Indvandring en nødvendighed på arbejdsmarkedet - PDF\nDownload "Indvandring en nødvendighed på arbejdsmarkedet"\n1 Indvandring en nødvendighed på arbejdsmarkedet Indvandring har været et centralt politisk tema i Danmark i årevis, og diskussionerne centrerer sig ofte om, hvordan indvandringen særligt fra østeuropæiske EU-lande påvirker det danske arbejdsmarkedet. Indeværende notat sætter fokus på den demografiske udvikling i den danske arbejdsstyrke, der betyder, at Danmark har brug for den arbejdskraft, der kommer fra de østeuropæiske EU-lande, for at understøtte arbejdsstyrken. Det skaber dog en central udfordring i forhold til, hvordan østeuropæere kan sikres samme gode løn- og arbejdsvilkår på det danske arbejdsmarked som danske statsborgere, så indvandringen ikke er med til at undergrave lønniveauet på det danske arbejdsmarked. I de seneste debatter omkring arbejdsmarkedet er indvandringen blevet et vigtigt tema. Debatten centrerer sig i særlig grad omkring, hvorvidt den østeuropæiske indvandring er en trussel mod danske arbejdspladser, fordi østeuropæiske arbejdstagere kommer til Danmark og besætter stillinger, som ellers kunne være besat med dansk arbejdskraft. Spørgsmålet er dog, om østeuropæere reelt tager arbejdet fra danskerne, eller om indvandring snarere er en nødvendighed for at oppebære det danske arbejdsmarked. Figur 1 nedenfor viser den demografiske udvikling for arbejdstagere i den mest erhvervsaktive alder dvs år. FIGUR 1: UDVIKLINGEN I ALDERSGRUPPEN ÅR Kilde: Eurostat, Labour Force Survey. Udsving skyldes manglende sæsonkorrigering, usikkerhed og metodeændringer i surveyet. Som det fremgår af figuren, er antallet af danske statsborgere i den mest erhvervsaktive alder faldet fra omkring til omkring i perioden Det svarer til et fald på ca Kontakt Frank Skov, analysechef T E. Forfatter Frank Skov, analysechef E. Christian Gormsen, økonom E. Emil Sølver Rehling E. Notat Tema: Arbejdsmarked Publiceret d. x-x-2015 Nærværende notat må kun citeres med udtrykkelig kildehenvisning til Cevea\n2 personer eller på 13,3 pct. 1 Der er altså blevet færre danske statsborgere i den mest erhvervsaktive alder de seneste 15 år, hvilket samlet set betyder, at færre danskere kan tage de job, der er ledige. Udviklingen ser ingenlunde ud til at vende bl.a. grundet den fortsat lave fødselsrate på blot 1,71 barn pr. kvinde i Danmark. 2 Det betyder, at antallet af danske statsborgere i arbejdsstyrken vil falde yderligere i de kommende år. Det faldende antal danskere i den mest erhvervsaktive alder har dog ikke ført til et lige så markant fald i den samlede arbejdsstyrke, da denne udvides med tilrejsende arbejdskraft, der kommer fra de nye EU-lande efter EU-udvidelserne i 2004, 2007 og Det illustreres i figur 2, som viser udviklingen af danske statsborgere og det samlede antal i beskæftigelse fra 1998 og frem til FIGUR 2: BESKÆFTIGELSESUDVIKLINGEN , HELE BEFOLKNINGEN Kilde: Eurostat, Labour Force Survey. Udsving skyldes manglende sæsonkorrigering, usikkerhed og metodeændringer i surveyet. Grafen viser antallet af beskæftigede i beskæftigede for de tre grupper. Som det fremgår af figuren er den samlede nedgang i beskæftigelsen ikke lige så stor som nedgangen i antallet af danskere i den mest erhvervsaktive alder. For både danske og ikke-danske statsborgere har Finanskrisen i 2008 ført til et fald i beskæftigelsen. Interessant er det, at beskæftigelsen i Danmark fra var nogenlunde konstant, og at den i forbindelse med krisen falder markant fra 2,46 mio. beskæftigede i 2008 til 2,3 mio. beskæftigede i 2015, hvilket svarer til et fald på 6,3 pct. Faldet i beskæftigelsen blandt danske statsborgere er altså markant mindre end faldet blandt danske statsborgere i den mest erhvervsaktive alder, hvilket kan skyldes, at en stor del af danskerne bliver på arbejdsmarkedet, selv efter de har passeret den mest erhvervsaktive alder, hvilket blandt andet kan skyldes den relativt høje danske pensionsalder. Vi ser af grafen en lille stigning i beskæftigelsen fra 2014 til 2015, men sammenholdt med figur 1 ovenfor er det usandsynligt, at beskæftigelsen blandt danske statsborgere kan nå det høje niveau fra perioden Det skyldes det markante fald i antallet af danske statsborgere i den mest erhvervsaktive alder. Tallene viser således, at indvandring er en forudsætning for, at vi i Danmark kan holde det aktivitetsniveau i arbejdsstyrken. Derfor vil indvandring af stadigt flere være helt afgørende i fremtiden, da den demografiske udvikling blandt danske statsborgere desværre er negativ, så arbejdsstyrken skrumper og må suppleres af 1 Opgørelsen dækker over alle danskere i alderen år uagtet, om de er på arbejdsmarkedet eller ej. 2 Danmarks Statistik. Det er ikke muligt at se fertilitetsraten for danske statsborgere, og tallet angiver fertilitetsraten for Kvinder med dansk oprindelse. 2\n3 tilflyttere. Arbejdsstyrken i Danmark kan kort og godt ikke opretholdes alene af danske statsborgere, da der fødes alt for få børn i Danmark, og det har været tendensen i mange år. Graferne fortæller ligeledes, at fortsat indvandring af arbejdskraft er nødvendigt, desuagtet at der er mennesker på offentlige ydelser i Danmark. Befolkningsudviklingen betyder, at beskæftigelsesgraden, dvs. antallet af mennesker i den arbejdsdygtige alder, der er til rådighed for arbejdsmarkedet (arbejdsløse og folk på ydelser) kun kan øges marginalt, og der er derfor brug for indvandring, mens aktivering af danskere, der ikke arbejder, vil være utilstrækkeligt. Ser vi på aldersfordelingen blandt østeuropæere i Danmark, viser det sig netop, at en meget stor andel af de tilrejsende netop er i den mest erhvervsaktive alder år. Figur 3 viser aldersfordelingen for danske statsborgere og for polakker, som er den største gruppe af østeuropæiske indvandrere i Danmark. FIGUR 3: ALDERSFORDELING, POLSKE INDVANDRERE IFT. DANSKE STATSBORGERE Kilde: Danmarks Statistik Grafen dækker over antallet af polakker, der bor i Danmark Grafen viser, at gennemsnitsalderen for polakker i Danmark blot er 31 år, hvor den til sammenligning for alle danskere er 48 år. Ligeledes ses det af grafen, at langt størstedelen af de herboende polakker er i den mest 3\n4 erhvervsaktive alder. Hele 66,1 pct. eller næsten to tredjedele af polakkerne i Danmark er mellem år, mens det blot 37,7 pct. af danskerne er i den mest erhvervsaktive alder. 3 Hvad styrer indvandringen? Vi ser altså, at langt størstedelen af indvandrerne fra de østeuropæiske EU-lande er i den mest erhvervsaktive alder. Det er med til at afbøde konsekvenserne af den mangel på arbejdskraft, som man kan frygte på baggrund af den demografiske udvikling i den danske befolkning. Løsningen på denne mangel på arbejdskraft ligger altså ikke kun i at aktivere de danske statsborgere, der i dag står uden for arbejdsmarkedet, da der ikke er nok arbejdskraft tilgængeligt i den danske befolkning på grund af det faldende antal danskere i den mest erhvervsaktive alder. Indvandring indregnes dog sjældent som en del af løsningen på problemet med den manglende arbejdskraft i Danmark, selvom ovenstående data tyder på, at indvandring bliver en nødvendig forudsætning for at understøtte arbejdsstyrken. Indvandringen sker dog ikke kun som følge af en faldende beskæftigelse blandt danske statsborgere. Figur 4 viser, tilgangen af indvandrere i beskæftigelse i perioden , og som det fremgår, har tilgangen været støt stigende til trods for, at den samlede beskæftigelse i Danmark i perioden, som vist i figur 2, har været faldende. Således påvirker perioder med høj ledighed kun i mindre grad tilgangen af udefrakommende arbejdskraft. FIGUR 4: BESKÆFTIGELSESUDVIKLINGEN FOR UDLÆNDINGE I DANMARK, Kilde: Eurostat, Labour Force Survey. Udsving skyldes manglende sæsonkorrigering, usikkerhed og metodeændringer i surveyet. Grafen for Nye EU-medlemmer dækker over indvandrere fra Bulgarien, Cypern, Estland, Kroatien, Letland, Litauen, Malta, Polen, Rumænien, Slovakiet, Slovenien, Tjekkiet og Ungarn Grafen viser antallet af beskæftigede i beskæftigede for de tre grupper. 3 Tal fra Danmarks Statistik viser ydermere, at samme tendens gør sig gældende for alle indvandrere fra østeuropæiske EU-lande. Ser vi på alle indvandrere fra disse lande, er 63,5 pct. af de herboende østeuropæere i den mest erhvervsaktive alder mellem år. 4\n5 Ser vi på udviklingen fra 2006, hvor den generelle beskæftigelse er faldet mest, ses det, at antallet af ikkedanske statsborgere, der er i beskæftigelse i Danmark, er steget markant fra godt i 2006 til omtrent i Antallet af ikke-danske statsborgere i beskæftigelse i Danmark er altså næsten tredoblet det seneste årti til trods for den generelt faldende beskæftigelse. Det gælder alle tre grupper, men mest markant er stigningen blandt beskæftigede fra de nye østeuropæiske EU-medlemslande. Her er antallet steget nærmest eksponentielt fra godt i 2006 til omtrent i Det er netop væksten i antallet af beskæftigede, der ikke er danske statsborgere, som er med til at understøtte det danske arbejdsmarked i en tid, hvor arbejdsstyrken målt på danske statsborgere bliver mindre. Arbejdsvilkår for indvandrere fra østeuropæiske EU-lande Det positive bidrag til den danske arbejdsstyrke, som indvandrerne udgør, er dog under forudsætning af, at arbejdet foregår på ordentlig løn- og arbejdsvilkår. Danske statsborgere kan nemlig aldrig konkurrere med østeuropæere, hvis de skal konkurrere på de løn- og arbejdsvilkår, som nogle østeuropæere må acceptere både i deres hjemlande men også her i Danmark. En central arbejdsmarkedspolitisk udfordring i forbindelse med tilgangen af udenlandsk arbejdskraft er således at integrere nytilkommere ordentligt på arbejdsmarkedet og sikre dem vilkår svarende til det, der er aftalt mellem arbejdsmarkedets parter inden for den enkelte branche. Det sikrer nemlig, at tilgangen af østeuropæere ikke fører til løndumping, der tvinger østeuropæiske indvandrere til at arbejde under kummerlige forhold, og i forlængelse heraf presser løn- og arbejdsvilkår for danske medarbejdere. Nogle brancher er særligt udsatte, når det gælder løndumping, og når vi ser på, i hvilke brancher beskæftigelsen blandt østeuropæiske indvandrere er stærkt stigende, ser vi, at det typisk er brancher med lave lønninger, en lav organisationsgrad og få danske statsborgere ansat. Figur 5 nedenfor viser, at antallet af ansatte er generelt faldende i alle brancher bortset fra hotel- og restaurationsbranchen samt rengøring. FIGUR 5: BESKÆFTIGELSESUDVIKLINGEN FORDELT PÅ BRANCHER Kilde: Danmarks Statistik Det betyder, at en stor del af den jobvækst, vi har set i de sidste år, har været i servicefag, hvor ufaglært arbejdskraft er efterspurgt til at levere manuelt arbejde, hvorfor alle medarbejdere i princippet er lige gode. 5\n6 Det gør lønnen til et afgørende konkurrenceparameter, og det gør typisk den billigste medarbejder mest attraktiv. Det er netop i disse brancher, men også i stigende takt i industrien, i landbruget og i byggeriet, hvor vi også ser en markant stigning i antallet af østeuropæere, som presses til at acceptere ringere løn- og arbejdsvilkår end dem, der er aftalt mellem arbejdsmarkedets parter. Kasper Willemoes, som er direktør for rengøringsfirmaet Vision Service, fortæller eksempelvis om de kummerlige forhold i branchen, som han i sit firma har taget kampen op i mod. 4 Det er disse jobs til kr. pr time uden ordentlige vilkår, som danske statsborgere siger nej til, men som østeuropæere tager i mangel af bedre både i Danmark og i særdeleshed i deres hjemlande. For eksempel er medianlønnen på tværs af alle stillinger i Polen omkring 33 kr. i timen, mens den til sammenligning er omtrent 201 kr. i timen i Danmark. 5 Således er selv job langt under overenskomstmæssig løn i Danmark til eksempelvis 70 kr. i timen en markant forbedring i forhold til en polsk stilling, men det betyder samtidig, at danske lønmodtagere umuligt kan konkurrere med polske nytilkommere, når det gælder løn. Overordnet set er indvandring altså en nødvendig forudsætning for at kunne understøtte den danske arbejdsstyrke. Den demografiske udvikling i Danmark betyder, at antallet af danskere i den mest erhvervsaktive alder falder og har været faldende siden For at modsvare tabet af dansk arbejdskraft er det ikke tilstrækkeligt at fokusere på at opkvalificere og aktivere danskere, der i dag er uden for arbejdsmarkedet pga. arbejdsløshed, sygdom eller lignende. Det vil simpelthen ikke være tilstrækkeligt for at løse Danmarks problemer med den faldende arbejdsstyrke, og derfor er indvandring af arbejdskraft en nødvendig del af løsningen på arbejdsmarkedet. Indeværende analyse tyder på, at indvandringen sker uagtet beskæftigelsesmulighederne i Danmark, og mange østeuropæere kommer i arbejde på trods af, at beskæftigelsen er faldende. På den ene side løser det ét demografisk problem på det danske arbejdsmarked, da det supplerer den faldende danske arbejdsstyrke. Omvendt kan indvandringen fra de nye østeuropæiske lande af østeuropæere i den mest erhvervsaktive alder gøre det sværere for de herboende danske statsborgere med en svagere tilknytning til arbejdsmarkedet grundet høj alder, arbejdsløshed eller lignende at få et fodfæste, fordi de udkonkurreres af de nytilkomne østeuropæere. Skal gruppen af danske statsborgere med en svag tilknytning til arbejdsmarkedet hjælpes, handler det altså om at opkvalificere dem, så de bedre bliver i stand til at konkurrere med de nytilkomne, når det gælder kompetencer i stedet for, at de skal konkurrere udelukkende på løn. Som nævnt ovenfor er lønnen i eksempelvis Polen langt lavere end i Danmark, og selv med endnu skarpere lønkonkurrence med timelønninger eksempelvis omkring 70 kr. vil det være nærmest umuligt for danske lønmodtagere at konkurrere på polske vilkår. Netop derfor er det centralt på den ene side at integrere østeuropæere ordentligt på arbejdsmarkedet og sikre dem overenskomstmæssige løn- og arbejdsvilkår for at undgå løndumping. For det andet er det vigtigt politisk at løfte i bunden af arbejdsmarkedet frem for at vælge en strategi, der presser lønnen yderligere, og i stedet skal der således fokuseres på kompetenceløft for de mest udsatte danskere. 4 Social dumping kort fortalt, Magasinet Politik 5 Kilde: Eurostat, Structure of Earnings Survey data (nyeste), fremskrevet med den polske lønudvikling. Omregnet til 2014-priser. 6


FOODLUBE HI-TEMP 2 NSF-H1 - Lejefedt til høje temperaturer\nFOODLUBE HI-TEMP Lejefedt til høje temperaturer NSF-H1 registreret\nProductsFOODLUBE HI-TEMP 2 NSF-H1 registreret\nFOODLUBE HI-TEMP 2 NSF-H1 registreret\nLejefedt til høje temperaturer\nHeavy Duty Korrosionsbeskyttelse - 2 år udendørs\nHalv transparent silicone fedt forstærket med PTFE\nBeregnet til langsomtgående lejer m.m. på høj temperatur applikationer\nGod resistens mod kemikalier\nTemp.: -20°C til +200°C\nROCOL FOODLUBE HI-TEMP 2 lejefedt er et hvidt, semi-transparent lejefedt, baseret udelukkende på FDA kontrollerede ingredienser, og godkendt i henhold til NSF, kategori H1.\nIndeholder ikke mineralske kulbrinter. ROCOL FOODLUBE HI-TEMP 2 lejefedt anvendes til smøring af alle typer lejer hvor kontakt med fødevarer kan forekomme, eller hvor der foretrækkes et rent smøremiddel med stor modstand overfor vandudvaskning.\nROCOL FOODLUBE HI-TEMP 2 lejefedt er især anvendelig til smøring af lejer der udsættes for høje temperaturer, op til +200°C.\nFOODLUBE HI-TEMP 2 Teknisk SDS\nFOODLUBE HI-TEMP 2 NSF-H1 REGISTRERET NSF reg


Fremtidens vigtigste byrum er Letbanestationer, cykelstier og motorvejs-P1\nIllustration Aarhus Kommune / COBE + TRANSFORM\nIndlægget er også bragt i redigeret form i JP\n11 kommuner i den østjyske byregion har nedsat en Mobilitetskommision, som har til ansvar at udarbejde en samlet strategi for den overordnede infrastruktur i regionen. Med stadig flere indbyggere, nye virksomheder, flere nye motorvejs- og letbanestrækninger, omlægning af banestrækninger (togfonden) samt debat om Kattegatforbindelse og Citylufthavn, er det et fremsynet træk! Mobilitetspotentialet er enormt, og det rækker langt videre end til den tiltrængte udvidelse af E45.\nMobilitet på dagsordenen\nØstjylland er én stor funktionel by. Man kan sagtens bo i Horsens, arbejde i Silkeborg og spille tennis i Aarhus, og vi vil i fremtiden komme til at opleve endnu større gensidig afhængighed. God infrastruktur er helt nødvendig og kernen i mobilitet handler naturligvis om at få mennesker og varer transporteret fra A til B. Men mobilitet handler om mindst to andre vigtige forhold: Nemlig at udvikle gode bydele og gode byrum.\nInfrastruktur er et stærkere byudviklingsredskab end planer og lovgivning\nNår stat og kommune investerer i fx Letbaner er der stor opmærksomhed på, at investeringen skal være en katalysator for udvikling i de berørte bydele. Når det fx er så stor en succes for Aarhus og Aarhus Kommuner, at få letbanefinansiering på plads, handler det bl.a. om at manifestere strategiske målsætninger om vækst i bestemte områder. Letbaner og andre store anlægsprojekter er et stærkt redskab. Det skaber tryghed hos byens investorer og imødekommer vigtige behov hos fremtidige brugere. Der er dog endnu ingen systematiske undersøgelser af, hvordan vi får mest - og bedst - by for infrastruktur pengene. En undersøgelse, der oplagt kunne udføres i samarbejde mellem stat og kommuner.\nTorvet er ikke længere byens vigtigste rum\nLad os dykke længere ned i essensens af den oplevede by. For 100 år siden var byens vigtigste rum Torvet. Folk gik på Torvet af funktionelle hverdagsårsager - der skulle handles varer. Ofte var Torvet samtidig et smukt rum. Velbesøgte byrum skulle naturligvis tage sig godt ud og være en god ramme om mødet mellem mennesker. Det moderne menneske er ikke længere afhængig af at kunne handle på torvet. Dermed mistes også den sociale og bymæssige kvalitet. Men potentialet findes stadig - bare andre steder. I den moderne by er vi nemlig blevet meget afhængige af mobilitetens rum.\nMobilitetens byrum er fyldt med liv og mangfoldighed\nPå banegårde, busholdepladser og parkeringspladser kan direktøren stadig støde ind i den hjemløse. Mobilitetens rum er sandsynligvis vores mest mangfoldige byrum, og det har i sig selv en stor demokratisk værdi. Samtidig skal vi forstå, at mobilitet-rummenes liv og færden smitter af på de tilstødende funktioner. Derfor skal vi sørge for at kombinere mobilitetsrummene med fx detailhandel, kultur eller fritidsliv. Banegården og Bruuns Galleri i Aarhus er et fint eksempel på den synergieffekt. Derfor skal man også (uanset om man taler Citylufthavn, forstærket E45 eller togdrift) huske at forholde sig til, hvordan det flow af mennesker der opstår ved ny mobilitet, kan berige byens rum og byens handelsliv.\nRummet i bevægelse\nEn anden slags mobilitetsrum er det rum, vi oplever, mens vi er i bevægelse, på vej fra det ene sted til det næste. Fx den oplevelse, den enkelte har, når han går med musik i ørene fra Risskov til Rådhuset eller sidder i sin bil fra Søften til Skanderborg. Det ”rum” er lige nu under stor bevågenhed fra førende forskere. De konkluderer bl.a., at folks valg af transportform (cykel, tog bil etc.) er meget styret af turens oplevede kvalitet. Folk er altså villige til at bruge mere tid eller flere penge på transport, hvis turen fx er smuk, rolig, danner en god ramme om samtalen, giver mulighed for bevægelse eller lytte til musik. Bevægelsen gennem byen og landskab kan være kvalitetstid.\nØstjylland vokser. Mobilitet er afgørende for en social-, økonomisk- og miljømæssig bæredygtig byudvikling. Hvis vi skal skabe livlige, bæredygtige og socialt sammenhængende bydele, er det på tide at undersøge og kvalificere hvordan mobilitet kan anvendes som et strategisk byudviklingsredskab. Og hvis flere mennesker skal vælge bæredygtige transportformer, må vi blive endnu bedre til at forstå og designe rejsen som en bevægelse gennem rum, hvor forhold som skønhed, komfort, ro og socialt samvær betyder noget på lige fod med tid og økonomi. Den østjyske mobilitetskommision er rigtig god timing!


Cellect Protokollen, Trican Mod Kræft\nOptimal Kemi i Cellen = Ingen Kræft\nHvad er Cellect Protokollen ?\nFred Eichorn Cellect Protokollen\niokemikeren Fred Eichorn udviklede Cellect, og han kurerede sig selv med for kræft i bugspytkirtlen. Cellect er et næringspulver som består af høje doser mineraler af især som Zink, Krom og Selenium samt 72 sporstoffer. Desuden indeholder produktet mange vitaminer især E vitaminer. Cellect har vist sig at give fortrinlige resultater ved kræft og andre kroniske eller livstruende sygdomme.\nTeorien bag udviklingen af Cellect er at kræft altid er en mangel på næringsstoffer til nervesystemet. Resultatet er en neurologisk mangel. Denne mangel forårsager strukturelle forandringer i aminosyrer, hormoner, biofeedback kommunikation, alle cellulære ernæringsmæssige mekanismer og kromosomer.\nDna mister evnen til at kopiere sig selv. Denne ernæringsmæssige mangel – forandrer DNA´ets instruktioner som forårsager at kroppen fremstiller celler, hormoner og kemi forkert hvilket vil resultere i sygdom såsom diabetes, forhøjet kolesterol, for højt blodtryk mm. Dette er i virkeligheden sygdomme som opstår pga. mangler, da kroppen skabte dem som følge af forkert kemi.\nDen eneste måde at eliminerer problemerne på er at korrigere de ernæringsmæssige mangler. Når disse er korrigeret vil kræftcellerne ikke længere være i stand til at overleve. Kræftcellerne kan ikke leve i det korrigerede kemiske miljø. En læge vil kalde en kræftknude en sygdom og fjerne den. Men der er ingen grund til at dræbe kræftcellerne, de vil dø helt naturligt, som alger i en swimmingpool.\nDen rigtige ernæring og cellenæring over hele kroppen forårsager en domino effekt. Kroppen modtager korrekt DNA instruktioner når den får den korrekte ernæring som medfører en korrekt produktion af nye celler.\nCellect genskaber kemien ved at tilvejebringe de manglende mineraler så kroppen bliver i stand til at derfra at ekstrahere aminosyrer, hormoner og kemikalier som korrigerer DNA instruktioner på mineral niveauet. Derved bliver de nye celler fremstillet korrekt.\nCellerne har hukommelse og hvis de ikke er alt for beskadigede gennem kemoterapi og strålebehandling så vil de nye celler som bliver dannet forhåbentligt have den korrekte DNA instruktion. Kroppen vil nedbryde de døde kræftceller, men det tager tid.\nCellect tilvejebringer en balance I kroppen i forhold til syre/base balancen, kalkbalancen, de indokrine kirtler, triglycerider (fedtreserver i kroppen), kolosterolol. Ph værdien vil automatisk stige når de andre parametre er korrekte. Hvis man imidlertid kun anvender midlet til at hæve PH værdien uden at tilvejebringe den rigtige ernæreing vil ph værdien være misvisende og kun have en kortsiktet virkning eller slet ingen virkning.\nFred Eichorn Helbredt fra Bugspytkirtelkræft\n“Den 4. december 1971, 16 år, 11. klasse, vågnede jeg op, lammet på min venstre side, ude af stand til at tale på min højre side. Jeg havde ingen symptomer haft tidligere. Efter undersøgelse diagnosticerede 4 forskellige hospitaler sygdommen som amyotrofisk lateral sklerose (ALS).\nKnust tilbragte jeg 40 % af tiden på hospitalet, gik med stok med stort besvær og smerte. På grund af min invaliderende tilstand blev jeg undervist hjemme. Jeg fik at vide, at der ikke var nogen kur og ville dø af sygdommen.\nUnder halvdelen af tiden, når jeg var i stand til at gå i skole, gik jeg til klasse i 1,3,5 og 7. time den ene dag og til 2,4,6 og 8 timer den næste, fordi det tog mig en hel undervisningsperiode at gå med stok, og i smerte fra den ene time til den næste, men jeg gjorde det.\nJeg fik ikke lov til at gå til andet trins klasser efter at jeg kollapsede og faldt ned af trappen. De fandt mig bevidstløs for enden af trappen. Man kunne ikke forstå hvorfor jeg overhovedet havde disse problemer. Jeg rørte aldrig alkohol, cigaretter, medicin, ikke engang kaffe.\nOver tid blev sygdomme mere alvorlig. Symptomerne omfattede: Ekstreme brystsmerter, og kramper fordi sukker blev udskilt fra mine muskler til at genopbygge kredsløbets sukker forsyning, sløret tale, mental forvirring, desorientering, manglende energi, glasagtige øjne, manisk depression mm.\nDer var tidspunkter, hvor jeg havde det fint, som om jeg aldrig havde haft noget problem. Nogle læger troede jeg var på stoffer eller drak for meget alkohol, jeg har aldrig rørt alkohol / narkotika / cigaretter i hele mit liv, ikke engang kaffe. Jeg blæste deres teorier ud af vinduet. De vred deres hoveder på mit problem.\nBlodsukkeret hos en person vil normalt svinge mellem 80-120, hvis sukkerindhold når ned til 60 er der hypoglykæmi. Når sukker niveauer gå ned til 30 plejer folk at gå i koma og dø ved 10. Mine blodsukkerniveauer blev dokumenteret på ” 6″ ved 8 forskellige lejligheder.\nLige efter jeg havde formået at gennemføre min uddannelse i arkitektur, ren og skær vilje, kollapsede jeg igen, bundet til hospitalet i en længere periode. Der var så store smerter, at jeg formåede at bøje sengens skinner i rustfri stål.\nI Sept. 1976 efter 34 forkerte diagnoser, jeg blev endelig diagnosticeret med kræft i bugspytkirtlen Fik 3 uger til at leve uden kirurgi, 3 – 6 måneder max med kirurgi. På grund af min alder og sund livsstil, gav diagnosen ikke mening for mig, bortset fra at farmors familie alle døde af diabetesrelaterede sygdomme. På min mors side led de af mavekræft. Da min søster senere også fik bugspytkritelkræft fandt vi ud af at årsagen til vores sygdom var at vores moder havde fået DES (diethylstilbestrol) under svangerskabet. DES er et nu forbudt pseudo hormon.\nMine komas blev så alvorlige, at jeg havde kirurgi den 26. oktober 1976, kirurgi inkluderede fjernelse af 90 % af bugspytkirtlen, hele milten og den del af maven. Patologi bekræftede omfattende kræft i bugspytkirtlen. Jeg nægtede alle kemo / strålebehandlinger.\nDe sagde kræft var en udenfor invaderende fjende, men hvis det var sandt, hvorfor var immunsystemet forblevet neutral og ikke gået efter kræften.\nJeg undersøgte derefter mængden af mineraler i min krop for at se hvilke der var for lidt af for at finde ud af hvorfor det skete. Jeg har studeret dette emne intenst, bestemt hvilke mineraler der mangler, tog enorme mængder og har opnået gode resultater – “Ingen tegn på kræft”.”\nHvordan man blander Cellect\nDet er bedst at købe pulveret uden smagsstoffer og tilsætningsstoffer. En Kræftpatient starter med ½ målebæger Cellect og bygger gradvist op til mindst 4 bægre dagligt.\nMan tager et bægerfuld af Cellect i et glas og rører det op med lidt vand, æblejuice elle grønsags juice. Man kan evt. bruge en shaker. Tag ikke Cellect sammen med saft fra appelsiner eller andre citrusfrugter. Man tilsætte noget mere væske så blandingen bliver flydende så den kan drikkes. Man kan også blende en banan i vand og dernæst tilføre Cellect bagefter til blandingen.\nDernæst stiller man det i køleskabet i mindst 2 timer. Derved får mineralerne lejlighed til at opløses i væsken.\nCellect Protokollen i Praksis\nNB: Hvis man tager Cellect sammen med Budwig Diæten så skal der gå mindst 1½ timer imellem disse 2 produkter.\nCellect skal tages lige før et måltid, mens man tager levertran under måltidet. Man drikker Cellect langsomt da det ellers kan give luft i maven eller smerter.\nFor hver bæger Cellect tager man 3 kapsler levertran. Derved undgår man forstoppelse. Grønsagsjuice vil også hjælpe her. Skulle det ske at man får diarre så tager man blot mindre levertran kapsler, indtil man ikke har diarre mere.\nDa Cellect er stærkt alkalisk må man ikke tage det sammen med andre alkaliske produkter såsom Natriumbikarbonat eller Koralkalk da organismen ellers bliver for basisk.\nHvor køber man Cellect og hvad koster det ?\nMan kan købe Cellect her\nFirmaet kan ikke sende Cellect direkte til Danmark pga. restriktioner i Danmark. Det man kan gøre er at få det sendt til f.eks. England eller Sverige hvis man kender nogen der, som kan sende det videre.\nEn anden mulighed at kontakte et firma i USA som lever af at sende pakker videre som f.eks. www.bongous.com.\nMan plejer også at kunne købe Cellect i England. Nogle steder kan man finde Trican, som er det samme produkt som Cellect\nEn måneds forbrug (4 bøtter Cellect) koster 4000-5000 kr incl. forsendelse kr afhængigt af hvor man køber det. Dette er ikke helt billigt, men til sammenligning har man ifølge Peter Gøtzsche i Danmark i 2012 godkendt brugen af et lægemiddel ipilimumab som koster omkring 800.000 kr pr patient, og som forlænger livet med 3,5 måneder.\nHelbredt for Cancer med Cellect/Trican:\nRachel – Lungekræft\nAbbey – Lungekræft\nUdgivet d. 21/10 – 2014 af Kristian\nFred Eichhorn News 12 Cellect feature


Sea of Thieves får snart lukket beta | GamersLounge\nForside Nyhed Sea of Thieves får snart lukket beta\nSea of Thieves får snart lukket beta\nHvis du er en af dem der ser frem til Sea of Thieves udgives, så kan denne nyhed måske redde din dag.\nEn lukket beta er nemlig på vej til spillet. Og da den er lukket er det selvfølgelig ikke alle der har adgang til denne desværre. Hvis du skal være en del af denne lukkede beta skal du være en del af spillets insider program (hvis du er blevet medlem inden den 1. December 2017). Ellers skal du have forudbestilt spillet i udvalgte netbutikker.\nHvis du kan sige ja til en af disse ting, så sæt X i kalenderen fra den 24. Januar klokken 13.00 til og med den 29. Januar, for der kører den lukkede beta til Sea of Thieves.


Aarhus' ældste juletræstradition fældet: Bruunsgades gadeforening nedlagt | stiften.dk\nBåde Tordenskjoldsgade og M. P. Bruunsgade har sparet deres julehygge væk. Juletræet på Sankt Pauls Kirkeplads havde Aarhus' ældste tradition bag sig.\n14 dec. 2018 kl. 09:14\nAARHUS: En næsten 100 år gammel tradition med juletræ på Sankt Pauls Kirkeplads og i M. P. Bruuns Gade er fældet og begravet. Det var ellers byens ældste juletræstradition, men de handlende i gadeforeningen Bruunsgade-sammenslutningen 1933 har lukket sig selv. Kassen var tom.\nDer er ganske enkelt ikke opbakning i den ellers pulserende handelsgade til at holde gadeforeningen kørende og blandt andet bekoste juletræet, der siden begyndelsen af 1920'erne har tronet på kirkepladsen foran Sct. Pauls Kirke, så beboere og kunder i gaden har kunnet spotte det og julehyggen, når de rundede hjørnet fra Banegårdspladsen og tog turen op ad M. P. Bruuns Gade.\nSognepræst ved Sct. Pauls Kirke, Flemming Baatz Kristensen, var formand for Bruunsgade-sammenslutningen af 1933. Men han og resten af bestyrelsen lukkede foreningen i sommer - og dermed slukkede juletræet på Skt. Pauls Plads også.\n- Det er noget bart noget nu i december i vores ellers dejlige og pulserende gade. Først røg guirlanderne i gaden. Vi havde ikke råd til dem længere. Til sidst kneb det med opbakningen fra butikker og forretninger, og så lukkede vi sammenslutningen. Dermed var det også slut med juletræet, siger Flemming Baatz Kristensen.\nSankt Pauls Kirkeplads har ikke noget juletræ i år. Det skyldes, at gadeforeningen er blevet nedlagt på grund af et dalende medlemsantal. Foto: Jens Thaysen\n- Beslutningen både om at lukke sammenslutningen og dermed droppe juletræet er sket med blødende hjerte. Det er virkelig ærgerligt, men de seneste år har det knebet med opbakningen. Medlemmerne ville ikke betale og meldte sig ud. Det er også ret dyrt at stille juletræet op. Men vi havde ikke medlemmer nok. Ikke nær alle i gaden var med, selv om vi lavede et billigt tilbud til medlemmerne for at kunne holde foreningen kørende, siger Flemming Baatz Kristensen.\nSognepræsten kan dog love en ting. At det bliver jul, selv om beboere og kunder må undvære den ellers så traditionsrige, fælles juleudsmykning.\n- Nogle gange skal noget dø, før det får liv igen. Det vil virkelig fryde os bestyrelsesmedlemmer, der tog den tunge beslutning. Det vil være skønt, hvis nye, friske kræfter vil sparke gang i foreningen igen. Måske nogle har lyst, når de oplever en december uden gadens juletræ og udsmykning. Det har Bruunsgade fortjent, det er en skøn gade, siger Flemming Baatz Kristensen\nHos Århus Vinhandel lyder det, at mange kunder har bemærket den skrabede julestemning som kun består i den pynt forretningerne enkeltvis har stillet frem.\n- Vi har haft en del kunder, som har været både kede af og oprørte over, at juletræet ikke længere kan opleves på Sankt Pauls Kirkeplads, fortæller Leif Juul fra Århus Vinhandel.\nTraditionen med juletræ på Skt. Pauls Kirkeplads var - indtil det blev "fældet" i år -byens ældste. Her er træet ved at blive samlet i 1941. Det skyldes, at flere juletræer blev sat sammen, så de gjorde det ud for et stort. De senere år blev ét stort træ hentet i en plantage ved Silkeborg. Ukendt fotograf, Aarhuus Stiftstidendes Billedsamling, Erhvervsarkivet, leveret af Aarhus Stadsarkiv.\nLang, lang tradition\nHistorien fra Bruuns Gade er en tro kopi af fortællingen om Tordenskjoldsgade, som Stiften bragte forleden. For første gang i mange år, fremstår Trøjborgs handelsgade i december uden pynt og julelys. Kun en tredjedel af butikker og forretninger er medlem af gadens handelsstandsforening - og derfor er der ikke penge i kassen til hverken at købe ny julebelysning eller erstatte den gamle.\nBispetorvet var den første plads, der fik sit eget juletræ i Aarhus. Det blev tændt første gang på Bispetorvet 17. december 1922. Få år senere fulgte Skt. Pauls Kirkeplads efter.\nDa juletræet få år senere blev flyttet fra Bispetorvet til Store Torv, var det Skt. Pauls Kirkeplads der - indtil i år -havde den længste juletræstradition.\nEfter Bispetorv og Skt. Pauls Kirke Plads fulgte i 1928 Viby, som fik sit eget juletræ på torvet. Da den nye banegård, Aarhus H, blev indviet i 1929 prydede et stort juletræ også hovedindgangen, men det er som bekendt også blevet "væltet". Hjørnet ved Tordenskjoldsgade og Otto Ruds Gade fik et juletræ i 1934 og i 1936 blev det Vesterbro Torvs tur - de er også senere blevet en saga blot.\nForbipasserende og beboere i området må undvære juletræet i år - men det skal nok blive jul alligevel, forsikrer sognepræst Flemming Baatz Kristensen. Foto: Jens Thaysen\nStrøgformand Lars Svendsen: - Vi sidder jo ikke og sover\n700.000 LED-lys og svævende snebolde: Her er strøgets nye stjernehimmel\nKommunen til århusianere på Black Friday: - I skylder kommunekassen 385 millioner kroner\nNyt stadion rykker nærmere: Mandag præsenteres private partnere\nNyt på hylderne i gamle butikker: Julekagernes mor er genfødt\nÅrhusiansk betalingsring blev skudt ned - men ikke skamskudt\nVærsgo: En halv milliard til nyt stadion og grønt område i Aarhus\nKollision i Midtbyen: Letbanen kører ikke på hele strækningen\nSig aaahrrgggUUUVVV!: Dukker lægger gab til tandlægestuderendes øvelser


Nu kan Danmarks kommende stjerne-mekaniker melde sig | LandbrugsAvisen\n15. maj er der åbent for tilmeldingerne til DBL 2019, danmarksmesterskabet for mekanikere under 24 år.\n11. maj 2019 00:00 Skrevet af Christian Juel Jørgensen\nSøren Døssing lagde grundlaget for sin deltagelse til VM med sin deltagelse i DBL i 2015. Arkivfoto.\nFor syvende gang skal Danmarks bedste landbrugsmekaniker-lærling findes. Og er du selv lærling eller kender en god kandidat, så er det nu, der skal handles.\nTilmeldingen åbner nemlig i næste uge 15. maj og så kan man ellers melde sig til konkurrencen frem til 30. september, inden selve konkurrencen går løs med finalefeltet på Erhvervsskolerne Aars 1. og 2. november.\nDe hidtidige DBL-konkurrencer har vist, at talentmassen blandt danske lærlinge er helt i international topklasse, bl.a. fordi danskerne med DBL-konkurrencen er blevet vant til konkurrencerne.\nTidligere deltagere som Anders Ebbekær Petersen, Brørup har vundet ”europamesterskabet” Euro-Skills, Søren Døssing, Kjellerup fik bronze ved World Skills og senest lykkedes det Ronni Larsen fra Sallng at komme i top fem ved seneste Euro Skills.\nMange forretninger er med\nBag konkurrencen står Erhvervsskolerne Aars, Dansk Maskinhandlerforening, LandbrugsMedierne og Dansk Metal. Konsulent Per Hedetoft, Dansk Maskinhandlerforening glæder sig til et nyt bredt felt i år.\n»Vi har fået en tradition for at se deltagere fra et bredt udvalg af værkstederne hos landets maskinforretninger, hvor de fire skarpeste kommer igennem nåleøjet til selve finalen i Aars«, forklarer han.\nDeltagerne må ikke være fyldt 24 år, når konkurrencen finder sted i november. Derudover skal deltagerne som minimum have bestået 3. hovedforløb på uddannelsen. Svendeprøven må gerne være i hus, men da konkurrencen er for lærlinge, så må deltagerne endnu ikke være færdigudlært på dagen.\nTilmelding DBL 2019\nForegår i Aars 1.-2. november.\nLæs mere på www.erhvervsskolerne.dk/dbl, hvor du også kan tilmelde dig.


Hvor kan man købe Phen375 i Gibraltar\nHome » Dansk » Hvor kan man købe Phen375 i Gibraltar\nHvis du har haft problem med vægttab i fortiden, eller hvis du er bare på udkig efter noget, kan du være sikker på at se skyldes, Phen375 er nok din bedste satsning på markedet i dag. Phen375 er den mest effektive og sikre vægt management valg på markedet.\nPhen375 er en blanding af fem forskellige enzym boostere, som kan manipulere produktion af bestemte kemiske stoffer i vores krop. I modsætning til den første generation phentermin supplement, har Phen375 erhvervet en godkendelse fra FDA.\nDen bedste måde at få dette FDA godkendt phentermin 37,5 er med online køb. Hvis du er bosat i Gibraltar og ønske om at få Phen375 , så du skal besøge officielle hjemmeside phen375.com. Dine bestilte Phen375 vil blive leveret direkte til din Gibraltar adresse så hurtigt som du fuldføre købsprocessen. Her er den aktuelle Phen375 Prisliste:\nPhen375 prisliste (Gibraltar)\nHar virkelig hjulpet mange mennesker mister uønskede pounds og inches siden 2009 da det først blev udgivet, siges Phentemine 375 (Phen375) at være den højeste potens lovlig fedt brænder og sult suppressant let tilgængelige på markedet i dag.\nI modsætning til andre fedt tab produkter, er de ikke bange for at tillade jo bare hvad der er i denne magiske pille i betragtning af at stofferne, der ikke er kun sikre for indtag, men uden tvivl vil ligeledes hjælpe dig tabe vægt korrekt, hurtigt og hurtigt.\n1,3-Dimethypentylamine hydrochlorid: dette element hjælper op din metaboliske pris at sikre, at din krop kan klare flere fedtdepoter.\n1,3,7-Trimethylxanthine: dette stof aids i din fysiske krop erhverve endnu mere magt fra den brændte fedt. Dette hjælper dig tabe vægt samtidig med at opnå en ekstraordinær boost af energi.\nCapsaicin-1. 12: dette element øger din kropstemperatur, så du kan brænde meget mere kalorier hver dag uden at placere i nogen form for indsats – så meget som 270 kalorier for at være specifikke.\nLongJack Tongkate ALI: Denne aktive ingrediens hjælper din krop til at brænde opbevares fedt meget lettere mens virkelig hjælpe med at fjerne muskeltab.\nL-carnitin: Dette stof virkelig bidrager til at give din krop elektricitet ved at erhverve holdt kropsfedt i til blodbanen.\nSympatomimetiske Amine: Dette stof aids øge kroppens stofskifte og fedt indskud mobilisering af medvirken til at skabe noradrenalin.\nKan jeg købe Phen375 i Gibraltar?\nDu behøver ikke at bekymre sig om Phen375 levering til din adresse skyldes, at i øjeblikket Phen375 er tilgængelige i alle Region eller by i Gibraltar.


Hjem / Skihjelme / POC Obex Backcountry Spin, skihjelm, hvid/orange\nVarenummer (SKU): 18366-22022-67124 Kategori: Skihjelme\nBestil POC Obex Backcountry Spin, skihjelm, hvid/orange fra POC i dag til kun kr. 999.00 – så sendes den direkte til dig.\nPOC Obex Backcountry Spin, skihjelm, hvid/orange til din ferie\nPOC Obex Backcountry Spin, skihjelm, hvid/orange er en af de mest populære varer her på shoppen i den godt sælgende kategori Skihjelme. Vidste du, at du også får lovpligtige 14 dages returret med når du køber din vare. Vidste du at størstedelen af dem der handler online køber POC Obex Backcountry Spin, skihjelm, hvid/orange hos den populære shop AktivVinter.dk, der har alle de efterspurgte varer i deres sortiment. Vi har håndplukket varerne og blandt dem finder mange det de leder efter, det kan jo passende være dette produkt. Ved at købe dine varer i en webshop kan priserne findes lavere end i butikker- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nPOC Obex Backcountry Spin, skihjelm, hvid/orange og fordelene ved at købe online\nDet er faktisk hver gang, når du shopper rundt online, er du sikret lidt bedre rettigheder, fordi webshops er underlagt en lovgivning, de skal følge. Alle danske webshops skal jævnfør loven give 14 dages returret. når produkterne er købt online, der er endda shops, der vælger at give mere end standard returretten og giver meget længere returtid. Når webshops har hele deres varekatalog liggende online, kan du se hele udvalget, og prissammenlignen er let at foretage, når man kan se de forskellige shops priser med det samme. Du kan oven i købet gøre det direkte på din mobiltelefon i bussen eller toget. Når du handler online er du også fri for, at bæreposen med varerne går i stykker på vej hjem. Et fragtfirma som f.eks. Postnord eller GLS sender varerne til din adresse, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, og det kan frit vælges, når du angiver leveringadresse. Webshops har ikke en kø som i butikker eller supermarkeder så gå bare direkte til kassen, når du har fundet dine varer, og betal med det samme, så ungå de trælse frustrationer over, at det kan tage så lang tid for folk at finde de sidste mønter frem.\n24 reviews for POC Obex Backcountry Spin, skihjelm, hvid/orange


Igor Lebedev blev født i en familie af politikere og forskere September 27, 1972 i den russiske hovedstad. Siden barndommen, drengen var meget intelligent, aldrig på ingen måde nødvendig. Jeg havde en masse venner. Han er enebarn, så fuld af kærlighed modtaget, til trods for at hans forældre er meget berømte og travle mennesker.\nHans far - en kendt politiker, der skabte en af de mest populære partier i Rusland, Vladimir Volfovich Zhirinovsky, det regerende Liberale Demokratiske Parti. Da Igor var atten år gammel, besluttede hans far, at hans søn skulle tage navnet på moderen til fars navn forhindrede ikke de unge fremtidige deputerede i gennemførelsen af deres planer. Det skal bemærkes, at afgørelsen af Vladimira Volfovicha var helt korrekt. Igor Denne løsning er afhængig af sin styrke og bruger ikke sin fars indflydelse i deres liv. Og det eneste, det viser, er, at alt i livet Lebedev har gjort sin egen.\nMor Galina Lebedeva viet sit liv til forskning inden for biologi, har skrevet mere end én afhandling, og selv blev en kandidat af videnskaber.\nI 1995 blev Lebedev højre hånd sin far. Hertil kommer, dirigerer han organiseringen af unge politikere fra Venstre-demokratiske parti i Den Russiske Føderation.\nI 1996 kører for Statsdumaen deputerede, får til stemmeurnerne, men ikke vinder den rigtige mængde procent af stemmerne. I samme år slutter han Juridisk Academy og modtog et rødt diplom. Det er ved at blive en ekspert på området for retspraksis. Som et resultat, valget falder til Statsdumaen fra partiet sin far. Vladimir Zhirinovsky får posten som vice-formand for Statsdumaen, og hans søn blev leder af Det Liberale Demokratiske Parti i hans sted. Og i december 2007, Igor Vladimirovich Lebedev modtager status af en stedfortræder. Han bliver også en PhD i sociologi, ph.d. i historie.\nIgor Vladimirovich Lebedev, hvis familie består af fire personer, giftede sig med den smukke Ludmilla, der er også en PhD i biologi. I 1998 blev han far til to sønner - tvillinger Sasha og Serezhi Lebedevyh. Igor stor familie mand, en vidunderlig far. Alt sin fritid, han afsætter til familien.\nLebedev drøm, da det viste sig efter en af interviewet - at blive præsident.\nZhirinovsky søn har jord i Penza, Moskva, Pskov. Adskillige huse og lejligheder over hele Rusland. Han ejer to biler. Er den rigeste af alle hans familie, også har en stor del af aktierne i VTB Bank.\nIgor Vladimirovich Lebedev og hans kone ser ofte ved offentlige arrangementer - det siger, at han er stolt af sin kone.\nPriser og andre resultater\nLebedev har gentagne gange blevet tildelt, og har mere end én pris. 5 August, 2011 Igor Vladimirovich Lebedev modtog bekendtgørelse of Honor for samvittighedsfuld og aktiv deltagelse i livet i landet. 12 Juni 2013 blev han tildelt Order of God til aktiv skabende arbejde.\nJuli 25, 2006 Lebedev blev tildelt medaljen "Order of Merit for Motherland» II grad - for ærligt arbejde.\n21 okt 2009 blev han tildelt en honorær diplom af Ruslands præsident for sociale aktiviteter. Ud over disse, det har mange andre hædrende omtale.\nI løbet af sine politiske aktiviteter Lebedev Igor Vladimirovich, hvis foto har gentagne gange optrådt i medierne, ikke engang blev lavet en medskyldig øredøvende skandaler, som er skrevet i aviserne og på tv rapporteret.\nI øjeblikket holder positionen af næstformand i Statsdumaen. Lebedev betragtes som en født politiker, sin stilling i Statsdumaen, har han gjort sig selv. Deltager i alle valg, ingen tid var initiativtager til ændringen af lovene. En af de ændringer, der indføres til straffeloven. Temaet for ændringen var at finde påvirket af alkohol ved rattet. Lebedev var til at blive frataget rettigheder, der er nødvendige med det samme. Han deltager også i forskningsaktiviteter, støtter talentfulde unge forskere, der skrev afhandlingen, som med succes forsvarer.\nIgor Vladimirovich Lebedev - rundere, er det ikke overraskende, at han er den afgud mange russere.\nDevis Andzhela: biografi, personlige liv, fotos, citater\nMakryammos Bungalows Hotel 4 * (Grækenland / o.Tasos): fotos, priser og anmeldelser


# JGF på RF\nSådan så hjemmesiden ud i 2016\nVelkommen til Jernløse Gymnastikforening på Roskilde festival 2016 # JGF på RF\nHvis du bruger din mobiltelefon kan du med fordel bruge ikonet til højre som er en mere mobilvenlig udgave af hjemmesiden\nVi har en super pantbod, en helt ny type, hvor det kun er for de registrerede pantsamler.\nI år skulle det gerne blive noget nemmer for os at modtage panten, da vi ikke skal tælle lige så meget som sidste år, og nogle af det vi skal modtage bliver afregnet efter vægt. Vi skal derfor modtage pant fra pantsamler og så udbetale penge for panten.\nDer er gjort meget for festivalens side, for at det ikke skal være et lige så stressende arbejde som det var sidste år. Så tilmeld dig et af vores teams. Så kan du være med til at skabe Roskilde festivalens bedste arbejdsplads.\nNår du tilmelder dig et af vores teams, skal du arbejde i det samme team under hele festivalen. På hver team vil der være en teamleder, som er den person som har ansvaret for dig og dit team. Du skal have 3 vagter i løbet af festivalsugen.\nNår du er på vagt vil der være sandwich og noget at drikke til dig.


Bestemmelse af komponenter, som fænomenet, der undersøges, er nøglen til en fuldstændig forståelse deraf. Og et system af arbejdsretten giver et fuldstændigt billede af, hvad slags forhold bør tilskrives ham. Desuden etablering af sammensætningen af de institutioner, der regulerer arbejdsmæssige relationer er ikke kun videnskabelig, men også praktisk. Og derfor fagfolk inden for den pågældende sektor bør klart ved, hvad den består af.\nTeoretisk og praktisk visning\nTypisk problemet med tildeling af nogen regler til visse institutioner engageret jurister. Men deres teoretiske studier i sidste ende blive nyttig for praktikere.\nSåledes er systemet af videnskab arbejdsret dannet af to hoveddele. Den første af disse, der kaldes den generelle, er videregivelse rettet til en strengt videnskabeligt grundlag for eksistensen af denne industri. For det andet, er det også en funktion er mere praktisk. Dog bør jurister ikke fratage opmærksomhed første af dem. Hvorfor? Indholdet af svaret på dette spørgsmål er realiseringen af de enkelte elementer i disse dele.\nSå er den fælles del designet til at give grundlæggende retninger, som arbejdsretten blev isoleret fra en række andre industrier. Det første element er altid emnet, nemlig det forhold, der kræves for at regulere systemet for arbejdsret. Og hvor der er en sammenhæng, er der to grundlæggende elementer - fag og genstande, der udgør det andet trin i den generelle del. Det er værd at bemærke, at det afslører ikke kun konceptet, men også den generelle juridiske status for genstande og emner. Den tredje milepæl er princippet - de grundlæggende retninger af skabelse og drift af loven i almindelighed. Den fjerde og sidste kategori er designet til at fungere som et system af arbejdsretlige kilder, grundlaget for, som følger nedenfor.\nDen særlige del er rettet mod at skabe en solid base af videnskabelig og anvendt yuristam- praksis. Som det traditionelt omfatter to hovedkategorier - regulering af arbejdsmarkedsforhold og regulering af dem forbundet med arbejdskraft. Den første kategori er fokuseret på fuld offentliggørelse af alle funktionerne i ansættelsesforholdet (ansættelseskontrakt, hviletid, løn , osv). Den anden involverer institutioner for beskyttelse af arbejdstagernes rettigheder, til beskæftigelse metoder til kontrol med gennemførelsen af bestemmelserne i den relevante lovgivning, regulering, fagforeninger og arbejdsgivere, samt andre regler sikrer kvalitet arbejdsvilkår.\nDet menes, at systemet med videnskaben om arbejdsretten skal indeholde en særlig del og regulerer forholdet med et fremmedelement. Men denne påstand kan diskuteres, da Det er dette område afslører institutionen i international arbejdsret.\nUanset hvad det var, alle tre dele baseret på specifikke kilder, et system, der også skal identificeres.\nKilder til arbejdsretlige system\nHvis vi taler om komponenterne i arbejdsmarkedslovgivningen, er det umuligt ikke at nævne, at opførelsen af pyramiden er ikke anderledes end at fremsætte en generel teori om lov. Så, anses det for at være toppunktet af forfatningen garanterer retten til at arbejde for alle. Den anden fase anses for at være den arbejdsret, inkorporerer kodeks og andre love, der regulerer visse aspekter af ansættelsesforholdet.\nI tredje fase arrangeret handlinger udøvende magt på føderalt niveau. Mindre kraft har handlinger af emner af forbund inden for arbejdskraft. Og den sidste etape er solidt forankret lokale bestemmelser og kollektive overenskomster.\nMen der er to kontroversielle spørgsmål: hvorvidt inkorporerer et system af arbejdsretten og internationale traktater, og hvis ja, hvor meget strøm de har? Svaret på dette spørgsmål giver forskerne har en grundlovssikret ret. Internationale instrumenter inden for arbejde, den sidste procedure for ratifikation, er bindende og finder sted på niveau med love.\nAf alt dette følger det, at systemet med arbejdsret er mere praktisk karakter, og dens vigtigste funktion er at sikre en korrekt funktion af alle institutioner i branchen.\nSystemet med udøvende magt: konceptet og konturerne af det russiske\nInternational ret - foreningen af interesser\nFordele for pensionister i Moskva gratis rejser, subsidieret lægehjælp, fordele for boliger og kommunale tjenester\nKonstitutionelt monarki: eksempler på lande. Land med et konstitutionelt monarki: listen\nMarina Efiminyuk: kreativ forfatter\nHvem er Dominic West? Toppen af de bedste projekter med hans deltagelse\nDen gigantiske blæksprutte. Opskrifter lækre retter\nCoat of Arms of Murmansk: symbolikken og historie våbenskjold\nHvordan at undgå fejl og for at forstå, hvad en god whisky\nHvorfor er massen død af fugle\nProgrammet til svømning for begyndere træning


Effektiv planlægning af skærme mod trafikstøj Støjskærmes indvirkning på årsmiddelværdier - PDF\nDownload "Effektiv planlægning af skærme mod trafikstøj Støjskærmes indvirkning på årsmiddelværdier"\n1 Støjskærmes indvirkning på årsmiddelværdier Jørgen Kragh a, Gilles Pigasse a, Jakob Fryd b a) Vejdirektoratet, Vejteknisk Institut, b) Vejdirektoratet, Vejplan- og miljøafdelingen,\n2 Vejdirektoratet har udgivet rapporten Effektiv planlægning af skærme mod trafikstøj - Støjskærmes indvirkning på årsmiddelværdier, Vejdirektoratets rapport 196, der blandt andet indeholder retningslinjer for, hvor lange og hvor høje det er effektivt at opføre støjskærme mellem en vej og et boligområde. Målet er at planlæggere hurtigt, og på et overordnet niveau, kan afgøre hvordan en støjskærm udformes og placeres mest hensigtsmæssigt. Det vil være til nytte ved udarbejdelse af støjhandlingsplaner, i VVM-undersøgelser og i kommuneog lokalplanlægning. Rapporten giver forhåbentlig også en bedre forståelse af hvordan støjskærme virker. Ny beregningsmetode giver mindre virkning af støjskærme I 2007 besluttede Miljøstyrelsen at vi skal angive niveauer af støjen fra veje på en ny måde, nemlig som det gennemsnitlige støjniveau L den over et døgn, se fakta boks. Samtidig fik vi en ny og bedre beregningsmodel, Nord2000. Med den kan vi i modsætning til tidligere beregne støjs udbredelse under forskellige forhold. Støjniveauet beregnes som gennemsnitsværdien over alle dage i et vejrmæssigt referenceår, dvs. med vinden kommende fra forskellige retninger. Det har betydning for støjniveauet, herunder for virkningen af støjskærme. L den : Som indikator for støjen fra veje anvendes L den, det gennemsnitlige støjniveau over et døgn efter at der er lagt et tillæg til det fysiske støjniveau i aften- og nattetimerne på henholdsvis 5 db og 10 db fordi mennesker er mere følsomme over for støj om aftenen og om natten end over for støjen om dagen . Vejdirektoratets erfaring med Nord2000 er, at der er lidt flere støjbelastede boliger langs statsvejene end hidtil kortlagt. Det skyldes at støjskærme har mindre virkning end beregnet med den gamle model, fordi en støjskærm virker mindre effektivt, når der regnes med alle Figur 1: Skærmens effektive skærmhøjde h e er skærmkantens afstand fra linjen mellem kilden S og boligen I de vejrsituationer, der forekommer i løbet af et år. Indtil 2007 beregnede vi for svag vind vinkelret på vejen, i retningen fra vejen mod beregningspunktet. Beregninger Der blev indledningsvist fastlagt og gennemregnet en række tilfælde som hver repræsenterer typiske støjudbredelsesforhold mellem vej og omgivelser, dvs. hvor vejen er i plant terræn, på dæmning eller i afgravning, og med støjskærme i forskellig højde og længde . Af resultaterne udledte vi nogle lovmæssigheder om skærmenes virkning For at afprøve de udledte lovmæssigheder i lidt større skala, udvalgte vi derpå nogle typiske tilfælde med forskellig placering af boligområder i forhold til vej og skærm, og forskellig skærmlængde og -højde. Ved hjælp af programmet SoundPLAN blev støjniveauet og virkningen af skærmen beregnet ved hver bolig. De gennemregnede tilfælde er med plant terræn i modsætning til virkelighedens ofte kuperede terræn. Resultaterne er derfor kun retningsgivende og den endelige beslutning om afskærmning ved bebyggelser og vejprojekter bør baseres på en egentlig beregning for den konkrete situation. Fundne lovmæssigheder Skærmens effektive højde, se Figur 1 Det teoretiske udgangspunkt er en vej i niveau med et plant terræn, hvor skærmen er placeret tæt ved vejkanten. En uendelig lang skærm langs med en motorvej giver her en indsætningsdæmpning på omkring 2 db pr. meter effektiv højde af skærmen op til 4 m. Når den effektive højde af skærmen er over 4 m er den ekstra indsætningsdæmpning ca. 1 db pr. meter. Det\n3 gælder for skærmhøjder op til 10 m og for afstande m fra skærmen. Ved en landevej med to spor er indsætningsdæmpningen 3-5 db større fordi kilderne her er nærmere ved skærmen. Skærmvinklen, se Figur 2 En skærm er ikke uendelig lang. Skærmens udstrækning i forhold til et bestemt punkt, kan karakteriseres ved skærmvinklen. Med en skærmvinkel på 75 er indsætningsdæmpningen cirka tre fjerdele af virkningen af en uendelig lang skærm. Med en skærmvinkel på 60 er indsætningsdæmpningen det halve og med 45 skærmvinkel en fjerdedel af virkningen af en uendelig lang skærm. Med 45 skærmvinkel bliver indsætningsdæmpningen højst 3 db, lige meget hvor høj skærmen er, og det nytter ikke at gøre skærmen højere end 2-3 m. Den lyd, der kommer fra de uskærmede dele af vejen dominerer alligevel det samlede støjniveau. Figur 2: Plan med skærmvinklen α markeret. En skærmvinkel på 45 svarer til at skærmen er forlænget l = a forbi boligen. 60 svarer til l = 1, 7 a; 75 til l = 3, 7 a. Det totale afskærmede vinkelområde er 2 α af, hvad mange forventer, og skyldes at overfladen af terrænet på skråningen giver en vis støjdæmpning, når der ikke er en skærm. Når skærmen så er der, bortfalder terrændæmpningen mere eller mindre, og til gengæld får man en skærmdæmpning. Men den samlede virkning af skærm og terræn er altså mindre end ved en vej i niveau. En skærm langs en vej på en bro er derimod lige så effektiv som en skærm langs en vej i niveau, for dér er der ingen terrændæmpning der bortfalder når skærmen bygges. Et bud på en forklaring Figur 3 viser bidraget til støjniveauet henholdsvis 100 m og 200 m fra vejmidten, når en bil kører forbi, afhængigt af hvor bilen befinder sig. Resultaterne gælder for en enkelt bolig i det idealiserede tilfælde med en uendelig lang og 4 m høj skærm. Den lodrette akse viser bidraget til støjniveauet pr. grad i forhold til gennemsnittet for hele forbikørslen. Støjniveauet er vist som funktion af immissionsvinklen vist i Figur 4. De stiplede kurver viser støjen ved svag medvind vinkelret på vejen, de fuldt optrukne kurver årsmiddelværdien af støjniveauet. Ved svag medvind er bidraget fra hver grad omtrent det samme, inden for ± 1 db, bortset fra lige omkring 90 til +90, hvorfra bidragene er meget mindre. For årsmiddelværdien derimod er bidragene fra immissionsvinkler omkring 0 betydeligt mindre, op til 10 db, end fra vinkelområderne mellem 75 og 85. Når støjniveauet beregnes som årsmiddelværdi og ikke udelukkende ved svag medvind kommer der altså betydeligt større bidrag fra de yderste vinkelområder. Vej i afgravning En skærm på kanten af en afgravning er mere effektiv end en skærm placeret tæt ved vejen, især når skærmen er lav, og når det omgivende terræn som ønskes skærmet ligger højere end vejen. Vej på dæmning eller bro En skærm langs en vej på dæmning er mindre effektiv end en skærm langs en vej i niveau med terrænet, og skærmens virkning er mindre, jo højere dæmningen er. Det er det modsatte Typisk boligområde Figur 5 viser skærmens afslutningsvinkel. Den venstre del af figuren viser afslutningsvinklen ved forskellige forlængelser af skærmen forbi det yderste hus i boligområdet, den højre at skærmens afslutningsvinkel er forskellig set fra forskellige boliger i området. Der er 75 m fra vejmidten til facaderne i husrækken nærmest vejen. Årsmiddelværdien af L den blev beregnet ved samtlige boliger, dels uden en skærm og dels med en 3 m, en 4 m\n4 Figur 5: Beregningerne er udført a) uden skærm og b) med en skærm forlænget hhv. 0, 45, 60 og 75. Skærmens afslutningsvinkel β blev defineret som vist til venstre i figuren, med udgangspunkt i facaden nærmest vejen af boligen nærmest skærmens afslutning. Den højre del af figuren viser hvordan skærmens afslutningsvinkel er forskellig for forskellige boliger Figur 3: Det relative bidrag pr. grad til støjniveauet L den 100 m (Pos. 2) og 200 m (Pos. 3) fra vejmidten som funktion immissionsvinklen fra 90 til +90. Uendelig lang 4 m høj skærm. De fuldt optrukne kurver viser årsmiddelværdier, de stiplede kurver niveauerne ved svag medvind vinkelret på vejen og en 6 m høj skærm placeret 12 m fra midten af en firesporet motorvej i plant terræn. For hver skærmhøjde blev der beregnet for forskellige afslutningsvinkler: 0, 45, 60 og 75. Årsdøgntrafikken var køretøjer svarende til vejtype A i Vejledning fra Miljøstyrelsen nr. 4/2006 . Figur 6 viser med farvesignatur L den ved den facade af hver bolig, hvor niveauet er højest før skærmen bygges. Niveauerne er vist ved stueetagen og de varierer fra over 70 db ved boligerne nærmest motorvejen til under 60 db ved enkelte boliger længst fra vejen. Alle boliger er belastet med over 58 db når der ikke er en støjskærm. Figur 7 viser den beregnede virkning af en 4 m høj støjskærm med 60 afslutningsvinkler. Indsætningsdæmpningen er mellem 5 db og 6 db ved boligerne nærmest skærmen og nær områdets midte, og mindre end 1 db ved boliger længere fra skærmen og nærmest ved skærmens ender. Flere eksempler kan ses Figur 4: Plan med immissionsvinklen. Når en bil S kører forbi, varierer immissionsvinklen over en større eller mindre del af intervallet ± 90 i en viewer på Vejdirektoratets hjemmeside . Ved at bladre/scrolle mellem forskellige skærmhøjder, afslutningsvinkler og etagehøjder kan man se hvordan indsætningsdæmpningen ændres når parametrene ændres. Figur 8 viser fordelingen af støjniveauerne. For hver værdi af støjniveauet L den vist på den vandrette akse viser figuren på den lodrette akse, hvor mange af boligerne der har et højere støjniveau. Det er støjniveauerne ved boligernes 1. sal der er vist, dels uden skærm, dels med en 4 m høj skærm med forskellige afslutningsvinkler. Uden skærm er der ingen boliger med støjniveau over 72 db, men alle boliger er belastet med over 64 db ved 1. sal. Selv med den længste 4 m høje skærm med afslutningsvinkel 75 er niveauet over 59 db ved alle boligerne. Forklaringen ved kurverne i Figur 8 angiver også den beregnede værdi af støjbelastningstallet SBT. SBT er et mål for antallet af boliger vægtet efter hvor støjbelastede de er . Værdierne er angivet både for situationen uden skærm og for hvert af tilfældene med en 4 m høj skærm med afslutningsvinkler på 0, 45, 60 og 75. Uden\n5 Figur 6: Beregnet L den ved stueetagens facade med det højeste støjniveau ved hver bolig ved motorvejen. Uden skærm\n6 Figur 7: Støjskærmens virkning ved boligernes 1. sal er vist med en farvekode. Skærmen er 4 m høj med 60 afslutningsvinkler. De yderste boliger afskærmes mindre end boligerne inde i området. Flere eksempler kan ses i en viewer på Vejdirektoratets hjemmeside \n7 Vejdirektoratet har udviklet , bidrage til at effektivisere planlægningen af støjskærme. En støjskærms virkning, dens indsætningsdæmpning, er nemlig en indviklet størrelse. Den kombinerer terrænvirkningen i den uskærmede situation med virkningen af at lyden afbøjes rundt om skærmen, og med den ændring af terrændæmpningen der sker, når skærmen ændrer lydens bane fra vejen til boligen. Figur 8: Antallet af boliger ved motorvejen hvor L den ved 1. sal overstiger niveauet angivet på X-aksen. Uden skærm og med en 4 m høj skærm med 0, 45, 60 og 75 afslutningsvinkler. Forklaringen angiver også støjbelastningstallet SBT skærm er SBT = 37,6. Med en 4 m høj skærm med afslutningsvinkel på 75 bliver SBT = 18,5 eller knapt halvdelen af SBT uden skærmen. Afsluttende bemærkninger Som Figur 7 og Figur 8 viser, har støjskærmen forskellig virkning ved forskellige boliger i området. Mindst virkning får man ved de yderste boliger. Hvis man ønsker en høj indsætningsdæmpning ved de yderste boliger, skal skærmen forlænges langt forbi området. Afslutningsvinklerne skal være store. Hvis man vælger en 45 afslutningsvinkel kan man ikke få en indsætningsdæmpning på mere end 2-3 db, lige meget hvor høj man gør skærmen. Det er nemlig lyden der går uden om skærmen der bestemmer støjniveauet. Selv med afslutningsvinkler på 75, svarende til at skærmen forlænges med næsten fire gange afstanden fra bolig til skærm, mister man en fjerdedel af den mulige virkning af en uendelig lang skærm. Virkningen af skærmen bliver mindre, jo længere væk fra skærmen man kommer. Til gengæld aftager støjniveauet med afstanden og dermed behovet for afskærmning. Man må i hvert enkelt tilfælde afveje, hvordan behovet for beskyttelse af den enkelte bolig balancerer med de fysiske forhold og med omkostningerne ved at bygge en højere og længere støjskærm. Forhåbentlig kan Vejdirektoratets rapport 196, som er baggrunden for denne artikel, og den viewer som Litteratur  Støj fra veje, Vejledning fra Miljøstyrelsen Nr  Effektiv planlægning af skærme mod trafikstøj - Støjskærmes indvirkning på årsmiddelværdier, Vejdirektoratet rapport 196. Forventes publiceret i december  Støjkortlægning og støjhandlingsplaner, Vejledning fra Miljøstyrelsen Nr  sp?page=document&objno=  Vejtrafik og støj - en grundbog, VD Rapport ; Nyt støjbelastningstal til vurdering af vejtrafikstøj, Notat, Miljøteknologi, J.nr. MST , 5. februar 2010.\n>>> Støjskærmes virkning på årsmiddelværdier. Rapport 429-2013\nEffektiv planlægning af skærme mod trafikstøj >>> Støjskærmes virkning på årsmiddelværdier Rapport 429-213 EFFEKTIV PLANLÆGNING AF SKÆRME MOD TRAFIKSTØJ Støjskærmes virkning på årsmiddelværdier Rapport\nNotat. Nyt støjbelastningstal til vurdering af vejtrafikstøj\nNotat Nyt støjbelastningstal til vurdering af vejtrafikstøj Miljøteknologi J.nr. MST-5100-00020 Ref. JJ Dato: 5. februar 2010 Notatet beskriver hvordan en arbejdsgruppe med repræsentanter for Vejdirektoratet\nBilagTMU_130812_pkt_12.01. Hvidovre Kommune. Vej- og Parkafdelingen. Støj. Støjskærme langs Avedøre Havnevej og Gl. Køge Landevej\nHvidovre Kommune Vej- og Parkafdelingen Støj Støjskærme langs Avedøre Havnevej og Gl. Køge Landevej 4990not001, Rev. D, 10.06.2013 Udført: Sigurd Thomsen Kontrolleret: Kurt Christensen Side 1 1. Indledning\nREDUCEREDE STØJGENER EFTER UDVIDELSEN AF MOTORRING 3\nArtikel til Trafik og Veje hbe/lykk/lmi/26-10-2011 REDUCEREDE STØJGENER EFTER UDVIDELSEN AF MOTORRING 3 Lykke Møller Iversen, Vejdirektoratet, Vejteknisk Institut, lykk@vd.dk Hans Bendtsen, Vejdirektoratet,\nfile:///c:/adlib%20express/work/ t / t /f37dfe80-371c-4...\nPage 1 of 1 From: Allan Jensen Sent: 11-05-2016 09:26:39 To: Morten Suhr Subject: Ringvejsstrækningen. Prioritering af indsatsen Follow Up Flag: Flag Status: Attachments: Opfølgning Red 1100014800-09-001-1-Prioritering\nStøjhandlingsplan for vejtrafik 2010\nStøjhandlingsplan for vejtrafik 2010 Indholdsfortegnelse 1. Forord... 3 3. Beskrivelse af byområdet... 4 4. Retsligt grundlag og ansvarlige myndigheder... 4 5. Grænseværdier... 4 6. Resume af støjkortlægningen...\nStøjhandlingsplan A/S Storebælt STØJHANDLINGSPLAN STOREBÆLT, TOGSTRÆKNINGEN. April 2013. Udgivelsesdato : 16. april 2013\nStøjhandlingsplan STØJHANDLINGSPLAN STOREBÆLT, TOGSTRÆKNINGEN April 2013 Udgivelsesdato : 16. april 2013 Rapport Støjhandlingsplan_Storebælt_2013 Støjhandlingsplan INDHOLDSFORTEGNELSE SIDE INDLEDNING 3\nTÅRNBY KOMMUNE Støjhandlingsplan 2013-2018\nTÅRNBY KOMMUNE Støjhandlingsplan 2013-2018 Juli 2013 Indholdsfortegnelse 1. Resumé af støjhandlingsplanen 3 2. Det samlede byområde 3 3. De ansvarlige myndigheder og det retlige grundlag 3 4. Gældende\nNotat N Otterup Skydebane Beregning af skudstøj fra Otterup Skydebane\nNotat N6.003.13 Dusager 12 8200 Aarhus N Danmark T +45 8210 5100 F +45 8210 5101 www.grontmij.dk CVR-nr. 48233511 Otterup Skydebane Beregning af skudstøj fra Otterup Skydebane 18. januar 2013 Projekt:\nPage 1 of 1. Ulla Merete Riel\nPage 1 of 1 Ulla Merete Riel Fra: Henrik Lynghus (LYN) [LYN@NIRAS.DK] Sendt: 20. april 2009 08:38 Til: Cc: Emne: Teknisk Postkasse Alan Willumsen; Jesper Andersen; Mads Ventzel; Ole Kyhl, Nørreskovpark;\nKØGE KOMMUNE RINGVEJSSTRÆKNINGEN PRIORITERING AF SKÆRMSTRÆKNINGER\nTil Køge Kommune Dokumenttype Rapport Dato November 2016 Forslag til prioritering af de strækninger, der skal tildeles en støjskærm KØGE KOMMUNE RINGVEJSSTRÆKNINGEN PRIORITERING AF SKÆRMSTRÆKNINGER RINGVEJSSTRÆKNINGEN\nPRØVNINGSRAPPORT Rapporten må kun reproduceres i sin helhed. Prøvningsresultaterne gælder alene for de prøvede emner.\nPRØVNINGSRAPPORT Rapporten må kun reproduceres i sin helhed. Prøvningsresultaterne gælder alene for de prøvede emner. Glumsø-Fensmark Jagtforening Beregning af støjbelastning fra flugtskydningsbanen for\nBeregning af støjbelastningen af 25 m skydebane samt 100 og 200 meter bane Udført for Næstved Skytteforening: Ny præstøvej 320, 4700 Næstved.\nStøjrapport Beregning af støjbelastningen af 25 m skydebane samt 100 og 200 meter bane Udført for Næstved Skytteforening: Ny præstøvej 320, 4700 Næstved. Sagsnr.: 714006-4574 Rapporten er kvalitetssikret\nStøjreducerende vejbelægningers akustiske holdbarhed\nStøjreducerende vejbelægningers akustiske holdbarhed Civilingeniør Jacob Storm Jørgensen jasj@ramboll.dk En støjreducerende vejbelægning har ikke den samme støjreducerende effekt i hele belægningens levetid.\nMOTORSPORTENS AKUSTIKLABORATORIUM Idrættens Hus, Sektion C, 5. sal, DK-2605 Brøndby, Danmark\nMOTORSPORTENS AKUSTIKLABORATORIUM Idrættens Hus, Sektion C, 5. sal, DK-2605 Brøndby, Danmark 24. juni 2009 J. nr. 2008-KKK-01/02 ref.: OD Supplement 3 til Beregning af ekstern støjbelastning fra Vestsjællands\nVejdirektoratets arbejde med vejstøj. Jakob Fryd, Vejplan- og Miljøafdelingen\nVejdirektoratets arbejde med vejstøj Jakob Fryd, Vejplan- og Miljøafdelingen Støjkortlægning langs statsvejene Hvordan laves støjkortlægningen? Hvad bruges den til? Hvordan prioriteres indsatsområderne?\nNye udbudsforskrifter for ubundne bærelag af knust beton, tegl og asfalt\nVinterføre og variable vejtavler Nye udbudsforskrifter for ubundne bærelag af knust beton, tegl og asfalt Helhedsorienteret inspektion af transportanlæg i byer Den nye privatvejslov INDHOLD N0. 11 2011


TALLENE er næsten ikke til at fatte. Det anslås at mellem 200 og 250 millioner børn under 15 år bruger de fleste af deres vågne timer på at arbejde. Alene i 1995 og 1996 blev en kvart million børn, nogle helt ned til syvårsalderen, tvunget til at deltage i væbnet kamp, og nogle af dem blev derved gjort til krigsslaver. Antallet af kvinder og børn der hvert år sælges som slaver, skønnes at ligge på over en million.\nMen kolde fakta fortæller slet ikke noget om den fortvivlelse disse mennesker føler. I et nordafrikansk land mødte forfatteren Elinor Burkett en ung pige ved navn Fatma som havde haft held til at flygte fra sin grusomme herre. Men efter at have talt med hende indså Burkett at Fatma „i sine egne øjne altid vil være slave“. Gør Fatma sig forhåbninger om en bedre fremtid? „Hun kan kun planlægge én dag ad gangen,“ siger Burkett. „Fremtiden er et af de mange abstrakte begreber hun ikke kan forholde sig til.“\nJa, i dette øjeblik er millioner af vore medmennesker slaver uden håb. Hvorfor og hvordan er alle disse mennesker blevet slaver? Hvilke former for slaveri er de tvunget ud i?\nEn turistbrochure i USA kunne ikke have været mere direkte: „Sexrejser til Thailand. Rigtige piger. Rigtig sex. Rigtig billigt. . . . Vidste du at man kan købe en jomfru for kun 200 dollars?“ Hvad der ikke stod i brochuren, var at disse „jomfruer“ sandsynligvis er blevet kidnappet og solgt til bordeller hvor de gennemsnitlig har 10 til 20 kunder om dagen. Hvis de nægter at yde seksuelle tjenester, bliver de slået. Da en brand brød ud i et bordel på Phuket, en ferieø i det sydlige Thailand, indebrændte fem prostituerede. Årsagen var at deres ejere havde lænket dem til deres senge for at forhindre dem i at flygte.\nHvor kommer disse unge piger fra? Det forlyder at denne del af sexindustrien bruger millioner af piger og kvinder fra hele verden som er blevet kidnappet og solgt til prostitution. Den internationale sexhandel florerer som følge af en kombination af fattigdom i de mindre udviklede lande, fremgang i de velhavende lande og love der ser gennem fingre med kontraktarbejde og den internationale ulovlige menneskehandel.\nKvindeorganisationer i Sydøstasien har anslået at der fra midten af 1970’erne til begyndelsen af 1990’erne er blevet solgt 30 millioner kvinder verden over. De der giver sig af med sexhandel, gennemsøger jernbanestationer, fattige landsbyer og gader for at finde unge piger og kvinder der virker forsvarsløse. Ofrene er som regel uuddannede, forældreløse eller subsistensløse der ikke har nogen tilknytning til andre. De får falske løfter om arbejde, bliver transporteret over landegrænser og til sidst solgt til bordeller.\nSiden kommunistblokkens opløsning i 1991 er der opstået en hel ny generation af forarmede piger og kvinder. Afskaffelsen af love, privatiseringen og en voksende økonomisk ulighed har resulteret i øget kriminalitet, fattigdom og arbejdsløshed. Mange russiske og østeuropæiske kvinder og piger er nu blevet en guldgrube for den internationale organiserede prostitution. „Der er mindre fare ved at handle med mennesker end med narkotika,“ har EU’s tidligere justitskommissær Anita Gradin sagt.\nPå en lille tæppefabrik i Asien arbejder børn helt ned til femårsalderen fra klokken 4 om morgenen til klokken 11 om aftenen uden at få løn. I mange tilfælde udsættes børnearbejdere som disse for frygtelige sundhedsfarer: farlige maskiner, mange timer i dårligt oplyste og dårligt ventilerede lokaler samt farlige kemikalier der bruges i fabrikationsprocessen. *\nHvorfor er børn så eftertragtede som arbejdskraft? Fordi børnearbejde er billigt, og fordi børn af natur er føjelige, nemme at hundse med og bange for at beklage sig. Med deres små kroppe og rappe fingre bliver de af skruppelløse arbejdsgivere betragtet som særdeles egnede til at udføre bestemte former for arbejde, såsom tæppefremstilling. Ofte får sådanne børn tilbudt et job, mens deres forældre sidder derhjemme og er arbejdsløse.\nSom om det ikke var nok, er børnearbejdere i særlig fare for at blive fysisk og seksuelt misbrugt. Mange børn bliver kidnappet, spærret inde i fjerntliggende lejre og lænket om natten så de ikke kan flygte. Om dagen kan de blive sat til at bygge veje eller bryde sten.\nEn anden måde hvorpå børn berøves deres barndom, er gennem tvangsægteskaber. Anti-Slavery International beskriver et typisk tilfælde: „En 12-årig pige får at vide at hendes familie har arrangeret at hun skal giftes med en 60-årig mand. Hun har angivelig ret til at modsætte sig ægteskabet, men i praksis har hun ikke mulighed for at gøre krav på denne ret og er ikke klar over at hun har lov til at gøre det.“\nHundredtusinder af arbejdere er stavnsbundet til deres arbejdsgivere og job på grund af lån som de eller deres forældre har fået. Tvangsarbejde forekommer hovedsagelig i landbrugsområder hvor arbejderne bruges som tjenestefolk eller landmænd. I nogle tilfælde kræver arbejdsgivere at en families gæld går videre fra den ene generation til den næste for at sikre at den pågældende familie forbliver i trældom. I andre tilfælde sælger arbejdsgivere som har penge til gode, gælden videre til en ny arbejdsgiver. I ekstreme tilfælde får tvangsarbejderne slet ingen løn. Nogle arbejdsgivere holder deres arbejdere i trældom ved hele tiden at give dem relativt små forskud på deres løn så de altid vil stå i gæld.\nBinti fra Vestafrika er 12 år gammel og en af de tusinder af piger der tjener som trocosi, hvilket på sproget ewe betyder „gudernes slaver“. Hun er blevet tvunget til at leve et liv i slaveri og bodsgerninger for en forbrydelse hun ikke har begået, nemlig den voldtægt hun er et resultat af. I øjeblikket er hendes forpligtelser begrænset til huslige pligter for den lokale fetichpræst. Senere vil hendes pligter omfatte dét at yde præsten, som er hendes ejer, seksuelle tjenester. Når Binti engang bliver midaldrende, vil hun blive skiftet ud. Præsten vil da finde andre tiltrækkende piger der kan trælle hos ham som trocosi.\nLigesom Binti bliver tusinder som er ofre for rituelt slaveri, overgivet af deres familie til at udføre slavearbejde i et forsøg på at råde bod på en gerning der opfattes som en synd eller overtrædelse af en hellig forordning. I mange dele af verden bliver piger og kvinder tvunget til at udføre religiøse pligter og yde præster og andre personer seksuelle tjenester under foregivende af at de er gift med en gud. Kvinderne må også i mange tilfælde udføre andre tjenester uden at få betaling. De har ikke lov til at skifte bopæl eller arbejdsplads og må ofte forblive i trældom i mange år.\nDe fleste lande hævder at de har afskaffet slaveriet, men i nogle områder har der i den senere tid været en opblomstring af traditionelt slaveri. Det sker som regel i områder der er hærget af uroligheder eller væbnede konflikter. Anti-Slavery International rapporterer: „I konfliktområderne er retsreglerne effektivt blevet sat ud af kraft, og soldater og væbnede militser har, uden frygt for at blive straffet, kunnet tvinge folk til at arbejde for sig uden at få løn; en sådan praksis er hovedsagelig blevet rapporteret i områder der kontrolleres af væbnede grupper som ikke er internationalt anerkendt.“ Men ifølge den samme organisation „har der også været nylige rapporter om regeringssoldater der tvinger civile til at arbejde som slaver uden for enhver juridisk ramme. Det rapporteres også at soldater og militser er indblandet i slavehandelen, idet de sælger de tilfangetagne til folk der bruger dem som arbejdskraft.“\nMenneskeheden plages sørgeligt nok stadig af slaveriets forbandelse i mange former og forklædninger. Stands engang op, og tænk på de millioner af mennesker rundt om i verden der udnyttes som slaver. Tænk dernæst på en enkelt eller to af de slaver du har læst om i disse artikler, eksempelvis Lin-Lin eller Binti. Så du ikke gerne at vor tids slaveri blev standset? Vil det overhovedet være muligt nogen sinde at afskaffe slaveriet? Ja, men først må der ske nogle drastiske forandringer, som vi vil komme ind på i den følgende artikel.\n^ par. 11 Se artiklen „Børnearbejde vil snart høre op“ i Vågn op! for 22. maj 1999.\nForsøg på at finde en løsning\nForskellige offentlige instanser, som for eksempel De Forenede Nationers Børnefond og Den Internationale Arbejdsorganisation, arbejder ihærdigt på at udarbejde og iværksætte metoder til at afskaffe slaveriet. En række ikkestatslige organisationer, såsom Anti-Slavery International og Human Rights Watch, har også gjort meget for at rette større opmærksomhed mod vor tids slaveri og for at frigive ofrene. Nogle af disse organisationer stræber efter at indføre særlige mærkater som viser hvilke varer der er fremstillet uden brug af slave- eller børnearbejde. Andre instanser efterlyser en lovgivning i de lande hvorfra der arrangeres „sexrejser“, sådan at folk der har dyrket sex med børn, kan retsforfølges når de vender tilbage til deres hjemland. Nogle menneskerettighedsaktivister er gået så langt som til at betale slavehandlere og slaveejere store pengebeløb for at frigive så mange slaver som muligt. Dette har medført en del debat, da en sådan praksis kan skabe et indbringende marked for slaver og således presse prisen på dem op.\nMange unge piger tvinges ind i et ægteskab\nTvangsarbejdere i kø for at få mad\nNogle børn tvinges til at udføre militærtjeneste


SCAPE & OPF Hackathon digitalbevaring.dk\nSCAPE & OPF Hackathon\nEU projektet SCAPE afholder i samarbejde med Open Planets Foundation (OPF) et Hackathon d. 2-4- december 2013. ”Hackathon” (sammentrækning af de engelske ord ”hack” og ”marathon”) er slang for en begivenhed, hvor udviklere mødes og sammen udvikler noget software.\nDe tre dages udvikling vil fokusere på, hvordan man kan udnytte open-source værktøjet Hadoop bedst muligt inden for digital bevaring. Arrangementet tager udgangspunkt i udfordringerne ved webarkivering og bevaring af digitale bøger, men er åbent for alle med en interesse i digital bevaring.\nLæs mere om arrangementet her og tilmeld dig her.


PERSONOPLYSNINGER, DATASIKKERHED, SAMTYKKE OG FORTROLIGHED\n01.06.2021 Revideres løbende\nDataansvarlig (identitiets- og kontaktoplysning):\nFormål med behandling af oplysningerne:\nBeskytte persondata i henhold til gældende lovgivning, herunder bestemmelser fra EU dateret den 25. maj 2018, implementeret i dansk lovgivning.\nSikre beskyttelse mod misbrug af oplysningerne, tab af personoplysningerne og klientens diskretion og fortrolighed i kontakten med klinikken\nSikre datasikkerhed og fortrolighed i klinikkens omgang med personfølsomme oplysninger.\nAlle ansatte i klinikken.\nAftale med IT-leverandør:\nKlinikken har følgende programmer/aftaler, som sikrer back-up, forhindrer uretmæssig adgang til personoplysninger (detailler og sikkerhedsniveau) og konkret håndtering ved systemnedbrud :\n• Sikkert elektronisk IT - system\n• Sikkert e-mail system\n• Regelmæssig back-up\n• Firewall- og antivirusprogrammer\nPersonlige data lagres i klinikkens IT-system. Daglig back-up af IT-systemet.\nAlle ansatte med tilgang til IT-systemet har personligt brugernavn og password samt evt. personlig e-mail.\nEvt. prøvesvar og henvisninger (fortrolige oplysninger) sendes i et lukket, sikkert e-mail system.\nSystemhuset har automatisk logningslister for uretmæssig adgang .\nSystemhuset er ansvarlig for daglig back-up og opbevaring af back-up af persondata.\nBeskrivelse af hvordan systemnedbrud konkret håndteres.\nRetningslinier for håndtering af personoplysninger:\nDer er ikke tilgang til vores journaloplysninger ved opslag udefra (kun med noteret udleveret konkret pass-word og kode).\nVores IT-udbyder har mulighed for fjerntilgang til vores computere. Dette er på forhånd aftalt med en medarbejder fra klinikken siddende ved klinikskærmen.\nVideresendelse af oplysninger til andre relevante behandlere, anden person eller egen læge, sker kun efter indhentning af skriftlig tilladelse fra klienten/kunden. Dette noteres i klientjournalen.\nHvor klientjournalerne er elektroniske skannes og gemmes relevante oplysninger, der er i papirform og gemmes i klientjournalen.\nHvordan klienter/kunder sikres diskretion i klinikken\nIngen personfølsommedata ligger frit tilgængeligt i klinikken.\nPapirjournaler opbevares i aflåst og brandsikret skab. I brug vil de ligge i superviserede lokaler, hvor personale er tilstede og eller der er videoovervågning. Det gælder også for IT- bookningslister, - faktureringer , specielle oplysninger og registrerede persondata.\nFoto, som ikke ligger i papirjournalen eller er overført til den fortrolige elektroniske journal, opbevares i en extern harddisk, som opbevares i aflåst skab.\nDet er lovkrav, at journalmateriale (papir) opbevares i mindst 10 år, hvorefter det makuleres (i klinikken eller dokumenteret af professionelt makuleringsfirma)\nIngen personfølsomme oplysninger må ligge frit tilgængeligt.\nKlienter eller bisidder er ikke alene i lokaler, hvor der kunne være tilgang til personlige data (journaler).\nVed elektronisk journalføring skannes klientrelaterede oplysninger i papirform til journalen, hvorefter papiret makuleres i klinikken.\nEvt. elektronisk videregivelse af personoplysninger skal ske med et krypteret elektronisk system efter klientens skriftlige accept. Dette noteres i klientjournalen og opdateres efter 1 år eller ved førstkommende klientkontakt derefter.\nKlientkonsultation foregår for lukkede døre, ikke uden for klinikrummene. Følsomme telefonsamtaler føres ikke i venteværelset, hvis der sidder andre.\nVed elektronisk journalføring må udelukkende aktuelle klientjournal være på skærmen, når denne er i et klinikrum. Forlades klinikrummet, låses skærmen (Ctrl-Alt-Delete).\nSkærmlås aktiveres efter 5 minutteres inaktivitet.\nI receptionen/venterum skal evt. skærmbilleder med klientfølsomme oplysninger vendes sådan, at skærmen ikke kan ses af uvedkommende personer.\nVed telefonsamtaler i og personlig henvendelse i receptionen tilstræbes det, at yde størst mulig hensyn, omtanke og diskretion, f.eks. ikke højt at gentage hele personnummeret, navnet, adressen eller telefonnummer.\nVed personlig henvendelse i receptionen for tidsbestilling at udvise diskretion i forhold til at spørge ind til problemstilling, ønsker o.l.\nOplever man, at nogen fra klinikken bryder nogle af ovenstående punkter, gør man straks vedkommende opmærksom på dette,og henviser til denne procedure.\nEn klinik (virksomhed) er forpligtet til at give klienten/kunden (den registrerede) en række informationer, når personoplysninger indsamles fra klienten.\nPrivatlivspolitikken skal på papir ligge synlig i klinikken og på klinikkens hjemmeside, om en sådan findes.\nBehandling af klientoplysninger:\nI forbindelse med vores undersøgelse, vurdering og evt. behandling af dig som klient/kunde indsamler og behandler klinikken en række personoplysninger om dig, en forpligtelse, der står om i Autorisationslovens kap. 6 og\nJournalføringsbekendtgørelsen §§ 5-10 og Sundhedslovens kap.9 §§ 41-42 (samtykke)\nI denne privatlivspolitik beskrives, hvordan klinikken behandler, bruger og evt. videregiver dine personoplysninger.\nAlmindelige kategorier af personoplysninger: navn, adresse, e- mailadresse, telefonnr., personnummer,køn, uddannelse.\nSærlige kategorier af personoplysninger (”følsomme personoplysninger”): Helbredsoplysninger, herunder evt. undersøgelsesresultater. CPR-nr. (Persondatalovens § 11 videreføres (* Behandling hvis fastsat i lov eller udtrykkeligt samtykke) * ingen offentliggørelse uden udtrykkeligt samtykke)\n• Undersøgelse, vurdering af dine behandlingsønsker og behandling af dig.\n• Kommunikation med eller henvisning til andre sundhedspersoner.\n• Overholdelse af vores forpligtelser i henhold til gældende lovgivning.\n• Undersøgelse af mistanke eller viden om sikkerhedsbrud\n• Håndtering af forespørgsler og klager fra registrerede og andre.\n• Håndtering af inspektioner og forespørgsler fra tilsynsmyndigheder.\nDu giver frivilligt personoplysningerne. Du er ikke forpligtet til at give disse personoplysninger til os.\nI nogle tilfælde indsamler vi personoplysninger om dig fra andre sundhedspersoner eller ved opslag i elektroniske journalsystemer. Vi behandler de modtagede oplysninger i overensstemmelse med denne privatlivspolitik.\nUnder særlige omstændigheder vil der kunne være behov for at videregive dine personoplysninger til andre sundhedspersoner ( hensyn til et aktuelt behandlingsforløb, til styrelsen for Patientsikkerhed, Sundhedsdatastyrelsen (medicin, utilsigtede hændelser), i det omfang, der måtte foreligge en pligt hertil ifølge gældende lovgivning. Afregningskontorer/-forbindelser, apoteker og i andre tilfælde pårørende eller forsikringsselskaber.\nAlmindelige personoplysninger videregives i medfør af databeskyttelsesforordningens artikel 6(1)(c) og (d).\nFølsomme/sær personoplysninger videregives i medfør af databeskyttelsesforordningens artikel 9(2)(c) og (h).\nVed almindelige klientbehandlinger kan klinikken være forpligtet i medfør af autorisationslovens kap. 6, bekendtgørelse om sundhedspersoners journaler (Journalføringsbekendtgørelsen) særligt §§ 5-10, samt sundhedslovens kap.9. §§ 41-42 (samtykke)\nVedrørende medicinordinationer gælder sundhedslovens § 157 og bekendtgørelse om recepter og dosisdispensering af lægemidler, særligt kap. 3.\nDine personoplysninger videregives alene til forsikringsselskaber med dit forudgående samtykke, jr. Databeskyttelsesforordningens artikel 6(1)(a) og 9(2)(a).\nDine personoplysninger videregives alene til dine pårørende med dit forudgående samtykke efter reglerne i sundhedslovens § 43, evt. § 45.\nDu har ret til at tilbagekalde dit samtykke og det vil ikke påvirke din behandling , som blev startet forud for tilbagekaldelsen af dit samtykke.\nDu har som klient adgang til dine egne oplysninger (indsigtsret), du kan få ændret ukorrekte oplysninger og få slettet oplysninger, du har retten til at få begrænset oplysninger, og du har retten til at gøre indsigelse mod behandlingen af personoplysningerne. Du har også ret til af klage til en kompetent tilsynsmyndighed, herunder Datatilsynet.\nI henhold til Journalføringsbekendtgørelsen § 15 har vi pligt til at opbevare dine personoplysninger om dig i minimum 10 år efter seneste tilførsel til journalen. Ved klage eller erstatningssager indtil sagen er endeligt afsluttet.\nDu er velkommen til at kontakte klinikken:\nJernbanedage 75-77 (Middelfart Midtpunkt)