster, der som barn sprang i døden fra godsets tårnværelset. Eller gjorde hun? Nella og Agnes får grund til at komme i tvivl. Og efterhånden breder uhyggen og tvivlen sig over det man troede mest sikkert. Maskerne falder i en fantastisk finale, hvor det ikke længere kan tages for givet, hvem der er levende eller døde, mand eller kvinde, mor eller søster.


Tilmelding til junioraktiviteter i GolfBox - Roskilde Golf Klub\nLigesom de øvrige aktiviteter for voksne i Roskilde Golf Klub er ved at starte op igen, så gælder dette også for juniorerne.\nOgså her er der på grund af Corona en række nye procedurer for at sikre, at der ikke kommer for mange børn og unge på én gang. Samtidig har klubben et mål om tilmelding til forskellige aktiviteter.\nDet er vigtigt, at alle tilmelder sig på forhånd. Det foregår via GolfBox og du kan kun være med, hvis du er tilmeldt. Se mere information om de enkelte aktiviteter længere nede.\nDu kan bruge dit medlemsnummer og din kode for at logge på GolfBox – gør det via boksen øverst til venstre på hjemmesiden. Er du i tvivl om din kode, så klik på “Glemt password”, så vil du få en mail med instruktioner på, hvordan du får en ny kode. Fungerer det ikke, så send en mail til sekretariatet, der så kan hjælpe.\nKonkret kan juniorerne glæde sig til:\nFællestræning om lørdagen\nSpil på banen om torsdagen\nSpil for de bedste juniorer sammen med voksen-eliten tirsdag\nOnsdags Shortgame og mikrotræning aflyst indtil videre\nOnsdags Shortgame starter først efter sommerferien – og mikrotræningen for de yngste er indtil videre også aflyst. Der kommer besked, når disse aktiviteter starter op igen.\nUngdomsudvalget håber, at forældre/bedsteforældre selv tager mikroerne med ud på indspilsbanen, puttinggreen og lille bane til egen træning/leg. Det er muligt at låne mikroudstyr i proshoppen. Også ikke-indmeldte mikroer er velkomne til at komme og prøve at spille (efter 3-4 prøvetimer skal mikro’en indmeldes i klubben via sekretariatet).\nFællestræning om lørdagen er opdelt i to grupper:\nKl. 9-10.30: Begyndere og letøvede juniorer\nKl. 10.30-12: Øvede og elitejuniorer\nDer er indtil videre kun plads til syv deltagere pr. hold – med tilmelding efter “først-til-mølle”-princippet. Hvis der er væsentligt flere end syv, der ønsker at deltage, så kan protræner Lasse Frølich vælge at opdele deltagerne i to hold, der hver træner 45 minutter i stedet for 90 minutter.\nTorsdagsspil med udslag mellem kl. 16 og 17\nHer plejer juniorerne bare at kunne møde op, men nu skal alle tilmelde sig i GolfBox på forhånd. Det er ikke nødvendigt at booke en tid, men du skal tilmelde dig aktiviteten – se link længere nede.\nTirsdagsspil for eliten\nHer er der forhåndsreserveret tider mellem kl. 17.30 og 1, og her er de bedste juniorer også inviteret. Disse tider har eliten fortrinsret til indtil 96 timer før – herefter bliver tiderne frigivet til almindelig booking. Tilhører du eliten, booker du dig derfor bare på en tid som normalt i GolfBox.\nTilmeldinger til aktiviteterne foregår som nævnt via GolfBox. Tirsdagsspil for eliten finder du som normalt under “Tidsbestilling”. Tilmelding til fællestræningerne om lørdagen samt Torsdagsspil finder du under “Klubturnering” nederst i menuen i venstre side, når du er logget ind på GolfBox.\n16/5 – begyndere og let øvede\n16/5 – øvede og elite\n23/5 – begyndere og let øvede\n23/5 – øvede og elite\n30/5 – begyndere og let øvede\n30/5 – øvede og elite\n14/5 – mødetid kl. 16\n28/5 – mødetid kl. 16\nTorsdag den 21. er aflyst på grund af Kristi Himmelfartsdag.\nHusk af holde afstand – corona-restriktioner gælder også for juniorer\nDerudover henstilles til at juniorer tager hensyn til andre spillere og opdeler sig i mindre grupper af max 5 juniorer ad gangen (heriblandt ikke at optage mere end max 5 pladser på puttinggreen og indspilsbanen ad gangen, således at andre også kan få lov at benytte de begrænsede træningsfaciliteter).\nKaninmatcher om mandagen starter den 18. maj 2020


På fisketur 2005\nØrredernes "pligt" 26. december 2005\nDette er godt nok ikke oplevelser fra en fisketur, men derimod en kort beretning fra en gåtur, for at komme julesulet til livs. Vi valgte at kombinere gåtur med observation af en mindre vandløbsstrækning for at se om havørrederne gjorde deres "pligt" på Mors. Det må vi sige, at de gjorde. På knap 1 kilometers gang langs vandløbet observerede vi 13 gydebanker. De var ikke helt nyanlagte, men tydeligvis anlagt for nylig, hvilket de lyse og knap så beskidte sten i det øverste gruslag på gydebankerne bevidnede om.\nHans Jørgen og Michael.\nLokal Kysttur 27. november 2005\n"Morgenstund har guld i mund, og guld betyder glæde…”. Sådan lyder det i en kendt dansk sang, men det er også sigende om den oplevelse, Solen og naturen gav en lille gruppe fra Morsø Lystfiskerforening, da de startede ud på årets sidste fælles kysttur i foreningen. Søndag d. 27. november 2005 vil hos deltagerne hel sikkert ikke blive husket for antallet af fangede fisk, men derimod vejrliget, som viste sig fra sin smukkeste side hele dagen igennem.\nVandstanden var meget lav. Flere steder var der blotlagte sten og muslingerev langt ud i fjorden. Vinden var svag til let fra øst til sydøst og lufttemperaturen var fra morgenstunden lidt under frysepunktet og sneg sig i løbet af dagen op på ca. 4 grader. Vandtemperaturen lå på ca. 6 grader.\nFiskene var noget træge denne dag. Faktisk blev der ikke landet noget som helst. Det blev til en mistet fisk, samt 2 følgere. Herudover blev der set en målsfisk springe fri af vandet, samt flere ørreder helt tæt under land, som ikke var til at få " i tale" . En af deltagerne oplevede en stime af ørreder blive skræmt, da hans bobleflåd ramte vandet. På vejen tilbage til bilerne mødte vi en lokal lystfisker (Ikke medlem af MLF), der udelukkende fisker på dette sted, og derfor kender stedet "som sin egen bukselomme". Han kunne berette, at han havde oplevet denne sæsons fiskeri som værende noget sløv ifht. de sidste mange år. Fiskene havde heller ikke været så hugvillige i denne sæson efter hans vurdering. Endelig syntes han heller ikke, at han havde set de samme mængder springende fisk her i efteråret, som der plejer at være. Vi var tilbøjelige til at give ham ret. Til sidst var han hjælpsom med nogle tips og fiduser omkring røgning af fisk.\nLokal kysttur 13. november 2005\nDen ældre junior Simon Leth med dagens største ørred flankeret af de 2 nye juniorer Jesper og Marc.\nVejret var perfekt til en god dag ved kysten.\nSøndag d.13. november 2005 havde Morsø Lystfiskerforening en af sine fællesture på kysten.\nDer mødtes ca. 12 morgen friske lystfiskere op til kaffe og rundstykker. Inden vi tog af sted, blev kortet godt og grundigt studeret, for at tjekke hvilke pladser der passede til dagens fiskeri, med hensyn til vejret.\nVi var en lille flok, der tog af sted til Sydmors. Der var et par juniorer med i flokken. De skulle lære den kunst at fange havørreder på kysten. Da vi forventningsfulde ankom til kysten, så det lovende ud. Vandstanden var på en halv meter over det normale.\nEfter at juniorerne havde fået en kort instruktion om, at de bl.a. ikke skulle gå ret langt ud i vandet, fordi havørrederne kan stå helt inde ved strandkanten, og at bremserne på hjulene lige skulle justeres lidt, kunne fiskeriet gå i gang. Efter et par timers fiskeri fik undertegnede (Hans Jørgen) en enkelt undermåler, og så blev der kaldt på juniorerne. Herved fik de set, hvor langt inde havørrederne går, da jeg fik et par stykker, mens de så på det. De fik også lov til at fiske der, men fik desværre ikke noget.\nLidt efter blev der kaldt på os. Det var Simon, som havde en fisk på. Det så drabeligt ud, da han gik med en UL- stang, og fighten var derfor god. Fisken var en lidt farvet hun på ca. 50 cm. Den blev straks renset af Simon, og der blev fuldt nøje med af Jesper og Marc og stillet en masse spørgsmål. Hvad mon den havde spist ? På vejen tilbage var der en, der havde en følger, ellers blev det ikke til flere fisk på denne tur.\nTil afslutningen var der kaffe og wienerbrød ude i klublokalerne, hvor dagens fangst rundt om på øen blev diskuteret. Det viste sig, at der kun var blevet fanget undermålere, så de farvede fisk må være ved at være oppe i åerne nu. I denne forbindelse - så husk lige fredningen på de farvede fisk d. 16. november !\nTil de juniorer, der læser det her, vil jeg sige, at I skal huske at tilmelde jer til de arrangementer som klubben afholder. Da det er her, I lærer at fiske på kysten. Det er også her, I får lært fiskepladserne på Mors at kende. Endelig er MLF’s lokale kystture også hyggelige, hvor sammenholdet og stemningen er i top.\nMLF's foreningskonkurrence Oktober 2005\nDen stolte fanger med vinderfisken kort tid efter fangsten.\nSøndag d. 23. oktober 2005 arrangerede Morsø Lystfiskerforening efterårets foreningskonkurrence. Der var ca. 20 tilmeldte deltagere, som mødte morgenfriske frem i klubhuset til rundstykker, kaffe og en lille spids til at få gang i blodomløbet. I konkurrencen var der en præmie til den største fisk. Præmien var sponsoreret af EHM i Nykøbing. Klokken ca. 9 drog hele selskabet af sted mod øens kyster. Vejret lagde ud med at være ok - let til frisk vind omkring vest og nordvest. Senere friskede vinden noget op fra nordvest i takt med, at der begyndte at forekomme kraftige byger. På nogle pladser gav det generende drivende ålegræs.\nKlokken 16 var konkurrencen slut og det var tid til at gøre status. Der blev indvejet en lille håndfuld fisk, men der blev rapporteret om flere fangster af undermålere og fisk lige på eller over målet. Vinderfisken var 58 cm lang, vejede 2,160 kg og blev fanget af Michael Larsen (undertegnede). Den var i fin kondition, blank og blev af de tilstedeværende anslået til at være en overspringer. Ørreden blev taget på Nord Mors med en 5,5 fods UL-stang på et 10 grams hvidt Stripper blink. Fisken gav en "herre - fight", hvilket var sjovt men næsten lidt for spændende på den spinkle UL-stang.\nMLF's Ørreddage 2005 September 2005\nFællesbilledet af præmiemodtagerene på MLF's Ørreddage 2005.\nFra venstre: Jesper Pedersen, Jan Sørensen, Ole Bækhøj, Susanne Worm og Kaj Ove Sørensen.\nLørdag d. 24 og søndag d. 25. september 2005 afholdte MLF sin årlige "ørreddage". I år var der ca. 70 deltagere. Vejret var flot - næsten for flot begge dage. Lufttemperaturer omkring de 20 grader, høj sol det meste af tiden og en vandtemperatur omkring de 15 - 16 grader i fjorden gjorde det ikke ligefrem nemmere at få de ørrederne i tale. Måske pga. dette blev der kun indvejet 12 ørreder og 1 helt.\nResultatet på konkurrencen blev således:\n1. Præmie - Jesper Pedersen, havørred på 57,00cm og 1,950 kg.\n2. Præmie - Jan Sørensen, havørred på 54,50 cm og 1,755 kg.\n3. Præmie - Ole Bækhøj, havørred på 55 cm og 1,585 kg.\n4. Præmie - Susanne Worm, havørred på 52cm og 1,430 kg.\n5. Præmie - Kaj Ove Sørensen, havørred på 52 cm og 1,410 kg.\nBemærkning: Ud over vinderfisken fangede Jesper Pedersen endnu en havørred på 57cm (1,885 kg) + to mere på henholdsvis 52 cm (1,525 kg) og 44 cm (0,975 kg). Oven i hatten fik han en helt på 0,530 kg. Noget af en bedrift ! og klart konkurrencens suværene storfanger med en andel på 5 ud af 13 indvejede fisk.\nTrods de begrænsede fangster var humøret i top i Fiskerhuset ved Gullerup Strand Kro. Folk hyggede sig over en øl eller sodavand og lidt amerikansk lotteri med flotte præmier inden den egentlige præmieoverrækkelse. Alt i alt et par gode dage.\nKonkurrencens storfanger: Jesper Pedersen med de 2 største fisk - begge 57cm og fanget om lørdagen. (Klik på billedet for stort billede)\nDeltagerne hyggede sig i fiskehuset ved Gullerup Strand Kro med øl og sodavand. Indtrykkene og oplevelserne fra weekenden skulle fortælles og debatteres. (Klik på billedet for stort billede)\nJan Sørensen med fisken, som indbragte ham 2. pladsen. Ørreden blev taget om søndagen.\nStorfangeren endnu engang - med søndagens fangst. En helt på 0,530 kg og en ørred på 52 cm. (Klik på billedet for stort billede)\nDer blev ivrigt spillet amerikansk lotteri inden præmieoverrækkelsen gik i gang. Foreningen havde igen i år modtaget flotte præmier til udlodning fra sine faste sponsorer. (Klik på billedet for stort billede)\nSøndag morgen - Fjorden blik, diset og tåget endnu en stund inden solen fik brændt sig igennem.\nVorgod Å Juni 2005\nMidt i juni 2005 drog 3 mand fra foreningen syd på, for at prøve lykken i Vorgod Å systemet. Målet var stallinger og bækørred. Undertegnede og Simon havde aldrig prøvet dette fiskeri før, men vi følte os i gode hænder, da vores tredje mand var Hans Jørgen. Efter en længere køretur og lidt bøvl med at finde det rette fiskested gik vi i gang. Jeg forsøgte med nymfefiskeri imens de andre 2 prøvede med tørfluen. Vi havde alle sporadiske hug, men der skulle gå en rum tid, før den første fisk kom på land. Det var en strømskalle taget på tørflue. Faktisk blev alle fisk denne dag taget på tørflue. Fiskeriet kulminerede omkring kl. 22, hvor der blev landet og mistet en del strømskaller af Simon og Hans. Jeg havde ikke rigtig det fornødne held og evner denne dag og fik ingen fisk på land. Lidt over kl. 22 råber Simon, at han har fanget en stalling. Vi andre smider stangen og løber hen til ham, men stallingen fik hurtigt sin frihed igen og havde ikke tid til at blive foreviget af fotografen. Se stemningsbillederne fra turen her.


Sammenhængende indsatser for borgere med psykiske lidelser og misbrug — Socialstyrelsen - Viden til gavn\nForside > Nyheder > 2015 > Sammenhængende indsatser for borgere med psykiske lidelser og misbrug\nDer kan være udfordringer, når der skal samarbejdes på tværs af både misbrugsbehandling, socialpsykiatri og behandlingspsykiatri. Men når det lykkes, er der gevinster at hente. Det peges der på i evalueringen af to projekter.\nBorgere, der både har en psykisk lidelse og et misbrug af fx hash eller andre stoffer, har brug for hjælp og behandling fra flere sider. Typisk behandlingspsykiatrien, socialpsykiatrien og misbrugsbehandlingen.\nDer kan være udfordringer, når systemerne omkring borgerne skal etablere et systematisk samarbejde for at skabe en helhedsorienteret indsats for borgerne. Men når det lykkes, er der også gevinster at hente.\nDet peges der på i en evaluering fra Rambøll af to projekter, hvor man har udviklet og afprøvet modeller for sammenhængende indsatser for borgere, som både har en psykisk lidelse og et misbrug. Der er gennemført to projekter, et for yngre voksne (18-32 år) og et for unge (18-24 år).\nI projektet for voksne, også kaldet 'screeningsprojektet', har der været særligt fokus på samarbejde og screenings- og udredningspraksis. I ungeprojektet har fokus været på at etablere en sammenhængende og helhedsorienteret indsats. Socialstyrelsen har stået for projekterne i et samarbejde med Horsens, Gladsaxe, Slagelse, Esbjerg og Aalborg kommuner.\nEt af hovedresultaterne er, at der er skabt tydeligere arbejdsgange, en højere grad af videndeling og en mere koordineret og helhedsorienteret indsats.\nEvalueringen konkluderer også, at borgerne i 'screeningsprojektet' oplever, at deres behandling er struktureret og koordineret. Borgerne i ungeprojektet oplever god hjælp til at styrke eget netværk og komme tættere på uddannelse og beskæftigelse.\nDet indikeres desuden, at borgerne i begge projekter føler sig mindre belastede af deres psykiske problemer.\nEvalueringen peger også på forskellige typer af udfordringer i forbindelse med implementeringen. Fx halter samarbejdet mellem instanserne i 'screeningsprojektet' nogle steder på det udførende niveau. I 'ungeprojektet' har det bl.a. vist sig svært at etablere et fælles sprog om de unge på tværs af de involverede instanser.\nSom inspiration til andre kommuner, der vil arbejde med tilsvarende indsatser, peger evalueringen på en række punkter, som man med fordel kan gennemføre eller være opmærksom på:\nFormelle samarbejdsaftaler om rolle- og ansvarsfordeling\nGrundige beskrivelser af modeller og metoder\nOpstarts- og afslutningsmøder med fokus på bl.a. konkretisering af målsætninger\nUdvidelse af målgruppen, så den er uafhængig af bl.a. borgernes alder\nProjekterne er gennemført i perioden 1. marts 2012 - 28. februar 2015. Projekterne er finansieret af hhv. Kampen mod Narko II ('screeningsprojektet') og satspuljeaftalen 2011-2014 ('ungeprojektet').\nDen registerbaserede effektevaluering med kontrolgruppe gentages i 2017 for at afdække resultater på længere sigt.\nEvalueringen af projekterne om borgere om psykisk lidelse og samtidigt misbrug\nSidst opdateret 30/10 2015