Sådan vælger du det rette kursuslokale til dit næste event - kvinderfordanmark.dk\nEr du på jagt efter en lokation for dit næste kursus, konference, møde eller begivenhed, så kan du med fordel læse med her. Uanset om det er et større eller mindre arrangement du er ved at planlægge, har lokationen utrolig meget at sige. Rammerne skal være optimale og gode for at det hele går op i en højere enhed. Her er der mange forskellige muligheder på markedet. Det kan måske forvirre mere end det gavner, da der måske stadig er nogle faktorer som kan påvirkes for at du kan vælge det helt rette lokale for din næste begivenhed.\nArgumenter for at vælge et konferencecenter\nUanset om du skal holde et arrangement der skal være lille og intimt eller en større begivenhed, hvor der skal være plads til en større forsamling, kan du med fordel vælge et konferencecenter. Fordelen ved et konferencecenter er nemlig, at du kan vælge forskellige typer og størrelser af lokaler. Et typisk konferencecenter er bygget og designet til, at du kan arrangere forskellige begivenheder under samme tag. Her kan du løbende tilpasse størrelsen på dit lokale alt efter, hvor mange der kommer til at deltage til eventet.\nI et konferencecenter er der nemlig både større og mindre lokaler, hvor der er mulighed for at vælge til og fra, eller i bedste fald udvide ved at slå lokalerne sammen. Dermed skal du ikke bekymre dig om antal gæster der deltager til selve eventet.\nDerudover kan du forvente en professionel hjælp og service, hvis du ønsker en bestemt indretning eller, hvis der skal serveres mad og drikke til deltagerne.\nHvilket konferencecenter er bedst og billigst til prisen?\nEr du i tvivl om, hvilket konferencecenter du skal vælge til din næste begivenhed, så kan vi med sikkerhed hjælpe dig godt på vej. Her kan vi varmt anbefale dig at vælge https://www.sandbjerg.dk/da/m%C3%B8de-konference.


Klar til ny bølge af flygtninge ved Tyrkiets grænse – Ekstra Bladet\n9. feb. 2016 kl. 05:03\nKlar til ny bølge af flygtninge ved Tyrkiets grænse\nPå den tyrkiske side af den syriske grænse nær Aleppo forbereder NGO'er sig på en bølge af nye flygtninge\nPå den tyrkiske side af grænsen til Syrien i området nær den syriske storby Aleppo er NGO'er som Dansk Flygtningehjælp ved at forberede sig på den første større bølge af flygtninge siden 2015.\nDet fortæller Dansk Flygtningehjælps landechef i Tyrkiet, Martine Villeneuve, til Ritzau på en telefon mandag aften.\nHun er netop på vej til byen Kilis ved grænseovergangen til Syrien. Her forventes flere tusinder at ankomme i de nærmeste dage, efter at heftige bombardementer fra russiske fly har sendt befolkningen i Aleppo på flugt.\n- Det er svært at vurdere, hvor mange vi kan klare. Vi har donorer, der kan give os flere midler, hvis vi skal bruge det. Lige nu kan vi hjælpe 5000 familier - det svarer til mere eller mindre 20.000 personer, siger hun.\nIfølge den tyrkiske vicepremierminister, Numan Kurtulmus, arbejder den tyrkiske regering med et estimat på op til 600.000 mulige flygtninge som følge af bombardementerne i Aleppo.\nDet anser Martine Villeneuve dog for at være usandsynligt.\n- I øjeblikket er der 300.000 i området. Det inkluderer dem, der bor i området. Og flere af de 300.000 er i områder, hvor de ikke er udsat for bombardementer, siger hun.\n- Lige nu forventer vi 10-20.000, hvis regeringen åbner grænsen. Det kan stige til 35.000, men det er svært at forudse, hvad der sker efter det.\n- Det er en tricky situation. Det er ikke dem alle, der behøver hjælp. Men der er nogle af dem, der er rigtig fattige.\nDen seneste bølge af flygtninge har ifølge Martine Villeneuve først og fremmest givet udtryk for, at de ønsker at komme væk fra bombardementerne i Aleppo.\nLandechefen fortæller, at de flygtninge, der ankom, før bombningerne af Aleppo blev intensiveret, i højere grad havde planlagt deres flugt.\n- De havde tænkt sig at flytte sig videre nordpå. De ville videre til Europa, mens de havde ressourcerne til det, siger hun.


Jernalderfakta, arbejdsark, information og historie for børn - Historie\nJernalderfakta og arbejdsark\nJernalderen var en forhistorisk, arkæologisk æra, der eksisterede fra omkring 1200 f.Kr. til 100 f.Kr. (det 12.thtil 1stårhundreder før Kristus). Under jernalderen blev jernmateriale almindeligvis brugt til at lave værktøj, så æraen blev opkaldt efter det.\nSe faktafilen nedenfor for mere information om jernalderen eller alternativt download vores omfattende arbejdsarkpakke til brug i klasseværelset eller hjemmemiljøet.\nJernalderen eksisterede i forhistorisk tid i den gamle verden: Afrika, Europa og Asien.\nJernalderen fandt ikke sted i Amerika, fordi dette var den nye verden og endnu ikke var blevet opdaget.\nI Europa og Asien fulgte jernalderen efter Bronzealder . I Afrika fulgte den efter stenalderen.\nJernalderen er opdelt i tre dele: Ældre jernalder, middeljernalder og yngre jernalder.\nI jernalderen blev værktøj almindeligvis lavet af stål og legeringer. Disse var meget billigere, stærkere og lettere end de tidligere anvendte bronzematerialer, hvorfor deres anvendelse blev mere fremherskende.\nJern var et godt materiale til at lave værktøj, redskaber og redskaber, fordi det kunne hamres i form og ikke behøvede at blive udskåret. At hamre jernet var kendt som 'smedning'.\nJernalderen hjalp mange lande til at blive mere teknologisk avancerede. Metalarbejde gjorde opgaver som landbrug lettere, da jernværktøjerne var meget bedre, end folk havde før.\nI jernalderen brugte bønder en 'ard' (en jernplov) til at vende deres marker. Disse var meget mere effektive end træ- eller bronzeplove.\nJernalderen så også opfindelsen af den roterende quern. Denne maskine hjalp med at male korn til mel og gjorde processen meget hurtigere og lettere for arbejderne.\nDe fleste lande adopterede ikke jern som deres hovedmateriale før omkring 500 f.Kr., selvom der er tegn på, at nogle steder brugte det så tidligt som 1500 f.Kr.\nJernarbejde begyndte først i Tyrkiet, før det spredte sig til andre europæiske lande.\nI Storbritannien fortsatte jernalderen forbi Kristi fødsel og ind i det 1stÅrhundrede e.Kr., da landet blev invaderet af romerne.\nDe mennesker, der levede i Europa i jernalderen, blev kaldt kelterne. De boede i landsbyer og blev styret af konger og dronninger.\nMange af de mennesker, der levede i jernalderen, boede i bakkeborge. Bakkeforte var grupper af stråtækte huse på toppen af en bakke, omgivet af voldgrave, mure og grøfter. Folk levede sådan for beskyttelse, da krig var almindeligt i jernalderen.\nDer var mere end 2000 bakkeforte i Storbritannien.\nDe keltiske soldater, der måtte gå i kamp under jernalderen, bar panser af jern og brugte sværd og spyd fremstillet af jern.\nDette bundt indeholder 11 brugsklare jernalderark som er perfekte for studerende, der ønsker at lære mere om jernalderen, som var en forhistorisk, arkæologisk æra, der eksisterede fra omkring 1200 f.Kr. til 100 f.Kr. (det 12. til 1. århundrede før Kristus). Under jernalderen blev jernmateriale almindeligvis brugt til at lave værktøj, så æraen blev opkaldt efter det.\nLad os tegne!\nDele af jernalderen\nJernalderfakta og arbejdsark: https://kidskonnect.com - KidsKonnect, 2. oktober 2017\nLinket vises som Jernalderfakta og arbejdsark: https://kidskonnect.com - KidsKonnect, 2. oktober 2017\nYouTube link til mp3 konverter online gratis\ndownload høj kvalitet mp3 fra youtube\nhvor mange penge tjener steve harvey om året


Så er der kommer info om Volunteer Camping, hvis det er noget du er intereseret i dette har jeg indsat info fra festvalen her under;\nSamt link til People https://people-vol.roskilde-festival.dk/bliv-frivillig/?guid=b1fda968-ba6a-408f-9aac-ba2dc9f2f2bc\nFAQ: Sådan booker du adgang til Volunteer Camping\nVolunteer Camping er for dig, der ønsker at overnatte på festivalpladsen i rolige omgivelser, sammen med dine med frivillige og tilmed også tage et gratis varmt bad.\nPå RF 2019 er der ens vilkår for alle festivalfrivillige, som ønsker at bo på Volunteer Camping.\nTidligere har frivillige fra foreninger skulle betale for at bo i Volunteer Camping. Dette ændres, så overnatning i Volunteer Camping nu er gratis for alle frivillige på Roskilde Festival.\nFor at få adgang til Volunteer Camping, skal du selv booke overnatning på området.\nFor at sikre at så mange som muligt får glæde af området, vil der blive opkrævet et no-show fee, hvis du har booket plads og alligevel ikke overnatter der.\nVi har nedenfor forsøgt at besvare en rækker spørgsmål omkring Volunteer Camping i en FAQ.\nHvordan booker jeg adgang til Volunteer Camping?\nTidligere havde man adgang til Volunteer Camping med enten et Zone 7 armbånd eller et tillægsarmbånd. Det er ikke tilfældet længere. På RF 2019 kommer der chiparmbånd, og adgang til Volunteers Village vil foregå ved scanning af dit chiparmbånd. På dit chiparmbånd skal du inden ankomst selv tilvælge det som overnatningsprodukt i People.\nAt booke adgang til Volunteer Camping er ret enkelt. Når du er logget ind på din People-profil, klik da på "Din profil" på People forsiden. Find "Produkter, der kan tilvælges" og klik "Bestil" ud fra produktet Volunteer Camping:\nNår Volunteer Camping nu bliver gratis for alle, bliver det så ikke overfyldt?\nDer kommer ikke til at overnatte flere frivillige på Volunteer Camping, da vi ikke ændrer på kapaciteten på området. Vi ændrer blot, at adgang sker via scanning af dit chiparmbånd, og området bliver gratis for alle.\nHvorfor er der et no-show gebyr?\nFor at sikre, at de frivillige der booker adgang, rent faktisk også ønsker at overnatte på Volunteer Camping, har vi indført et no-show gebyr på kr. 500. Ved at bestille produktet Volunteer Camping,forpligter du dig til at anvende det. Hvis ikke du længere forventer at bruge overnatningsproduktet skal du afbestille det igen, hvilket du kan gøre frem til festivalpladsen åbner. Hvis du har valgt overnatningsproduktet og ikke anvender det, vil du efter festival blive opkrævet et no-show gebyr på kr. 500.\nKan der blive meldt om fuld booket?\nDa området har begrænset kapacitet, kan det ske, at der bliver fuldt booket. Derfor er det vigtigt, at du kun tilvælger produktet, såfremt du vil overnatte på området. Hvis du fortryder din booking, skal du huske at foretage en afbestilling i People, så en anden frivillige kan få glæde af din plads. Vi har ingen venteliste, din afbestilling vil blot frigive din plads i People.\nHvilke regler er der på Volunteer Camping?\nIndretning af området - Volunteer Camping Darup Idrætscenter er indrettet med henblik på, at frivillige skal have mulighed for at sove før og efter vagter, så der skal være ro på området. Derfor må der ikke holdes fester, spilles høj musik eller på anden måde være støjende adfærd. Det er ikke tilladt at lave camps, opsætte pavilloner, telte med opholdsrum eller medbringe byggematerialer, møbler el.lign. Der skal være plads til alle på Volunteer Camping. Følg derfor altid vejledninger og eventuelle henstillinger fra vagterne på området.\nVis hensyn - Området er til dagligt en sportsplads, som vi har fået lov til at låne, mens der er Roskilde Festival. Vis hensyn over for dem, der normalt bruger boldbanerne ved at passe på arealerne og ved at sikre, at du tager alle dine ting med dig, når du skal hjem. Husk især teltpløkker som giver grimme skader, hvis de efterlades i græsset. Der må selvfølgelig ikke graves huller i boldbanerne.\nHjælp med at holde Volunteer Camping rent - Alle opfordres til at hjælpe hinanden med at holde området rent. Alt affald skal lægges i de dertil indrettede skraldespande eller containere for at undgå ekstra udgifter til oprydning m.m. Husk at rydde op efter dig, når du forlader området. Brug områdets containere, hvis du ikke vil have telt og sovepose med hjem.\nBadeforhold - På området kan du få et varmt bad. De varme bade finder du ildrætscentrets hovedbygning, hvor det også vil være muligt at købe mad og drikke.\nVictor G. Mogensen


Corona: Her er de nye restriktioner\nJulefrokosten med familien kan gennemføres som planlagt - men husk jævnligt at lufte ud.\nFor at begrænse coronasmitten indføres nye restriktioner for blandt andet besøg på restaurationer og salg af alkohol. Julens gudstjenester ser foreløbig ud til at kunne gennemføres.\nNye restriktioner skal dæmpe coronasmitten, der er på sit højeste under hele pandemien.\nIsær den mere smitsomme omikron-variant bekymrer, og myndighederne forventer fortsatte stigninger i indlæggelser med corona i de kommende vintermåneder.\nTiltagene for at minimere smitten indebærer blandt andet nedlukning af nattelivet, lukning af folkeskoler og efterskoler op til jul og fortsat brug af mundbind for patienter i sundhedssektoren.\nDer er også en kraftig opfordring til, at firmafrokoster aflyses.\n“Vi kan ikke ignorere, at corona igen spreder sig i vores samfund, selvom mange er vaccineret. Sundhedsmyndighederne er særligt bekymrede over den nye, smitsomme omikron-variant, der også vokser i Danmark. Derfor er det nødvendigt at dæmpe aktiviteterne på de områder, hvor sundhedsmyndighederne og Epidemikommissionen har vurderet, at smitten potentielt kan sprede sig mest og være sværest at opspore,” siger kulturminister Ane Halsbo-Jørgensen.\nDe nye restriktioner træder i kraft fredag 10. december klokken 16.\nLæs også Ældreorganisation til medlemmer: Sprit af, brug mundbind og hold afstand\nDer opfodres til at droppe firmajulefrokoster. Private julefrokoster kan gennemføres – men husk afstand, mulighed for at spritte hænder og sørg for jævnlig udluftning.\nDer strammes ikke yderligere på de gældende regler for kirkelige handlinger – og dermed ser det ud til, at julegudstjenester kan gennemføres.\nDisse restriktioner gælder: Der skal vises coronapas ved gudstjenester, fredagsbøn, religiøse handlinger og menighedsarrangementer i folkekirken og trossamfund uden for folkekirken. Kravet om coronapas gælder fremover, hvis der er adgang for flere end 100 deltagere indendørs og flere end 1.000 deltagere udendørs.\nDer er ikke indført nye restriktioner. På plejehjem gælder fortsat et krav om, at besøgende skal kunne fremvise coronapas, og et krav om, at besøgende og ansatte skal anvende mundbind eller visir.\nLæs også Du skal vise coronapas ved besøg på plejehjem\nDer må må indtages alkohol i busser – herunder såkaldte partybusser og forbuddet gælder også i turistbusser.\nForbud mod koncerter, forestillinger, forevisninger eller tilsvarende med over 50 stående publikummer.\nLukning af nattelivet – det et vil sige lokaler og lokaliteter, hvor der drives natklub, diskotek eller lignende med et dansegulv.\nServeringssteder herunder restauranter, barer og natklubber skal være lukket fra klokken 24 – 05. I samme tidsrum bliver det forbudt at sælge alkohol.\nLæs også Her er 22 fejl der udsætter dig for coronasmitte\nDer er krav om coronapas for ansatte og for alle besøgende på sygehuse.\nTest til coronapas\nBåde en negativ PCR-test og en negativ antigentest kan bruges til at få et gyldigt coronapas.\nEn selvtest taget for eksempel hjemme eller på arbejdspladsen kan ikke bruges til at få et gyldigt coronapas.\nLæs også Sådan gør du: Tjek dit coronapas\nKrav om mundbind eller visir i sundhedssektoren forlænges. Det vil sige for besøgende, patienter og medarbejdere på offentlige og private sygehuse og klinikker, praksissektoren og kommunale sundhedstilbud.\nDer skal bruges mundbind på serveringssteder som restauranter og værtshuse, medmindre man sidder ned.\nKravet om mundbind eller visir i den kollektive transport og indenrigsfly forlænges.\nLæs også Derfor skal du ikke bruge det samme engangsmundbind igen og igen\nSkolebørn sendes hjem fra 15. december til og med 4. januar. Der vil blive tilbudt nødpasning, og børnene vil, så vidt det er muligt, blive fjernundervist.\nEfterskoleelever bliver sendt hjem på forlænget juleferie fra 19. december til og med 7. januar.\nSe gode råd og en samlet oversigt over restriktioner på coronasmitte.dk\nKilder: Erhvervsministeriet, Sundhedsministeriet og Ritzau\nEr det OK at der kommer yderligere restriktioner?\nEr det OK, at der kommer yderligere restriktioner for at begrænse corona-smitten?\nEr det i orden, at der indføres restriktioner for at begrænse smitten? Din holdning er velkommen på Faglige Seniorers Facebook-side.\nFørst publiceret: onsdag 8. december 2021\nArtiklen er sidst opdateret mandag 14. februar 2022 kl. 15:54\nEr der krav om mundbind, der hvor du skal på ferie?\nI Danmark har vi forlængst droppet mundbindet. Men der kan være krav om, at du bruger mundbind der, hvor du…\nDanmark skal forberede sig på, at smitten kan stige igen til efteråret, siger Mette Frederiksen


Nr. 1 af 01.12.1996 om den skattemæssige behandling af pensionsordninger. - Skattestyrelsen\nSkattedirektoratets cirkulære nr. 1 af 1. december 1996 om den skattemæssige behandling af pensionsordninger.\nDen skattemæssige behandling af pensionsordninger er senest ændret ved landstingslov nr. 2 af 12. juni 1995 og nr. 2 af 2. maj 1996 om ændring af landstingslov om indkomstskat.\nReglerne er nu samlet i landstingslov om indkomstskat §§ 17b - 17d, ligesom oplysningsbestemmelserne findes i §§ 88 og 97.\nÆndringsloven indeholder følgende ændringer af den skattemæssige behandling af pensionsordninger.\nA. At fjerne muligheden for at oprette fradragsberettigede pensionsordninger, der kan ophæves uden beskatning. Der er tale om pensionsordninger, der er valgt henført til § 53A i den danske pensionsbeskatningslov.\nB. At modernisere og tydeliggøre reglerne om beskatning af pensionsordninger, således at reglerne klart fremgår af lovteksten.\nC. At beskatte afkastet af såkaldte kapitallivsforsikringer. Afkastet af disse ordninger vil fremover være skattepligtigt.\nD. At indføre oplysningspligt for bidrag og præmier, hvor arbejdsgiveren indbetaler bidrag og præmier med bortseelsesret.\nDer findes herefter 3 skattemæssige kategorier af pensionsordninger:\n1. Fradragsberettigede pensionsordninger med løbende udbetalinger, der beskattes, § 17b og c-ordninger.\n2. Ikke-fradragsberettigede pensionsordninger med løbende afkastbeskatning,\n3. Ikke-fradragsberettigede pensionsordninger uden løbende afkastbeskatning,\n§ 17d, stk. 3, 5 og 6-ordninger.\nCirkulæret indeholder følgende afsnit:\nKap. 1. Pensionsordningernes betegnelse\nKap. 2. Pensionsordninger med løbende udbetalinger, hvor bidrag eller præmier er fradragsberettigede\nKap. 3. Beskatning ved dispositioner i strid med pensionsformålet, herunder ophævelse i utide\nKap. 4. Fradragsreglerne i lovens §§ 17b og 17c\nKap. 5. Bortseelsesret for arbejdsgiverbidrag\nKap. 6. Gruppelivs- og engangsudbetalinger\nKap. 7. Ikke-fradragsberettigede ordninger med løbende afkastbeskatning\nKap. 8. Ikke-fradragsberettigede ordninger uden løbende afkastbeskatning\nKap. 9. Oplysningspligt\nUnder pensionsordninger med løbende udbetalinger hører\n1. Herved forstås pensionsordninger, hvor staten, hjemmestyret eller en kommune udbetaler løbende livsvarige livsbetingede pensioner som følge af tidligere ansættelse i statens, hjemmestyrets, folkeskolens, folkekirkens eller kommunens tjeneste, jfr. § 17c, stk. 1.\nPensionsudbetalinger (alderspension, ægtefælle- og børnepension) skal medregnes til den pensionsberettigedes skattepligtige indkomst i udbetalingsårene, jfr. § 17c, stk. 2.\n2. ATP-ordningen giver ret til løbende, livsbetingede ydelser fra det fyldte 67. år. Ordningen omfattes af § 17c, stk. 1. Både arbejdsgiveren og den ansatte har pligt til at bidrage til ordningen. Bidraget betales med 1/3 af lønmodtageren og 2/3 af arbejdsgiveren.\nBidrag til ATP skal ikke medregnes ved opgørelsen af lønmodtagerens skattepligtige indkomst, idet der er bortseelsesret herfor. Dette gælder både arbejdsgiverens og lønmodtagerens del.\nPensionsudbetalinger skal medregnes til den pensionsberettigedes skattepligtige indkomst i udbetalingsårene, jfr. § 17c, stk. 2.\n3. Som led i ansættelsesforhold kan der for arbejdstagere i det private erhvervsliv og for overenskomstansatte hos det offentlige oprettes en pensionsordning gennem medlemskab af en pensionskasse. Disse ordninger omfattes af § 17b, når pensionskassen er godkendt af landsstyret eller omfattet af lov om forsikringsvirksomhed.\nPensionskasseordninger kan ikke oprettes, uden at der sker en afdækning af forpligtelsen, dvs. at arbejdsgiveren løbende skal indbetale bidragene - både arbejdsgiverens og arbejdstagerens - til en pensionskasse til opfyldelse af pensionsforpligtelsen, således at arbejdsgiveren er afskåret fra at råde over pengene.\nPensionsudbetalinger skal medregnes til den pensionsberettigedes skattepligtige indkomst i udbetalingsårene, jfr. § 17b, stk. 6.\n4. Forsikringsordninger kan både oprettes i ansættelsesforhold (arbejdsgiverordninger) og uden for ansættelsesforhold (privattegnede ordninger). Forsikringen kan tegnes i forsikringsselskaber, der er godkendt af landsstyret eller har Finanstilsynets tilladelse til at drive forsikringsvirksomhed i Danmark. Er forsikringen tegnet som led i et ansættelsesforhold, skal den ansatte være ejer af forsikringen, og den skal tegnes på den ansattes (sikredes) liv.\nPensionsudbetalinger skal medregnes til den pensionsberettigedes skattepligtige indkomst i udbetalingsårene, jfr. § 17b, stk. 6\n5. En livrente går ud på at sikre den forsikrede en løbende årlig indtægt fra en vis alder og til den pågældendes død. Livrenteforsikringen må ikke give ret til udbetalinger, før forsikrede er fyldt 60 år, og skal bortfalde ved forsikredes død.\nInvaliderenter, og -pension.\n6. En invaliderente går ud på at sikre den forsikrede en løbende årlig indtægt fra indtruffet invaliditet og længst til invaliditetens ophør eller forsikredes død.\nDet er op til forsikringsselskabet at fastsætte, hvilken invaliditetsgrad, der skal være indtruffet, for at udbetaling kan finde sted. En erhvervsudygtighedsforsikring med løbende udbetalinger sidestilles med en invalidepensionsforsikring.\n7. Er der tale om kombinerede forsikringer, eksempelvis en ulykkesforsikring, kombineret med en invalidepensionsordning, vil den del af præmien, som vedrører invalidepensionsordningen være fradragsberettiget.\nForsikringsselskabet skal ifølge § 97, stk. 2 påtegne policen om, hvorledes præmien fordeler sig på de forskellige kombinationer af forsikringer.\nSåfremt oplysningspligten ikke frivilligt opfyldes af forsikringsselskaber beliggende uden for Grønland, må ligningsmyndigheden foretage fordelingen skønsmæssigt.\nPensionsordninger med løbende udbetalinger - § 17b og c-ordninger.\n8. Ved en pensionsordning med løbende udbetalinger forstås en ordning, der giver ret til livsbetingede og livsvarige udbetalinger, der bortfalder ved den berettigedes død.\nEr der tale om en pensionskasseordning oprettet i et ansættelsesforhold, hvor den løbende livsvarige ydelse ikke overstiger kr. 6.000, kan ydelsen dog udbetales som en engangssum, jfr. § 17b, stk. 3.\nEr der tale om en pensionsordning, som er oprettet i pensionskasser, der er hjemmehørende i Grønland og oprettet i et ansættelsesforhold, kan et beløb svarende til 2 års løbende ydelser fra pensionsordningen udbetales som en engangssum, jfr. § 17b, stk. 3a.\nOrdningen skal gå ud på udbetaling af alderspension, der begynder tidligst ved det fyldte 60. år, medmindre Skatterådet har godkendt en lavere aldersgrænse. Ordningen må herudover indeholde pension til efterlevende ægtefælle og børn samt invalidepension.\n9. Alderspensionen skal være livsbetinget og livsvarig. At ordningen er livsbetinget betyder, at der ikke må kunne foretages udbetalinger fra ordningen efter den forsikredes død. At ordningen er livsvarig betyder, at udbetalingerne skal fortsætte så længe den forsikrede lever. Dvs. udbetalingerne må ikke ophøre på et forud fastsat tidspunkt eller efter et forud fastsat antal år.\n10. Alderspensionen anses som livsvarig, selv om den er sammensat af en livsvarig del og en supplerende del (knæk-ordning). Eksempelvis kan der i udbetalingsforløbet være et knæk på det tidspunkt, hvor modtageren bliver berettiget til en anden pension, f.eks. sociale pensioner. Den ophørende del af alderspensionen må dog maksimalt udgøre 50 pct. af den livsvarige del af alderspensionen.\nTegnes en pensionsordning med en livsvarig månedlig ydelse på 11.000 kr., må en eventuel supplerende ophørende månedlig ydelse højst udgøre 5.500 kr.\n11. Ægtefælle- og børnepension går ud på at sikre den forsikredes ægtefælle og børn (herunder stedbørn) en løbende indtægt efter den forsikredes død.\nInvalidepension går ud på at sikre den forsikrede en løbende indtægt fra tidspunktet for tab af arbejdsevne, indtil den afløses af en alderspension.\nÆgtefælle-, invalide- og børnepension skal blot være livsbetingede og altså ikke livsvarige. Ægtefællepensionen skal løbe i mindst 10 år, medens børnepensionen længst må løbe til det fyldte 24. år. Der kan ikke i udbetalingsforløbet for disse pensioner aftales knækordninger.\n12. Den forsikrede skal være forsikret og ejer af forsikringen. Såfremt en anden end ejeren af forsikringen eller dennes arbejdsgiver betaler præmien eller bidraget, skal beløbet medregnes til den skattepligtige indkomst, hos ejeren af forsikringen, jfr. punkt. 25 og 26.\n13. Samtlige de i punkt 8-12 nævnte betingelser skal være opfyldt, for at der kan gives fradrag for indbetalte præmier og bidrag til ordningerne. Er blot én af betingelserne ikke opfyldt, kan der ikke indrømmes fradrag, jfr. dog pkt. 7, 32 og 33.\nDer er ikke fradrag for indbetalte præmier og bidrag til pensions- og livsforsikringsordninger, der er omfattet af pensionsbeskatningslovens §§ 50 og 53A, jfr. dog overgangsreglerne i punkt 45-47.\nBeskatning ved dispositioner i strid med pensionsformålet, herunder ophævelse i utide.\nBeskatning ved dispositioner i strid med pensionsformålet.\n14. Såfremt den forsikrede foretager dispositioner i strid med pensionsformålet, skal der ske beskatning, idet sådanne dispositioner sidestilles med udbetaling, jfr. § 17b, stk. 6, 2. pkt. De dispositioner, der udløser beskatning, er overdragelse eller anden overførsel til eje eller pant samt øvrige dispositioner, der medfører at pensionsordningen ikke længere opfylder betingelserne for fradragsret, jfr. punkt 8-12.\nDet beløb der skal medregnes til den skattepligtige indkomst, er det beløb, som på tidspunktet for dispositionen kunne være udbetalt ved ordningens ophævelse, eventuelt kapitalværdien af en fripolice eller lignende, jfr. § 17b, stk. 6, 2. pkt.\nVed fripolice forstås en præmiefri police, som en forsikringstager ved indstillingen af præmiebetalingen til en livsforsikringsordning kan kræve udstedt på grundlag af den skete præmieindbetaling.\nBeskatning ved ophævelse i utide.\n15. Ophæves en § 17b eller § 17c ordning i utide, skal der ikke ske beskatning til Grønland af genkøbsværdien på ophævelsestidspunktet, jfr. skattelovens § 17c, stk. 5, idet ordningen vil blive pålagt dansk skat og/eller afgift.\nFradragsreglerne i § 17b og 17c.\n16. Bidrag og præmier til pensionsordninger, der omfattes af § 17b og 17c, stk. 1 kan fradrages ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst. Fradragsretten gælder dog ikke, hvis indbetalingerne er foretaget af den pågældendes arbejdsgiver, da arbejdsgiverens indbetalinger skal holdes uden for arbejdstagerens skattepligtige indkomst (bortseelsesret) efter § 17b, stk. 5 og § 17c, stk. 1, jfr. punkt 25.\nFradragsretten gælder kun for personer, der er fuldt skattepligtige her til landet.\n17. Bidrag og præmier til pensionsordninger, der er omfattet af § 17b og § 17c, stk. 1 kan som hovedregel fradrages i det indkomstår, hvori de forfalder til betaling. Overstiger præmieperioden indkomståret, skal der ske en fordeling af præmien eller bidraget over den præmieperiode de vedrører. Ved præmieperioden forstås perioden fra ordningens oprettelse til den bliver virksom. Præmieperioden vil fremgå af policen.\nTegnes en pensionsordning f.eks. med virkning fra 1. december 1995 med et engangsindskud på 200.000 kr., og med udbetaling fra den 1. december 2015 vil den pensionsberettigede ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst for indkomståret 1995 kunne fradrage 1/240 del af 200.000 kr, dvs. 833 kr., og for de efterfølgende 19 indkomstår 12/240 del af 200.000 kr., dvs. 10.000 kr., og endelig i indkomståret 2015 11/240 del, dvs. 9.167 kr.\nOphører skattepligten den 30. juni 1997, ophører fradragsretten samtidig. Ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst for indkomståret 1997 vil der kunne fradrages 6/240 del af 200.000 kr., dvs. 5.000 kr.\n18. Fradraget for forfaldne bidrag og præmier til fradragsberettigede pensionsordninger kan ikke overstige 15 pct. af den skattepligtiges samlede lønindtægt i indkomståret. Er skattepligten her til landet indtrådt eller ophørt i løbet af indkomståret, kan fradraget ikke overstige 15 pct. af lønindtægten i indkomstårets skattepligtsperiode.\nBidrag til ATP og tjenestemandspensioner er ikke omfattet af fradragsloftet.\n19. Sambeskattede ægtefæller kan frit vælge at fordele 15 pct. fradraget mellem sig, således at de begge kan oprette fradragsberettigede alderspensionsordninger, selv om kun den ene har indtægt (lønindtægt eller indtægt fra selvstændig erhvervsvirksomhed), eller således at alene den ene opretter en fradragsberettiget alderspensionsordning.\n20. Ved den samlede lønindtægt forstås, alt hvad den pågældende modtager i løn fra sin arbejdsgiver, uanset om der er tale om A- eller B-indkomst. Den skattemæssige værdi af diverse helt eller delvist frie goder såsom fri bolig, fri kost, fri bil, fri telefon m.v. indgår således i beregningsgrundlaget. Værdien af feriefrirejser indgår kun i beregningsgrundlaget, i det omfang værdien heraf beskattes.\nEr der tale om en ordning med bortseelsesret, jfr. pkt. 25 skal såvel arbejdsgiverens som arbejdstagerens eget pensionsbidrag indgå i beregningsgrundlaget.\nYdelser, der er skattefrie i medfør af § 24, eksempelvis dagpenge og rejsegodtgørelse, indgår ikke i beregningsgrundlaget. Det samme gælder indtægter fra borgerligt ombud, idet disse indtægter ikke anses som erhvervet i et ansættelsesforhold.\nTegnes en alderspensionsordning f.eks. med virkning fra 1. juli 1995 med en månedlig præmie på 15.000 kr. vil skatteyderen, med en samlet månedløn incl. frie goder på 30.000 kr. ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst for indkomstårene 1995 og 1996 kunne fradrage henholdsvis 15 pct. af 180.000 kr., dvs. 27.000 kr., og 15 pct. af 360.000 kr., dvs. 54.000 kr.\n21. Er der tale om en arbejdsgiverordning, jfr. punkt 25, og overstiger arbejdsgiver- og arbejdstagerbidraget 15 pct. af arbejdstagerens lønindtægt er der alene fradrag for 15 pct., respektiv alene 15 pct., der ikke skal medregnes til arbejdstagerens skattepligtige indkomst. I den del af bidraget eller præmien, der overstiger de 15 pct., skal arbejdsgiveren løbende indeholde A-skat, ligesom beløbet skal lønangives. Både arbejdsgiverens bidrag og arbejdstagerens eget bidrag indgår i arbejdstagerens samlede lønindtægt, jfr. punkt 20.\n22. Fradragsloftet på 15 pct. af lønindtægten er et samlet fradrag, der omfatter både indbetalinger til ordninger i et ansættelsesforhold, og ordninger der oprettes privat.\nVed anvendelsen af fradragsloftet går arbejdsgiverordninger forud for privattegnede ordninger. Hvis den skattepligtige har en pensionsordning med sin arbejdsgiver, kan den pågældende kun opnå fradrag for indbetalinger til den privat oprettede ordning svarende til forskellen mellem fradragsloftet og indbetalingerne til arbejdsgiverordningen. Støder indbetalingerne til arbejdsgiverordningen mod fradragsloftet, kan der således ikke opnås fradrag for indbetalingerne til den private ordning.\nHar den skattepligtige oprettet flere private pensionsopsparingsordninger, der tilsammen støder mod fradragsloftet, går den ældst tegnede ordning forud (FiFo-princippet).\nFradrag som nægtes med henvisning til fradragsloftet på 15 pct. kan ikke overføres til fradrag i efterfølgende indkomstår.\n23. Selvstændige erhvervsdrivende er også omfattet af fradragsloftet på 15 pct., jfr. § 17b, stk. 4, 3. pkt. Da denne gruppe ikke modtager løn i traditionel forstand, anvendes i stedet en skønnet lønindtægt som beregningsgrundlag. Ved skønnet tages udgangspunkt i, hvad den erhvervsdrivende måtte formodes at ville have betalt en uafhængig tredjemand for at udføre arbejdet. Skønnet skal således ikke påvirkes af, om firmaet har overskud eller underskud i det enkelte år.\nLigningsmyndighederne har almindelig korrektionsadgang over for den af den erhvervsdrivende fratrukne præmie til en pensionsordning.\n24. Er der i et indkomstår af ejeren foretaget indbetaling til ordningen, der overstiger 15 pct. af hans lønindtægt, vil en eventuel tilbagebetaling være at betragte som en udbetaling, og dermed skulle medregnes ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst.\nSkatterådet kan dog, når særlige omstændigheder taler derfor, fritage for beskatning.\nBortseelsesret for arbejdsgiverbidrag.\nPensionsordninger oprettet som led i et ansættelsesforhold - bortseelsesret.\n25. Når en fradragsberettiget pensionsordning, der er omfattet af §§ 17b eller 17c. stk. 1, er oprettet som led i et ansættelsesforhold (en arbejdsgiverordning), skal de aftalte pensionsbidrag indbetales af arbejdsgiveren, og arbejdstageren skal ikke medregne de indbetalte beløb ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst, jfr. § 17b, stk. 5. Det samme gælder bidrag, der i pensionsaftalen er betegnet som "arbejdsgiverbidrag", og bidrag som er betegnet som "arbejdstagerbidrag" eller "medarbejderbidrag" m.v. I de tilfælde, hvor der kan bortses fra præmier og bidrag efter § 17b, stk. 5, er der ikke fradragsret for beløbene efter § 17b, stk. 1.\n26. De beløb som en arbejdsgiver indbetaler til en pensionsordning for arbejdstageren, kan efter § 17, stk.1, nr. 1 fratrækkes ved opgørelsen af arbejdsgiverens skattepligtige indkomst, såfremt lønnen til arbejdstageren er fradragsberettiget som driftsudgift. Dette gælder både løbende bidrag og engangsbidrag, der betales efter at arbejdstageren er fratrådt eller efter arbejdstagerens død til sikring af ægtefælle eller børnepension.\nArbejdsgiveren kan fratrække indbetalingerne, uanset at arbejdstageren bliver nægte delvist fradrag med henvisning fradragsloftet på 15 pct., jfr. punkt 18-22.\nBortseelsesret for arbejdsgiverbidrag for offentligt ansatte fra Danmark - § 17c, stk. 4.\n27. Bortseelsesretten efter skattelovens § 17c, stk. 4 gælder alene offentligt ansatte, der er udsendt fra Danmark, og kun såfremt ordningen er obligatorisk, dvs. pligtig ifølge overenskomst e.l. for den ansatte samt at ordningen var etableret inden udsendelsen til Grønland.\n28. Bortseelsesretten omfatter arbejdsgiverens bidrag til rateforsikring, rateforsikring i pensionsøjemed, indeksforsikring, indeksopsparing, kapitalforsikring og kapitalpension.\nBestemmelsen vedrører alene arbejdsgiverens bidrag, og der vil således ikke være fradrag for arbejdstagerens eget bidrag til ordningen.\nEr ordningen valgt henført til beskatning efter bestemmelsen i § 50 i den danske pensionsbeskatningslov gælder bortseelsesretten dog ikke.\nGruppelivs- og engangsudbetalinger.\n29. Gruppelivsforsikringer tegnes ofte kollektivt af pensionskasser eller fagforeninger for medlemmerne.\nPræmier til en gruppelivsforsikring, der afholdes af en pensionskasse eller en fagforening, skal medregnes ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst som B-indkomst.\n30. Medlemmerne af pensionskassen eller af fagforeningen anses som ejere af forsikringen, og udbetaling af forsikringssum eller bonus ved medlemmets død er skattefri.\nKonvertering af små løbende ydelser til en engangssumudbetaling.\n31. Pensionskasser har adgang til i deres vedtægter eller regulativer at fastsætte regler om, at pensionsordningen i visse tilfælde kan konverteres til en engangssumudbetaling, såfremt den årlige løbende livsvarige ydelse ikke overstiger kr. 6.000.\nEngangssumudbetalingen medregnes ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst i udbetalingsåret, jfr. § 17b, stk. 3.\nSupplerende engangsydelser fra grønlandske pensionskasser.\n32. Bidrag til pensionsordninger, der er oprettet i et ansættelsesforhold i grønlandske pensionskasser, kan fradrages fuldt ud, uanset at ordningerne indeholder adgang til udbetaling af en engangssum, jfr. § 17b, stk. 3a. Som grønlandske pensionskasser forstås pensionskasser, der er hjemmehørende i Grønland.\nDet er en betingelse for fradragsretten, at den udbetalte engangssum ikke overstiger et beløb, der svarer til 2 års løbende ydelser fra pensionsordningen.\nSumudbetaling af engangsydelser skal medregnes ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst i udbetalingsåret, jfr. §§ 17b, stk.3 og stk. 3a sammenholdt med § 17b, stk. 6, 1. pkt.\nSupplerende engangsydelser fra danske pensionskasser.\n33. Den del af præmien eller bidraget, der anvendes til engangsydelser i pensionskasseordninger, skal medregnes til den skattepligtige indkomst, som A-indkomst.\nSumudbetaling af engangsydelser fra danske pensionskasseordninger er skattefrie.\nVed danske pensionskasser forstås pensionskasser, der er hjemmehørende i Danmark.\nIkke-fradragsberettigede ordninger med løbende\nafkastbeskatning - § 17d-ordninger.\n34. Kapitalafkastet på livsforsikringer og pensionskasseordninger, der ikke er omfattet af § 17b, skal beskattes.\n35. Afkastet opgøres som forskellen mellem på den ene side forsikringens kapitalværdi ved indkomstårets udgang med tillæg af udbetalingen i årets løb, og på den anden side forsikringens kapitalværdi ved indkomstårets begyndelse og med tillæg af indbetalinger i årets løb.\nEr der ingen kapitalværdi ved indkomstårets begyndelse eller ved indkomstårets udløb f.eks. ved udløb eller ophævelse, opgøres afkastet som forskellen mellem udbetalinger og indbetalinger.\nDanske forsikringsselskaber skal hvert år opgøre kapitalværdien og indberette denne til Told- og Skattestyrelsen.\nEr forsikringen tegnet i et udenlandsk livsforsikringsselskab, skal kapitalværdien opgøres på samme måde. Opgør det udenlandske selskab ikke hvert år kapitalværdien som ovenfor anført, f.eks. fordi det ikke årligt tilskriver bonus, er skattemyndighederne berettiget til at fastsætte kapitalværdien skønsmæssigt.\n36. Udbetalinger medregnes kun til den skattepligtige indkomst, såfremt udbetalingen sker som løbende ydelser. Ved løbende ydelser forstås her, at udbetalingerne finder sted i flere omgange, der dækker over to eller flere indkomstår.\n37. Ved indtræden eller ophør af skattepligt i et indkomstår træder forsikringens kapitalværdi på dette tidspunkt i stedet for den pr. 1. januar eller 31. december opgjorte kapitalværdi.\n38. Et eventuelt negativt afkast i et indkomstår kan ikke fradrages i indkomstårets øvrige positive indkomst, men alene fremføres til fradrag i efterfølgende års positive afkast af samme forsikring (police) efter reglerne i skattelovens § 21, stk. 1. En negativ indkomst kan således ikke fratrækkes i et positivt afkast fra en anden forsikring (police).\n39. Skattepligten af afkastet påhviler ejeren af forsikringen eller den, der efter ejerens død er berettiget til udbetaling af forsikringen.\nIkke-fradragsberettigede ordninger uden løbende afkastbeskatning.\n40. Rene risikoforsikringer, der alene kommer til udbetaling ved den forsikredes død eller invaliditet inden forsikringstidens aftalte udløbstidspunkt, er fritaget for beskatning. Det er dog en betingelse, at det aftalte udløbstidspunkt ikke ligger senere end første policedag efter den forsikredes fyldte 80. år.\n41. Afkastet af rateforsikringer og rateopsparinger i pensionsøjemed, indeksforsikringer, indeksopsparinger, kapitalforsikringer og kapitalpensioner er fritaget for beskatning.\nDet er en betingelse for fritagelsen, at ordningerne er omfattet af reglerne i kapitel 1 i pensionsbeskatningsloven.\n42. Såfremt en § 17d-ordning er oprettet før den pågældendes skattepligt er indtrådt, kan Skatterådet fritage for beskatning efter § 17d, stk. 1 og 2.\nEn forudsætning for fritagelse er, at den pågældende ordning er skattebegunstiget i den stat, hvor den pågældende person var skattepligtig på indbetalingstidspunktet.\nDet er endvidere en forudsætning, at præmien rent faktisk er fradraget fuldt ud i positiv indkomst, i den pågældende stat i overensstemmelse med skattelovgivningen i denne stat.\nDet påhviler skatteyderen at dokumentere, at betingelserne er opfyldt.\n43. Arbejdsgiveren skal på lønoplysningssedlen for hver enkelt arbejdstager oplyse, hvor meget der er indbetalt, dvs. summen af arbejdsgiver- og arbejdstagerbidraget, til en pensions- eller livsforsikringsordning, som der ifølge skattelovens § 17b, stk. 5 er bortseelsesret for.\nEn tilsvarende oplysningspligt er også pålagt pensionskasser og forsikringsselskaber, men da oplysningspligten ikke kan udstrækkes til at omfatte pensionskasser beliggende udenfor Grønland, er det reelt kun de grønlandske pensionskasser, der er omfattet af reglen.\n44. Såfremt et pensionstilsagn eller en forsikringspolice indeholder kombinationsordninger, hvor dele af bidraget eller præmien ikke er omfattet af § 17b, skal pensionstilsagnet eller forsikringspolicen påføres, hvorledes bidraget eller præmien fordeler sig på de enkelte pensions- og forsikringsarter, ligesom pensionskassen eller forsikringsselskabet årligt skal oplyse om den beløbsmæssige fordeling.\nSåfremt oplysningspligten ikke frivilligt opfyldes af pensionskasser og forsikringsselskaber beliggende uden for Grønland, må ligningsmyndigheden foretage fordelingen skønsmæssigt, jfr. punkt 7.\n45. Livsforsikringer m.v. tegnet før 18. februar 1992, og som før denne dato er henført til § 50 i pensionsbeskatningsloven, beskattes ikke ved en eventuel ophævelse i utide, ligesom der stadig vil være fradrag for indbetalte præmier til disse livsforsikringer ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst.\n46. For de livsforsikringer m.v., som ikke er omfattet af kapitel 1 i pensionsbeskatningsloven, og som er oprettet i perioden 18. februar 1992 og 25. marts 1995 gælder en særlig overgangsordning.\nLivsforsikringens m.v. genkøbsværdi opgjort pr. 26. maj 1995 skal medregnes ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst på genkøbstidspunktet, dog senest på tidspunktet for skattepligtens ophør.\nEr der sket indbetalinger før skattepligtens indtræden, beregnes genkøbsværdien forholdsmæssigt.\nEventuelle gebyrer til forsikringsselskabet i forbindelse med ordningens ophævelse fragår i den skattepligtige genkøbsværdi.\nSåfremt den forsikrede efter 26. maj 1995 fortsætter med at indbetale til en sådan livsforsikring, vil han ikke kunne fradrage de indbetalte præmier ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst.\n47. Såfremt ordningens genkøbsværdi pr. 26 maj 1995 inden 1. oktober 1995 overføres til en § 17b-ordning, skal der ikke ske beskatning, ligesom eventuelle bidrag og præmier, der er betalt i denne periode, kan fradrages ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst.\nVed beregningen af 15 pct. loftet for indkomståret 1995 skal der i så fald ses bort fra de indbetalinger til ordningen, der reelt er foretaget før 1. januar 1995.\nTilvækst efter 26. maj 1995 beskattes efter reglerne i § 17d.


Årsplaner til historie 5. klasse – Historiefaget\nÅrsplaner › Årsplan 5. klasse – 2019/2020\nRedaktørens forslag til en årsplan for 5. klasse i skoleåret 2019/2020.\nHvordan så det egentlig ud, da Columbus ankom til den nye verden? I forløbet "Mødet med en ny verden" skal I arbejde med opdagelsesrejsende mødet med det fremmede. © © Getty Images\nI historieundervisningen på 5. klassetrin er der øget fokus på kildearbejde og elevernes kildekritiske og analytiske evner. I løbet af året vil eleverne flere gange møde aktiviteter, der lægger op til simpel brug af kildekritik og stillingtagen til kilders brugbarhed.\nI forløbet "Barndom gennem tiden" introduceres eleverne grundigt til arbejdet med historiske problemstillinger, og igennem hele årsplanen er der herefter løbende fokus på dette begreb.\nI 5. klasse øges kompleksiteten i forhold til kronologi og sammenhæng, da eleverne i højere grad end tidligere skal arbejde med et kronologisk overblik og en forståelse af samspillet mellem Danmarks og verdens historie. Årsplanen indeholder flere forløb, der fokuserer på Danmark, både i forhold til det lokale, det regionale og det globale. Dette område behandles kronologisk i forløbene om vikingernes rejser, europæiske opdagelsesrejsende, kampen om magten i Norden og endelig i forløbet om kolonier og slaver. For at styrke elevernes sammenhængsforståelse anbefaler vi, at forløbene bruges i den rækkefølge, de er placeret i her i årsplanen.\nI 5. klasse skal eleverne både arbejde emneorienteret og tematisk. Blandt de emneorienterede forløb er der stor vægt på samspillet mellem Danmark og verden, som fx i forløbene "Kampen om magten" og "Kolonier og slaver". Der arbejdes tematisk i forløbet "Barndom gennem tiden", og der arbejdes tværfagligt i forløbene "Børns rettigheder" og "Transport og teknologi".\nAlle forløb indeholder mange forskelligartede aktiviteter og aspekter, hvor eleverne arbejder med historien på forskellige måder og via forskellige undervisnings-, lærings- og erkendelsesformer. Det betyder, at der løbende er fokus på både kildearbejde og historiebrug, fx når eleverne selv skal skrive historiske fortællinger, lave lege eller historiske dilemmaspil eller dramatisere dele af historien.\n"Projektopgaven – Den/det gjorde en forskel" er et tværfagligt forløb mellem historie, religion, dansk, engelsk og natur/teknologi. Projektugen afvikles i uge 13 med mulighed for forberedelse i uge 12.\nI uge 25-26 er forløbet "Transport og teknologi" placeret. Forløbet er tværfagligt mellem historie og natur/teknologi. Målet med forløbet er at øge elevernes bevidsthed i forhold til sammenhængen mellem den teknologiske og samfundsmæssige udvikling.\nForløbet "Børns rettigheder" inddrager fagene engelsk, dansk og historie og handler om børns rettigheder. Det er i årsplanen placeret i forbindelse med FN's børnekonventionsdag den 20. november.\nVikingerne sejler ud\nVikingerne sejler ud (12 lektioner)\nI dette forløb skal I sætte fokus på vikingernes rejser og opdagelser og på arbejdet med problemstillinger og kilder.\n• Jeg kan fortælle om vikingerne og deres rejser.\n• Videns- og færdighedsområde: Det lokale, regionale og globale (fase 2)\n• Jeg kan diskutere betydningen af vikingernes rejser.\n• Videns- og færdighedsområde: Historiske problemstillinger (fase 2)\n• Jeg kan formulere historiske spørgsmål og problemstillinger om vikingernes rejser.\n• Jeg kan vurdere, hvor gode forskellige kilder er til at besvare mine spørgsmål.\n• Vikingerne sejler ud\nKampen om magten (12 lektioner)\nI dette forløb skal I undersøge de dansk-svenske krige. I skal tale om bl.a. ensretning og arvefjender.\n• Jeg kan beskrive, hvordan magtforholdet mellem Danmark og Sverige har ændret sig.\n• Jeg kan med udgangspunkt i Skånelandene tale om konsekvenserne for folk i et område, der bliver erobret.\n• Jeg kan forklare betydningen og brugen af ordene ensretning, arvefjender og broderfolk igennem historien.\n• Jeg kan undersøge og forklare årsager til og resultatet af dansk-svenske krige i renæssancen og den tidlige enevælde.\n• Kampen om magten\nBørns rettigheder (22 lektioner, heraf 4 i historie)\nForløbet er et tværfagligt forløb om FN's børnerettigheder.\n• Jeg kan undersøge og fortælle på dansk og engelsk, hvad børnerettigheder er i og uden for Danmark.\n• Jeg kan på dansk og engelsk undersøge og fortælle om børns rettigheder i fortid og nutid.\n• Jeg kan formidle min viden om børns rettigheder på dansk og engelsk gennem et digitalt værktøj.\nChristian 4.s berømte bygninger (8 lektioner)\nI dette forløb skal I sætte fokus på Christian 4. og undersøge og præsentere nogle af hans berømte bygninger i København.\n• Jeg kan tale om Christian 4. og renæssancen.\n• Jeg kan fortælle om Christian 4.s berømte bygninger.\n• Jeg kan undersøge berømte bygningers historie på nettet.\nBarndom gennem tiden (12 lektioner)\nI dette forløb skal I arbejde med historiske problemstillinger og lære, hvordan børn har levet de sidste 100 år.\n• Jeg kan fortælle om og sammenligne barndom i forskellige tidsperioder.\n• Videns- og færdighedsområde: Historiske problemstillinger (fase 1)\n• Jeg kan beskrive, hvad en historisk problemstilling er.\n• Jeg kan lave og diskutere en historisk problemstilling om barndom gennem tiden.\n• Jeg kan vurdere, om udvalgte kilder er gode til at besvare spørgsmål til emnet barndom.\nMødet med en ny verden (10 lektioner)\nHer skal I arbejde med opdagelsesrejsende, bl.a. Columbus, og mødet mellem europæerne og Sydamerikas oprindelige befolkning.\n• Jeg kan fortælle om Christoffer Columbus.\n• Jeg kan skrive historiske fortællinger med udgangspunkt i min viden om opdagelsesrejser.\n• Jeg kan diskutere, hvilken betydning opdagelsesrejserne fik for både folk i Europa og den oprindelige befolkning.\n• Jeg kan indhente viden om og beskrive mødet mellem europæerne og de oprindelige folk i Amerika.\nI dette forløb skal I lave en projektopgave ud fra overemnet den/det gjorde en forskel.\nKolonier og slaver (16 lektioner)\nI dette forløb skal I sætte fokus på begreberne kolonier og slaver og Danmarks rolle som kolonimagt.\n• Jeg kan fortælle om de danske kolonier.\n• Jeg kan forklare og diskutere begreberne slave, koloni, trekantshandel og racisme.\n• Jeg kan udtrykke min viden i historiske fortællinger.\n• Jeg kan tale om og diskutere historiske problemstillinger.\n• Kolonier og slaver\nTransport og teknologi (4 lektioner)\nI dette forløb skal I lære om opfindelser af transportmidler som bilen, flyet og damptoget i årene 1660-1920.\n• Jeg kan tale om opfindelser inden for transport og om deres historiske baggrund.\n• Jeg kan diskutere muligheder og udfordringer ved nye opfindelser.\n• Jeg kan lave modeller, som viser, hvordan vigtige teknologiske opfindelser i tidsperioden 1660-1920 virkede.


Briter får gratis filtre mod 4G-støj - danskerne må selv betale | Ingeniøren\nBriter får gratis filtre mod 4G-støj - danskerne må selv betale\nI Storbritannien bliver det vinderen af den kommende 4G-auktion, der skal betale for filtre til den million husstande, hvis tv-signal forstyrres af mobilt bredbånd. De danske seere må selv til lommerne.\nAf Jakob Møllerhøj 24. feb 2012 kl. 12:53 16\nMens det i Danmark bliver folks eget ansvar at sikre sig mod forstyrrelser i deres tv-modtagelse, når der tændes for mobilt bredbånd i 800 MHz-båndet, går man en helt anden vej i Storbritannien.\nBriterne vil nemlig lade vinderen eller vinderne af den 4G-auktion, der finder sted senere i år, dække omkostningerne i forbindelse med, at man indfører 4G-bredbånd - det vil sige udgifter til filtre, skift til andre modtageformer, support og kompensation.\nLigesom i Danmark forventer man i Storbritannien, at det mobile bredbånd i 800 MHz-båndet vil forstyrre det jordbaserede tv-signal i et eller andet omfang - altså det signal, som husstande typisk modtager via egen antenne.\nLæs også: Samlet tv-branche bekymret over støj fra mobilt bredbånd\nDen britiske myndighed med ansvar for kultur, medier og sport oplyser til BBC, at ca. 900.000 hjem kommer til at skulle installere et særligt filter for at undgå forstyrrelser af tv-signalet fra det mobile bredbånd.\nDerudover forventes det, at omkring 10.000 hjem ikke kan nøjes med et filter for at undgå forstyrrelser. De må finde en anden platform at se tv via, eksempelvis kabel eller satellit.\nOmkring 500 hjem, der ikke vil have mulighed for at skifte platform, vil blive tilbudt en kompensation på op til 10.000 britiske pund hver (omkring 88.000 kroner). Beløbet kan eksempelvis bruges til at indlægge en kablet forbindelse, skriver BBC.\nHjem, der ligger inden for en hvis afstand af 4G-sendere, vil automatisk blive udstyret med filtre, som fjerner interferensen fra 4G-masterne. Det er som udgangspunkt muligt selv at installere filtrene, dog vil personer over 75 samt handicappede blive tilbudt assistance, hvis de har behov for det.\nDer vil desuden blive opsat en support-telefon, som skal tage sig af de interferenstilfælde, der ligger uden for de områder, hvor man forudser, at der vil opstå problemer med modtagelsen.\n10.000 danske husstande kan få problemer\nOgså i Danmark er der fokus på den interferens, der opstår fra det mobile bredbånd i 800 MHz, som i princippet kan tages i anvendelse fra 1. januar 2013. Ifølge en rapport, som den danske telemyndighed har fået udarbejdet, vil op mod 10.000 husstande få problemer med modtagelsen, hvis der ikke bliver gjort noget, såsom at installere filtre.\nDet tal anfægtes dog af bl.a. Danmarks Radio, der tidligere her på ing.dk har givet udtryk for, at langt flere husstande vil blive berørt. Den danske auktion er foreløbigt sat til at finde sted til maj.\nBBC: 4G TV interference: Up to a million homes 'need filters'\n#1 Deleted User 24. februar 2012 - 13:54\nHvor er de gamle dage ?\nVi har i mange år haft en hævdvunden ret til at kunne modtage radio/TV signaler uden støj, hvilket vil sige at man kunne anmelde sin nabo hvis hans barbermaskine flimrede på skærmen.......kunne støjkilden ikke umiddelbart findes sendte ansvarshavende myndighed en tekniker ud. Det medførte også for ca. 40 år siden pr lov at alt elektrisk materiel skulle være støjdæmpet.\nNu har ny mobilteknologi åbenbart fået lov til at tromle det hele ned.\n#2 Rune Kristensen 24. februar 2012 - 14:29\n...eller også er det fordi folk har købt "Prosonic" i Bilka, fordi de troede det var "Panasonic"\nMed andre ord: Køber folk skrammel, som ikke er i stand til at bortfiltrere uønskede støjkilders frekvenser, så har man selv bedt om sine problemer!\n#3 Finn Jensen 24. februar 2012 - 14:34\nGratis filtre mod 4G-støj\nNogen gange tror jeg man spiller med fordækte kort. Så lige hvad problemet er i England? Måske der er et problem hvis noget Tv mæssigt og Mobilmæssigt blandes, spørgsmålet bliver da hvorledes samme blanding overhovedet er opstået. Denne hypotetiske problemstilling skal også frem i hvilket lys!\n#4 Finn Jensen 24. februar 2012 - 14:43\nBortfiltrere uønskede støjkilders frekvenser\nDette besvarer tilfulde mine paranoiske følelser mht. troværdigheden hos de der har forstand på ting af radiomæssig karakter.\nProblemerne der måske kunne sameksistere i en analog verden, dette kollapser altså i en digital verden, uanset kvaliteten af Tuner-udstyret. Hvad er det nu man kalder det med modtagere (hedder noget Diversity-modtagning?) hvor der anvendes 2 modtagere.\nOg Yes korrekt, jeg har om nogen problemer med ord om bortfiltrere noget, filtre i almenheden og mange andre ting.\n#5 Finn Jensen 24. februar 2012 - 14:54\nDe danske seere må selv til lommerne\nFiltre til de danske husstande ________ Igen igen, hvem har pålagt sig så megen selvcensur?\nFiltre i Radio og Tv mæssige forhold, disse er faktisk ment til kortslutte tingene, kortslutte samme ting, således at 4G signalerne effektivt bliver virkningsløse i al modtagesammenhæng.\nHvad det så er man gør? Man anvender Superheterodyn prinsippet, og herefter da er det man anvender, hvad filtre da SPÆRRER FOR, men dette er en hel anden historie.\n#6 Finn Jensen 24. februar 2012 - 15:00\nciteret    Som fjerener interferens fra 4G Masterne, jeg vil aldrig nogensinde forstå problematiken!\nFiltre i forbindelse med TV og FM antenner, ja dette er rigtigt.\nMen samme filtre har en ganske anden funktion end 4G problematikken.\nHør her, jeg gentager, filtre kortslutter tingene, medmindre man bygger systemet op til filtrene spærrer og det er denne "Spærrefunktion" man da anvender. Når jeg skriver om spærre og kortslutte tænker jeg på frekvenserne fra 50 kHz, ja rigtigt 50 kiloHerz og opefter.\nMellemfrekvenser på 450kHz, 10,7MHz, 30-35MHz og opefter.\nHvad man anvender af filtre i Højttaler teknik nægter jeg komme ind på.\n#7 Deleted User 24. februar 2012 - 15:45\nJeg er bevæbnet med et spritnyt Philips.\n#8 Rune Kristensen 24. februar 2012 - 15:50\nNu har du vidst fyret besynderlige indlæg nok af i træk - men du bør vide, at regionerne har psykiatri-hjælp klar - bare ring!\n#9 Finn Jensen 24. februar 2012 - 16:41\nSå vil jeg kun lige nævne mine problemer med hvad YouSee har godkendt af Kabel net udstyr, og hvis Stofa er stillet op også. Prosonic eller Panasonic er vel ikke herrer over kabelsamlingerne.\nNu er tingene altså også koblede på "galvaniskt", hvilket ikke gør problemerene mindre med 4G :-)\nOK Rune, der hvor nogen Ingen problemer har, kan man ikke herfra overføre erfaringer eller "Installationshemmeligheder" over til eller hos de parter hvor forstyrrelserne "Ikke kan fjernes med almindelige midler".\n#10 Finn Jensen 24. februar 2012 - 16:50\nOplevede noget her i Århus, på vores Kabel Tv hvor TV2 zulu normalt lå. Her syntes vores Antenneforening det intet betød at Hedensted senderen på kanal 30 forstyrrede, det var nu også i den gamle analoge tidsalder.\nSå jeg skal altså bare acceptere at Digitale udsendelser skal kunne modtages "forstyrelsesfrit", og hvis der er problemer er det bare op til mig have udstyr der er up-to-date.\n#11 Finn Jensen 24. februar 2012 - 16:54\nSelv de mest skramlede eller hvad man vil sige af nedsættende ord om TV tunere, da er de vel alle tilstrækkeligt mekanisk indkapslede til, at er der problemer, da må samme vel eksistere FØR antenneindgangende i omtalte Tv.\nOK da vil jeg angribe fra en anden vinkel, anskaf en Digital Optager, her kan signalet komme ind, behandles og så og fremdeles lang tid forinden det kommer via HDMI, Scart og andet til ens Monitor.\n#12 Finn Jensen 24. februar 2012 - 17:03\nHej Rune prøv svare her, PM mursejling@yahoo.dk så slipper andre for høre på mig :-)\n#13 Deleted User 24. februar 2012 - 20:20\nUdskift det gamle\nDa jeg fik nyt TV og fik full-HD var der forstyrrelser , men fulgte så rådet om at udskifte miit 25 år gamle kabel........det hjalp.\nDer sidder sikkert tusinder af gamle vægdåser ude i boligerne.\n#14 ole johansen 24. februar 2012 - 21:31\nBare følg reglerne\nIfølge dansk medlemskab af CCPT og ERO skal eksisterende tjenester beskyttes, det vil sige at, hvis en ny tjeneste f.eks. mobil bredbånd tillades adgang til et frekvensområde, og dermed forstyrrer eksisterende tjenester, skal den nye tjeneste betale for afhjælpning af forstyrrelserne, så jeg må sige at England gør det på den korrekte måde, Danmark ikke !!\n#15 Glenn Møller-Holst 25. februar 2012 - 09:56\nRe: Bare følg reglerne\nmaj 2011, Oplever du problemer med dit tv? Vi forsøger at afdække hvor i landet problemerne opstår. Tast din by og postnummer og skriv, hvilke problemer du oplever. http://ing.dk/artikel/119430\nForstyrrelsestyper og afhjælpning: http://ing.dk/artikel/119430#p344631 Citat: "... Hvis 790-862 MHz (kanal 60-69) bliver anvendt til mobil-formål vil det muligvis forstyrre DVB-T signaler - især hvis nutidens antenneforstærkere anvendes, da antenneforstærkere og DVB-T modtagere ikke filtrerer kanal 60-69 fra - tværtimod - forstyrrelsessignalerne går udæmpet ind.\nResultat: Momentan/vedvarende overstyring af modtager og antenneforstærker - mere pixelering og sort skærm: ..."\n800 MHz-frekvensbåndet - Links til materiale fra udlandet: http://www.itst.dk/frekvenser-og-udstyr/ak...\nAnalys av överstyrning av DVB-T mottagare med anledning av tilldelning av frekvenser i 800 MHz-bandet: http://www.pts.se/upload/Ovrigt/Radio/rapp... CItat: "... I samband med att PTS ska licensiera frekvenserna 790-862 MHz, som tidigare använts för TV-sändningar, finns det en risk att TV-mottagare drabbas av överstyrning och inte kan avkoda TV-signalerna. ... Filtrering av oönskade frekvenser vid mottagaren är en åtgärd som har fördelen att den kan göras lokalt, d.v.s. inga generella restriktioner för tillståndshavarna behövs. Problemet med åtgärden är att det idag inte finns några passiva filter för dessa frekvenser och att passiva filter med tillräcklig branthet [=filterselektivitet, filterstejlhed] att hantera frekvensseparation på endast 1 MHz förefaller [b]bli väldigt dyra.[/b] [og vil sikkert flagre med filter(udendørs)temperaturen] ... Passiva filter med denna branthet finns idag för andra frekvenser varför det också bör vara möjligt att få fram filter till rimlig kostnad (ca. 250 kr per filter) för andra frekvenser. En lösning med filter kan hanteras antingen genom att  [ Egen modtager: ] slutanvändaren själv köper nödvändiga filter  [ ved fællesanlæg: ] eller genom att en central distributionslösning sätts upp som hanterar de problemfall som uppstår. ... I övriga områden är användandet av filter den lösning som förefaller vara bäst ur ett kostnads- och effektivitetsperspektiv. åtgärden ger vissa problem för slutanvändaren då den är reaktiv men då kostnaden för åtgärden är så pass låg får den ändå ses som bra. ..."\n[b]Resultat: Mange skal (igen) købe nye modtagere, TV/fladskærme, antenneforstærkere, harddisk-optagere.[/b]\n#16 Glenn Møller-Holst 25. februar 2012 - 10:01


Dame 1 - Dame 1 - Roskilde Volleyball Klub\nHoldet består af spillere i alderen 15+ år. Størstedelen af spillerne på D1 har flere års erfaring. Der er på holdet massere af engagement i forhold til at træne og blive bedre, samtidig med at der er fokus på at skabe god holdånd og have det godt med sine holdkammerater.\nTil træning bliver der lagt vægt på både teknik, kondition, kampnære boldøvelser og plads til socialt samværd.\nUdover træning er der også en del sociale arrangementer, hvor man både lærer holdet og de andre hold i klubben, bedre at kende. Derudover spilles der sommeren over beachvolley, hvor herrer og damer spiller sammen.\nSes vi ved nettet?\nHvis det lyder som noget for dig, kan du tilmelde dig her. Ellers kan du skrive til os på Facebook gennem siden Roskilde Volleyball Klub - så vil vi varmt byde dig velkommen i klubben.\nVi tilbyder en gratis prøveperiode på op til en måned, hvor du kan beslutte dig for, om det er noget for dig, at spille med i Roskilde Volleyball Klub. Herefter betales kontingent afhængig af alder, og her kan du læse om, hvad det koster at spille med.\nDameholdet spillede 3 kampe og vandt alle med en sæt-score på 9-1. Resten af turneringen blev desværre aflyst pga corona, men med disse flotte resultater går vi forventningsfuldt og spændt ind i den kommende sæson.\nDame 1 sæson 20/21\nMandag kl. 18:00-20:00\nOnsdag kl. 18:00-20:00\nAlle træninger foregår i Roskilde Gymnasium hal, Skolegade 21.


Børsen - Anmeldelser - Fyn - Brunch - Bestil bord - DinnerBooking\nKan ikke skifte til siden Børsen ligger i Denmark. Klik her for at se alle restauranter i\nI alt 417 anmeldelser\nBørsen er en gastropub beliggende i Gerritsgade 31 i Svendborg. Her laves maden af friske råvarer, og stedet sætter en stor ære i at give dig en positiv oplevelse, hver gang du besøger Børsen for at få stillet sulten.\nFrokost serveres hele dagen og byder på et væld af danske klassikere og café retter. Især husets burgere er berygtede i byen, hvor både lokale og besøgende lægger vejen forbi for at få en af slagsen. Du kan også nyde det traditionelle, højtbelagte smørrebrød, når du spiser din frokost hos Børsen. Den klassiske danske spise stammer helt tilbage fra 1880’ernes klunketid, hvor man ikke sparede på pynten. Det gør man heller ikke hos Børsen.\nAftenmenuen serveres fra kl. 17 alle ugens dage. Blandt retterne på aftenkortet kan du nyde velkendre retter med masser af kraft og smag. Smag blandt andet Børsens rosastegte oksefilet fra Kildegaarden serveret med fritter, årstidens grønt og hjemmelavet bearnaisesauce. Du kan også læne dig tilbage og nyde en 3-retters menu.\nHver lørdag og søndag fra 10-14 kan du få en bid af Børsens lækre brunchbuffet med alt det, en klassisk brunch skal indeholde. På det bugnende langbord finder du blandt andet scrambled eggs og delikate brunchpølser fra Langeland, pandekager med sirup, lun leverpostej med sprød bacon, græsk yoghurt med crunch samt et stort udvalg af frisk frugt og nybagt brød. Perfekt bund at starte din dag på. Hold også øje med deres events alt fra Pub Quiz til sport på storskærm.\nDeres 3 stuer: Matadorstuen – Martha og Mogensen Stuen kan kun bookes til selskaber – ønsker du at høre mere om bookningen af en af deres skønne stuer – så send dem en mail info@borsenbar.dk\nSe aktive oplevelser på Børsen\nKøb et gavekort til Børsen


Kommende EU-klimaråd kan bidrage til en effektiv klimaindsats | Klimarådet\nKlimarådet har bakket op om, at der oprettes et fælles EU-Klimaråd, så vi ser det som en god nyhed, at det bliver til virkelighed med den nye klimaaftale i EU. Et fælles klimråd for hele EU kan bidrage til, at den europæiske klimaindsats bliver så koordineret og effektiv som muligt.\nAf Peter Møllgaard, formand for Klimarådet\nDa EU’s medlemslande, Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen i foråret blev enige om en ny klimaaftale, var fokus helt naturligt rettet mod målet om en CO2-reduktion på mindst 55 procent i 2030. Der gemmer sig dog en anden nyhed i aftalen, som også kan få stor indflydelse på den europæiske klimaindsats. Nemlig oprettelsen af et uafhængigt EU-klimaråd, der skal rådgive om eksisterende og foreslåede tiltag.\nEU-klimarådet vil på i hvert fald tre områder kunne bidrage til den europæiske klimaindsats.\nFor det første kan rådet give uafhængige og fagligt holdbare råd til politikerne. Det siger sig selv, at samfundets ressourcer er begrænsede, og derfor er det vigtigt, at klimapolitikken bliver tilrettelagt på en omkostningseffektiv måde. Det er en stor opgave – ikke mindst når man tager de store forskelle EU-landene imellem i betragtning, men det er en opgave, som rådet skal kunne løfte. Også ved på egen hånd at tage sager op og komme med anbefalinger og også forslag til yderligere tiltag, hvis EU ikke synes at være på vej til at nå sine klimamål.\nFor det andet bør rådet bidrage til, at indsatsen sker koordineret på tværs af landegrænser og sektorer. Det nytter ikke noget, at der vedtages politikker for en sektor, der vanskeliggøre klimaindsatsen i en anden sektor, og det samme gælder for nationale klimapolitikker, der nødigt skal gøre det sværere for andre lande at reducere sine udledninger. Det er fx vigtigt at have lækageproblematikken for øje – en koordineret indsats mindsker risikoen for, at CO2-udledningerne blot flytter fra et land til et andet, og det kan rådet bidrage til.\nDerudover kan det fælleseuropæiske klimaråd forhåbentlig også bidrage til, at vi får en fælles diskussion om klima på EU-niveau. Mange har peget på, at det seneste valg til EU-parlamentet var et grønt et af slagsen, og det antyder, at der er rigtig mange EU-borgere, som gerne vil have klimaet højt op på den politiske dagsorden. Et fælles klimaråd kan forhåbentlig være med til at sætte en dagsorden både i forskellige lande og på tværs af grænser, så vi får en fælles diskussion om den rette kurs for EU’s klimaindsats.\nI Klimarådet (altså vores eget danske) har vi sammen med en række institutioner i EU, der rådgiver om klimabæredygtighed, bakket op om, at der oprettes et fælles EU-Klimaråd, og med den nye aftale bliver det spændende at se, hvilken effekt det får på europæisk klimapolitik.\nIndlægget blev bragt i Altinget d. 10 juni og kan også læses her.


Sådan sender du filer sikkert | Open Data\nSådan sender du filer sikkert\nDer er mange lejligheder, hvor du har brug for at sende filer sikkert til en ven, en kollega eller en kunde. Hvis I ikke kan mødes personligt for at udveksle filer, findes der en række online- og cloud-tjenester, som kan håndtere filoverførsler for dig. Det er nemmere end nogensinde før at bruge disse tjenester, hvoraf mange er gratis, til at sende filer sikkert til andre. Her er et par muligheder.\nAndre sikre afsendelsestjenester\nDe fleste vil sige, at du aldrig bør sende følsomme filer pr. e-mail, men du kan gøre det sikkert, hvis du pakker filerne i en sikker, krypteret indpakning. Den nemmeste måde at gøre dette på Mac er med et disk image; vi forklarer, hvordan du gør det i denne artikel.\nKrypterede disk images er meget sikre, og du kan bruge dem til at sende filer til alle, der bruger en Mac, så længe du kan give dem den adgangskode, de skal bruge for at få adgang til filerne. Du ønsker naturligvis ikke at sende denne adgangskode via e-mail, men du kan sende den via en beskedapp, der understøtter kryptering, f.eks. Messages, Signal, Slack eller andre. (Se denne artikel for at få mere at vide om krypterede messaging-apps.) Eller du kan ringe til dem og stave kodeordet ud.\nHvis diskbilledet er meget stort, kan du støde på grænser for størrelsen af vedhæftede filer hos din internetudbyder eller e-mailvært, men med Apples Mail Drop kan du sende vedhæftede filer på op til 5 GB. Når du sender filer med Mail Drop, får modtageren et link i sin e-mail, som giver vedkommende mulighed for at downloade filen fra Apples servere. Se dette Apple-supportdokument for oplysninger om grænserne for Mail Drop.\nDer er naturligvis en risiko ved at sende et link til en fil via e-mail: Enhver, der opsnapper e-mailen, kan downloade filen, så det er altid en god idé at bruge et krypteret disk image, hvis filerne er meget følsomme.\nFor individuelle filer eller et komprimeret arkiv af filer kan du bruge Messages eller andre sikre beskeder-apps, som f.eks. dem, der er nævnt ovenfor. Disse apps har alle begrænsninger for filstørrelsen. Apple begrænser disse overførsler til 100 MB; i de fleste tilfælde er dette mere end nok. Og hvis du har et tilstrækkeligt lille krypteret diskbillede, som forklaret ovenfor, kan du sende diskbilledet og den adgangskode, der er nødvendig for at dekryptere det, via den samme tjeneste.\nDu kan endda bruge en videokonference-app som Skype til at sende filer. På denne måde kan du se din modtager, så du kan sikre dig, at det er den rigtige person. Du skal blot trække filer ind i et Skype-chatvindue, og så er de krypteret under overførslen.\nEn af fordelene ved at sende filer på denne måde er, at det er synkront; du ved, at din modtager har filen, og hvornår han/hun modtager den. Med e-mail eller nogle af de andre metoder, der er nævnt nedenfor, ved du ikke præcis, hvornår de downloader filen.\nDer findes mange onlinetjenester, som giver dig mulighed for at sende filer på sikker vis. Med WeTransfer kan du sende filer på op til 2 GB ad gangen, så ofte du vil, og det er gratis. Hvis du abonnerer på WeTransfer Pro, kan du sende op til 20 GB pr. overførsel, med et samlet lager på 1 TB. SendSafely giver dig mulighed for at overføre op til 50 GB om måneden gratis og tilbyder en række betalingsniveauer. Nogle af disse tjenester, f.eks. WeTransfer Pro, giver dig mulighed for at beskytte filer med en adgangskode, og SendSafely giver dig mulighed for at indstille en udløbsdato for downloads.\nDer findes en række brugervenlige cloud-tjenester, f.eks. Apples iCloud, som du automatisk har, når du opretter et Apple-id, eller cloud-tjenester som Dropbox, OneDrive eller Google Drive, der har gratis og betalte niveauer. Alle disse tjenester krypterer filer under overførsel, og du kan dele filer enten direkte fra Finderen eller fra tjenesternes websteder. For at opnå ekstra sikkerhed kan du pakke filer ind i et krypteret diskbillede, som forklaret ovenfor, og dele dette diskbillede.\nDisse tjenester er sandsynligvis den nemmeste måde at sende sikre filer på, men du kan støde på begrænsninger med hensyn til din lagerplads. F.eks. giver iCloud’s gratis niveau dig 5 GB, som du deler med alle dine andre data, f.eks. fotos og sikkerhedskopier, så hvis du har store filer at sende, kan du muligvis ikke sende dem uden at betale for mere lagerplads. (Det er derfor, Apple har oprettet Mail Drop; se ovenfor.) Tjenester som OneDrive og Dropbox tilbyder henholdsvis 1 TB og 2 TB for betalte konti, så medmindre du har mange filer i skyen, burde det være nemt at dele store filer.\nMed nogle cloudlagringstjenester har du yderligere muligheder for at sikre dine overførsler. Hvis du har en betalt OneDrive-konto, kan du angive en adgangskode og en udløbsdato for overførslen, så kun din tiltænkte modtager kan få adgang til dine filer. Med Google kan du begrænse adgangen til bestemte personer, så længe de har en Google-konto (gratis eller betalt). Der er ingen sådanne begrænsninger med Dropbox.\nDropbox og Google Drive (via Google Backup and Sync-appen) har Finder-integration, så du kan højreklikke på en fil og straks få et delingslink. Selvom dette ikke giver dig mulighed for at tilføje yderligere sikkerhedsindstillinger i Google, er det hurtigt og nemt. Du skal blot dele et link, og få modtageren til at give dig besked, når de har fået filen, så du kan slette den med det samme. Med OneDrive skal du gå til OneDrive-webstedet i en browser for at dele, så det er lidt mere arbejde, men du har de ekstra sikkerhedsmuligheder, jeg nævnte ovenfor. Dropbox giver også flere delingsmuligheder, hvis du har en betalingskonto; vælg Send med overførsel i kontekstmenuen for at tilføje en udløbsdato og en adgangskode.\niCloud Drive er en smule anderledes end andre cloudlagringstjenester. Den blev oprindeligt designet til at integrere med apps og lagre dokumenter, som du bruger specifikt med den ene eller den anden app. Men du kan også oprette mapper på iCloud Drive og endda synkronisere din mappe Skrivebord og Dokumenter til iCloud Drive. Hvis du gør det sidste (gå til Systemindstillinger > Apple ID > iCloud for at få denne indstilling), kan du bruge iCloud Drive til at dele alle filer i disse mapper.\nVælg Gå > iCloud Drive; du vil se en række mapper med appnavne samt eventuelle mapper, du har tilføjet. Find en fil, du vil dele, og klik derefter på knappen Del på værktøjslinjen i Finder, og vælg Tilføj personer. Klik på E-mail, og tilføj derefter e-mailadressen på den person, du vil dele en fil med. Send e-mailen, og modtageren vil få et link til at få adgang til filen.\nHvis du ofte deler filer med en person via iCloud, kan du oprette en delt mappe. Apple forklarer, hvordan du gør det i dette supportdokument. Du kan også gøre det samme med andre cloud-tjenester, og det giver dig mulighed for at have en beholder, hvor du sikkert kan dele filer blot ved at trække dem ind i en mappe i Finder. Du skal blot sørge for, at du har nok lagerplads til rådighed på din konto til de filer, som du og andre vil dele; de tæller alle sammen med i din kvote.\nMed alle disse muligheder kan du nemt finde en måde at dele filer sikkert med alle. Vælg de metoder, der fungerer bedst for dig og for de personer, du arbejder sammen med.\nFormulering og analyse af offentlig politik\nFedtstoffer, proteiner, kulhydrater Ændr din kost, find dit fokus


TDC Group: Stort behov for center for Digital Sundhed\nEt flertal i Folketinget vil oprette et videnscenter, der skal undersøge sammenhænge mellem vores store digitale forbrug og vores mentale og fysiske sundhed - TDC bakker op om projektet.\n11. juli 2018 Af Steen Jørgensen\n97 procent af alle danskere over 12 år er på nettet hver dag og 80 procent er på sociale medier hver dag – derfor er det vigtigt med et videnscenter, der skal forske i, hvad et højt digitalt forbrug gør ved helbredet, lyde det fra TDC.\nEt flertal i Folketinget vil nemlig oprette et videnscenter, der skal undersøge sammenhænge mellem vores store digitale forbrug og vores mentale og fysiske sundhed.\nVigtigt med viden om hvad digital adfærd betyder fysisk og mentalt\n“Oprettelse af et videncenter for Digital Sundhed er helt rigtig set. Det er vigtigt, at vi får mere viden om, hvordan vores digitale forbrug påvirker vores fysiske og mentale sundhed. Det er dog ligeså vigtigt, at vi får viden om og redskaber til at skabe bedre balance mellem det fysiske og digitale liv”, udtaler Jens Aaløse, koncerndirektør i TDC Group.\nTDC samarbejder i dag med Danske Skoleelever om projektet WiFive som indeholder undervisningsmateriale om god adfærd på nettet og et digitalt kørekort til 4.-6. klasser, og med Børns Vilkår om at give forældre redskaber til at hjælpe deres børn i deres online liv.\n“Det er meget positivt, at et flertal af Folketingets partier ønsker at sætte fokus på konsekvenserne af danskernes digitale forbrug. Jeg kan kun opfordre politikerne til at gå i dybden med den viden, der allerede er på området”, understreger Jens Aalsøe.\nSe også: Guide til billige mobilabonnementer\nMange med tidsforbrug på mobilen der overskygger fysisk samvær\nI 2017 lavede TDC Group i samarbejde med YouGov en undersøgelse, der viste, at 67 procent af danskerne kender nogen, hvor et stort tidsforbrug på mobiltelefonen har overskygget fysisk samvær med andre mennesker.\n“Det siger jo sig selv, at der skal være en vis balance mellem det fysiske og det digitale fællesskab. Det ene kan ikke erstatte det andet. Et afgørende fokuspunkt for os er at tage et medansvar for at sikre, at der i det digitale liv er et positivt miljø og en god tone”, forklarer Jens Aalsøe.


Glade drømme for gravid kvinde - Offentlig - 2021\nHar du haft søvnproblemer under graviditeten? En af de hyppigste klager fra kvinder, især i de første tre måneder af graviditeten, er søvnighed og træthed. Både mængden og kvaliteten af søvn under graviditeten ændres ofte. Øgede niveauer af progesteron får kvinden til at føle sig meget mere træt om dagen i den tidlige graviditet, mere normal i andet trimester, men i tredje trimester kan nogle situationer påvirke hendes søvn igen.\nSelvom disse ændringer i en kvindes søvn ser normale ud under graviditeten, er det kendt, at de kan udgøre risici for både mor og baby. Manglen og søvnapnø Ud over søvnapnø kan de forårsage stort ubehag hos kvinder og forårsage komplikationer såsom lav vægt, hjerte- og metaboliske problemer for deres baby. Det er også kendt, at der er nogle faktorer, der kan få søvnapnø til at stige under graviditeten. Fedme og svangerskabsdiabetes er nogle af dem. Undersøgelser har vist, at næsten halvdelen af overvægtige gravide kvinder lider af søvnapnø.\nAndre faktorer kan også forstyrre en kvindes søvn under graviditeten: rygsmerter, ubehag for at finde en position til at ligge på grund af maven, hæmorroider, hormonelle ændringer, kvalme, halsbrand og gas ... selvom de kan behandles og kontrolleres . Han harog sikre og effektive terapier, såsom akupunktur, der kan hjælpe med at forbedre graviditetssøvn. Det er bedst, at du konsulterer din læge.\nBortset fra hvad lægen siger, er der nogle meget hjemmelavede vaner, der kan hjælpe kvinder med at slappe af før sengetid:\n- Undgå at bruge elektroniske enheder\n- Undgå koffeinforbrug under graviditet\n- Tag et bad eller brusebad med lunkent vand\n- Lav afslapning og åndedrætsøvelser eller yoga\n- Læg altid på din side\n- Sæt en pude mellem benene for at lindre rygsøjlen\n- Tag en lur, når det er muligt\n- Undgå at drikke vand for ikke at skulle gå på toilettet om natten\n- Drik et glas varm mælk eller en afslappende infusion\n- Bed partneren om at give dig en beroligende massage\n- Gør søvn til din prioritet\nDu kan læse flere artikler, der ligner Glade drømme for gravid kvinde, i kategorien børnes søvn på stedet.\nVideo: Afslappende Spa Musik: Yoga Musik, Massage Musik, Beroligende musik (August 2021).\nCopyright 2021 \_ Graviditet, graviditetssymptomer, graviditetskalender, fødsel, puerperium \_ Glade drømme for gravid kvinde


Serendib, Ellsworth - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nNr. 10 af 41 Restauranter i Ellsworth\n2 State St, Ellsworth, ME 04605-1938\nFremragende Srilankansk Køkken\nJeg er meget bekendt med Srilankansk mad, og det er sandsynligvis den bedste jeg nogensinde har haft. Som ekstra krydderi blandinger er afbalancerede og meget unikke. Kvaliteten af maden er helt i top. Serveren var effektiv, venlig og hjælpsom. Ejer/kok er altid smilende, han er...en fantastisk kok og en vidunderlig vært.Mere\nHvis du ikke kan lide krydderi… det er det rette sted at besøge! Vi havde den chili og som er ikke noget som mexicansk Chilli så få det ud af dit hoved, det var bidder af rød peber og grøn peber og lilla løg og...masser og masser af, hvad der så ud som kan have været Serano chili… med rejer! Det var så varmt det bragte tårer til mine øjne som ikke sker så ofte! Chuck havde en meget svært ved at spise det! Men det var ok - mere for mig! Han havde den srilankanske lam, som jeg var ligeglad med for meget… . Den lamme kunne have været lavet længere så ville det have været mere mørt. Da det var det var hård og sej. Vi havde den curried butternut squash til at starte med at gøre, og det var helt fantastisk! Jeg vil vende tilbage til denne restaurant og prøve alle deres sider! Restauranten var ganske travlt, men mange mennesker valgte at enten vente på en 45 minutters gå ud eller en halv times ventetid på et bord. Det er et tegn på maden er det værd at vente! ! Og vores fane var Henved 20 mindre, end jeg havde tænkt! Chuck havde haft en øl og jeg bestilte en hjemmelavet pickles at gå så jeg troede, det ville være ret lidt mere end det, vi var faktisk pålagt. Det er et plus! Og servitricen fik et godt tip!Mere\nDet værste indisk mad oplevelse i OS\nVærste indisk mad vi smagte i USA. Vi bestilte en tage ud til Masala Dosa ($ 9 ) og Ris og karry måltid ($ 16 ). Den Dosa var brændt, bitter og ikke - spiselige (billeder som bevis) uden kemisk coconut chutney. Den ris måltid...var meget lidt højere end kvantitet og alle dårlig kvalitet med en halv kogt ris, grøntsager. Vi spiste nogle snacks foretog vi sammen med os og sov på hotel. Aldrig besøg her, hvis ønsker at have indisk mad.Mere\n"Som du kan lide Den" er den centrale\nVi bor i nærheden, så vi hyppige Serendib ofte. Kokken tilbereder de fleste af retterne med dit valg af " hotness/ejer, medium, eller virkelig varmt (mild er mild " - - så vidt jeg gå) . Retterne er autentisk og lækker. Vi har endnu ikke...til at prøve en opvaskemaskine har vi ikke kunne lide. Vær sikker på at prøve Mor-Elsker kage i det mindste én gang.Mere\nFantastiske indiske/Srilankansk mad Downeast\nFrokosten i dag var mere, end hvad vi kunne afslutte! Vi startede med naan brød, der kom med tre smag - fuld smagspræparater til dukkert den på, og så delte to fremragende retter: Biryani og " Ris og Karry måltid. " Service var hurtig, maden...var lækker, portionerne store, og vi vil vende tilbage når vi er i området igen.Mere\nVi elsker god indisk mad, og denne restaurant leveret! Jeg har haft lam vindaloo og min mand havde kylling Tikka Masala. Vi bestilte også naan. Maden var rigtig god. Det er lavet på bestilling, så det tager lidt længere tid at nogle restauranter at få...din mad. Det er ventetiden værd. Jeg anbefaler at være konservativ når du vælger at varmen. Vi bestilte medium fordi vi gerne krydderier, og maden var varmere end mad på de fleste andre indiske restauranter. Det er en lille restaurant, så siddepladser i højsæsonen kan være et problem. Gå tidligt. Eller, jeg har bemærket, at de har take-away. Vil helt sikkert anbefale denne restaurant.Mere\nFremragende Bangladesh Krydret mad.\nEn af de bedste restauranter med Bangladesh (ejeren er fra Bangladesh) mad ( slags indisk mad fra det sydlige Asien) . Du kan bede om at få det milde eller krydret som du kan tage.\nBedste mad, jeg nogensinde har haft i denne region\nEn af mine venner fra Indien tog nogle af hendes indiske venner til Serendib til frokost. Hun rapporterede tilbage. Det var den bedste mad, jeg nogensinde har haft i USA. Jeg må sige, at det var ikke blot løsninger. Vores frokost var fantastiske. Vi startede...med nogle meget søde-samosas som kom med en super - velsmagende chutney. For os begge var Sri Lankas forretter - stil karry, mine med rejer og min kones med svampe. Det var den slags ret, som har så meget smag du var stum efter den første mundfuld. Havde også en dejlig Naan at kom med nogle flere chutneys. Så glade for at have dette sted i Ellsworth Air Force. Min indiske ven var ret!Mere\nSri Lankas perle i Ellsworth Air Force\nMin kone og jeg har for nylig været i og havde en fantastisk frokost. Vi prøvede flere ting og alt var lækkert. Jeg kan ikke vente med at vende tilbage.\nJeg havde en dejlig oplevelse som førstegangsbesøgende. Maden var rutineret mere eller mindre til perfektion, og det var tydeligt for mig, at kokken var vidende og tiltro til de retter, der serveres på menuen. Behagelig service og godt selskab. Vil helt sikkert vende tilbage.\nReservationer, Serverer alkohol, Takeaway, Siddepladser, Tjenerstab, Handikapvenlig, Vin og øl, Accepterer American Express, Accepterer MasterCard, Accepterer Visa, Accepterer Discover, Barnestole til rådighed\nAdresse: 2 State St, Ellsworth, ME 04605-1938\nTelefonnummer: +1 207-664-1030


Der er 10 gode grunde til, at denne spray fra Uniq One All-in-one Hair Treatment er min absolutte favorit denne sommer, og en ”must-have” på min badeværelseshylde.\nMit hår har virkelig brug for fugt og pleje i sommerperioden. Det skyldes, at solen og det varme vejr kan udtørre hårstrået, og at jeg farver det. Selvom jeg bruger gode og plejende produkter i badet, er mit hår ret filtret, når jeg har håndklædetørret det. Mit problem opstår, når det kommer til hårbørstningen, da det kan være noget af en kamp at få redt det ud smertefrit. Men nu har jeg heldigvis fundet en løsning på dette problem.\n10 gode grunde til at vælge Uniq One\nUdover mit hår nu kan redes ud, følger der også andre gode egenskaber med i denne flaske:\n• Reparerer tørt og skadet hår.\n• Giver glans og modvirker krus.\n• Beskytter mod varme.\n• Gør håret blødt og silkeagtigt.\n• Beskytter hårfarven mod at falme.\n• Indeholder UVA og UVB filter.\n• Gør børstning og glatning lettere.\n• Plejer og friserer håret.\n• Tilfører volumen.\nJeg synes især, at det er vigtigt med varmebeskyttelse og UV-filter i disse solrige og varme måneder. Udover at være så god mod håret, så har den også en dejlig duft, som holder hele dagen.\nVil du vide mere om Uniq One All-in-one Hair Treatment, så klik her!


Forside > Solbriller > Ray-Ban Junior > JUNIOR WAYFARER (RJ9066S - 7039B7)\nJUNIOR WAYFARER RJ 9066S fås i 4 andre lækre farver\nUPS Standard (Standard) Forventet levering: Mellem 21. april 2020 og 27. april 2020 * ingen forsendelsesomkostninger\nUPS Express Saver Forventet levering: Mellem 21. april 2020 og 27. april 2020 ** 29,90 kr.\nRJ 9066S Modeloplysninger\nGlasfarve Brown Gradient Mirror Blue\nJUNIOR WAYFARER Solbriller\nMed disse solbriller kan du supplere dit look med accesories af en særlig klasse. Tro RJ9066S kan også fås i flere styles fra Ray-Ban Junior kollektionerne 2017 og 2018 i Edel-Optics onlineshop.\nDenne model fra Ray-Ban Junior er en all-rounder og passer både til kvinder og til mænd. Briller er in. Særligt populære er briller med fuldt indfattede glas, fordi du får mest brillefor dine penge. Det er ikke kun når det kommer til modstandskraft, men også nårmaterialets og designets synlighed er vigtigt. Plast er et meget let og fleksibelt materiale. Dette giver en lang levetid og en høj gradaf komfort. Disse mærkevare solbriller tilbyder også Optimal UV400 beskyttelse til dine øjne.\nSelv hvis disse Ray-Ban Junior briller ikke er på lager lige nu, kan det godt betale sig at slåtil netop nu, for den lave pris er der ikke nogen der kan slå. Ved at købe hos Edel-Optics sikrer du dig den bedste pris, for vores standard er altid til udsalg.


Arbejdsgivere beholder løn og feriepenge – Ekstra Bladet\nFredag d. 3. feb. 2012 - kl. 23:44 0\nArbejdsgivere beholder løn og feriepenge\nMange ansatte snydes for løn, feriepenge og pension af arbejdsgivere, viser LO-undersøgelse\nLO anklager mange arbejdsgivere for at beholde løn, pensionsbidrag og feriepenge fra de ansatte. Det er sket i over halvdelen af 1163 sager, som LO sidste år indbragte for det arbejdsretslige system, skriver Politiken.\n- Det her er tyveri - og det i et omfang, som vi simpelthen ikke skal leve med - det er ganske enkelt ikke i orden. Jeg er nødt til at tage en alvorlig snak med Dansk Arbejdsgiverforening (DA), siger LO's næstformand Lizette Risgaard til avisen og tilføjer:\n- For det kan ikke være rigtigt, at vores medlemmer ikke kan regne med de lønaftaler, vi har indgået. Og vi er ret sikre på, at det her kun er toppen af isbjerget; der er mange sager, der slet ikke opdages, siger hun.\nDansk Metals faglige sekretær Kasper Palm bekræfter problemet.\n- Når en arbejdsgiver undlader at indbetale det månedlige pensionsbidrag til en medarbejder, bliver vi kontaktet af pensionsselskabet. Alene sidste år fik vi 200 af den slags henvendelser fra pensionsselskaberne, siger han til Politiken.\nResultatet overrasker ikke professor Henning Jørgensen, Aalborg Universitet, som forsker i arbejdsmarkedet.\n- Det er et typisk krisefænomen. Vi kendte ikke til den type sager for bare få år siden. I krisetider låner flere og flere arbejdsgivere hos de ansatte som en sidste desperat udvej, fordi de hænger med en vis legemsdel i vandskorpen, siger han og tilføjer:\n- De skal måske bruge penge til materialer, benzin til bilerne og så videre for at holde firmaet i gang, siger han, men mener dog, at de fleste arbejdsgivere har ordnede forhold.


Mister Rejsning Under Samleje Gratis Datingsider I Danmark\n05.01.2016 05.01.2016 mister rejsning under samleje gratis datingsider i danmark\nJeg har mødt en dejlig mand, men hans rejsning svigter. han kan lige pludselig få rejsning, men så mister han lysten efter et par minutter. Man ved fra undersøgelser, at en af de helt store årsager til, at mænd siger at få rejsning i starten og/eller, at den simpelthen svigter igennem samlejet. .. Søg på websexolog. dk. HVOR MANGE DAGE ER MAN GRAVID BEDSTE GRATIS DATINGSIDE, Mister rejsning under samleje dating anmeldelser, Hvornår har. Mister rejsning under samleje danske singler. mister rejsning Få min Gratis E- bog "Når seksualiteten driller" Kan cølibat booste sexlysten?.\nMister rejsning under samleje gratis datingsider i danmark - lidt\nAlle er velkomne til at deltage. Og - jeg synes ikke det er ok, bare at smide reklamer for Viagra ind her, der og alle steder. Da du skriver en kommentar til et brevkassespørgsmål, kan du ikke forvente svar.\nDating forumeuropeendesartsetdescultures.eu Hvornår ligger ægløsning dating i danmark BLOD UNDER SAMLEJE GRATIS DATING SIDER, Mænds g punkt muslim dating danmark. BARE BADEPIGER SERIØS DATINGSIDE, Mister rejsning under samleje hvorfor kan. Mister rejsning under samleje danske singler. mister rejsning Få min Gratis E- bog "Når seksualiteten driller" Kan cølibat booste sexlysten?. Under sex (lidt efter penetration) mister han erektionen - den bliver altså Hej Jeg tror ikke din kærste føler sig rigtig tryg når han har samleje.\nWould: Mister rejsning under samleje gratis datingsider i danmark\nMister rejsning under samleje gratis datingsider i danmark Dernæst er det vigtigt at få italesat problematikken på en god måde. Få svar på dine spørgsmål i den elektroniske udgave af håndbogen "Værd at vide". Tre transformerende redskaber, som til enhver tid vil stoppe en træls diskussion. Det vigtige er, at rejsningsproblemer ikke udvikler sig til impotens, eller at du bebrejder dig selv, at du ikke kan præstere det samme som tidligere. Jeg har igennem flere md. Og ja, hvad kan du gøre….\nKONTAKTBLØDNING GRATIS DATING SIDER FOR UNGE 338\nÆGLØSNINGSTEST POSITIV FREE CHAT DK Jeg kommer ikke under samleje Holstebro\nÆgløsning hvornår samleje gratis chat sider for unge 40plus dating Kolding\n0 thoughts on “Mister rejsning under samleje gratis datingsider i danmark”


Par søger mand I Skive på nettet. Bedste gratis dating i Skive — dk.dating-christian.com\nNavn: Eileen/ Alder: 23 år/ Vækst: 165/ Vægt: 56\nDet er selvfølgelig helt uforpligtende og du kan herefter gå hjem og tænke over om du vil starte med samtaler hos mig. Det er god service.\nNavn: Wigga/ Alder: 22 år/ Vækst: 153/ Vægt: 55\nHvis man derimod gerne vil møde en partner, som man kan være 100% sikker på har reelle hensigter, ja så kan man blive nødt til at date i sin egen liga. Succes med karrieren er IKKE en acceptabel erstatning for en familie.\nNavn: Ömer/ Alder: 23 år/ Vækst: 161/ Vægt: 63\nVIPdaters - dating viponly. T R Torsdag, 27.\nNavn: Olympia/ Alder: 35 år/ Vækst: 180/ Vægt: 64\nPresenteer jezelf moet schrijver houdt, en je ziet dat er een terrasje. Hvis den altså ville virke.\nNavn: Maya/ Alder: 35 år/ Vækst: 170/ Vægt: 73\nSå 5 stjerne fra mig. Han valgte at overtrække sit dankort, købe en flybillet til USA og rejse de 10.\nNavn: Knud/ Alder: 34 år/ Vækst: 175/ Vægt: 60\nHe is finally found and will now be prosecuted” (Elsevier, 16 June 2008). Vi var hurtigt p blgelngde.\nNavn: Magda/ Alder: 30 år/ Vækst: 180/ Vægt: 78\nAtos vil undersøge alle tilfælde af manglende overholdelse, og ansatte, som findes at have overtrådt denne politik, risikerer sanktioner, som kan inkludere afskedigelse. Et prøvemedlemskab på et datingsite følger samme model: du kan se profiler og vise interesse.\nNavn: Tilde/ Alder: 23 år/ Vækst: 180/ Vægt: 71\nVores deep dating aftener har specifikke temaer, som fokuserer på nogle af de grundlæggende principper i tantra: Polaritet, aktiv kærlighed, bevidst berøring, vækkelse af sanserne, glæde og indre frihed. Information like what you do, your job, status, location, etc.\nNavn: Steffan/ Alder: 18 år/ Vækst: 158/ Vægt: 74\nTatsDating er for alle, der er vilde med tatoveringer. Det føles altså ret vildt, når jeg sådan skal skrive det med bogstaver.\nNavn: Pina/ Alder: 31 år/ Vækst: 156/ Vægt: 61\nBMC Genomics 16:751, 2015. Men held og lykke med det Skrevet 24.\nNavn: Lana/ Alder: 39 år/ Vækst: 180/ Vægt: 79\nDu skal forvente at du får en del henvendelser fra Thai piger der er en del yngre end dig selv på en Thai dating side, for aldersforskel ses der ikke på med de samme øjne som der bliver gjort i Europa. På verdensplan har den over 6 millioner brugere, hvilket er mindre end fx det sociale netværk Zoosk (med 27 millioner), men stadig nok til at de fleste burde kunne finde sig et match.\nNavn: Henriette/ Alder: 37 år/ Vækst: 165/ Vægt: 78\nSåledes at de også kan finde kærligheden uden at skulle igennem en masse fejldates, med folk de alligevel ikke har kemi sammen med. Snderborg: 28,1 procent 47.\nNavn: Qudsia/ Alder: 30 år/ Vækst: 165/ Vægt: 76\nNu hvor hjemmebanken virker under linux og OpenOffice har nået rimeligt et højt niveau, har jeg ikke længere behov for Windows hjemme. At være sød, kan endda få en person til at forekomme mere fysisk attraktiv.\nNavn: Berit/ Alder: 26 år/ Vækst: 159/ Vægt: 52\nVelkommen ombord :-) Unique opportunity to meet local moms and housewives for quick sex Step 1: Confirm your age We have more than 900,000 female members on our site who are ONLY looking for casual sexual encounters. Han vil sende guld og diamanter og andet lignende materiale, men afgifterne på det skal betales af dig, offeret.\nNavn: Smilla/ Alder: 37 år/ Vækst: 165/ Vægt: 77\nKun få CSS filer, der bruges på denne hjemmeside. Russian 2016 – Rigtige piger tijd greenwich wordt astrologie alles club communiceren.\nNavn: Hilda/ Alder: 25 år/ Vækst: 158/ Vægt: 70\nAltså priser, plads, binding og meget mere. I Vejle by kan du kigge ind forbi.\nNavn: Curt/ Alder: 36 år/ Vækst: 177/ Vægt: 53\nGeplaatst op 23 november 2009 door best gay dating apps iphone admin Fantasia schrijft: Ik hap niet zo snel als fake te zijn. Medlemmer kan også stoppe notifikationer, hvis de ikke ønsker at modtage disse.\nNavn: Udo/ Alder: 40 år/ Vækst: 163/ Vægt: 54\nDog bor de et godt stykke fra mig… og så er der det, at de stadig har hjemmeboende børn… og det har jeg også. Så brug din sunde fornuft!\nNavn: Kimmie/ Alder: 19 år/ Vækst: 175/ Vægt: 56\nHvis han gjorde det på en Windows maskine, hvad tror du han så uforvarende ville installere undervejs. Ook deze organisaties houden speeddaten is wederzijds.\nNavn: Ilsabeth/ Alder: 20 år/ Vækst: 161/ Vægt: 72\nVi undersøgt ca paiq select lid når man forhold ligefrem gift, udvej. Derfor er Scor-koncernen ogs vokset voldsomt siden opstarten i Danmark for 13 r siden.\nNavn: Eskild/ Alder: 35 år/ Vækst: 180/ Vægt: 78\nE-mail - Tilføj en e-mailadresse, som du vil linke til. Jeg viste efter ca 5 min at det ikke ville blive til noget, med nød aftenen, maden og den gode snak vi havde.\nNavn: Annamay/ Alder: 36 år/ Vækst: 160/ Vægt: 78\nSådan lyder mekanismen bag vækst, som har skaffet os kolossale fremskridt. Midt- og Vestjylland: Først lidt regn eller byger, senere lidt opklaring Østjylland: Først lidt regn eller byger, senere lidt opklaring Syd- og Sønderjylland: Først lidt regn eller byger, senere lidt opklaring Vest- og Sydsjælland samt Lolland-Falster: Mest skyet med lidt regn eller byger København og Nordsjælland: Mest skyet med lidt regn eller byger Bornholm: Først sol, senere regn.\nNavn: Bintha/ Alder: 24 år/ Vækst: 179/ Vægt: 76\nDecide if you can accept the truth because most can't. International executive – hur söker man bäst på google, Att a flera afroromance interracial login O que é planet fitness monthly charge webbkamera mylol net bra ing sajt descargar.\nNavn: Willum/ Alder: 21 år/ Vækst: 158/ Vægt: 55\nFokus har og vil altid være på vores hovedprodukt: Scor. Hvi jeg ikke selv var syg ville jeg nok ha' en anden holdning, såvel som jeg ville have overskud til helt almindelige dagligdags ting.\ngode gratis dating sider, uk dating site, svindel på datingsider, gratis dating for gifte, internet dating tips, gratis daten zonder te betalen, netdating dk mobil, netdating i danmark, dating free sites, dating sider anbefalinger, datingsider anmeldelser, chat on gratis, gratis dating sider, dating websites reviews, daten in nederland, dating sider svindel, dating desperation og selvudvikling, datingsider nu, dating sites belgium, dating for unge på 14, dating jongeren, datingsider priser, dansk dating hjemmeside, datingsite hoger opgeleiden, datingsite jongeren, online dating ukraine, netdata bilişim, hader netdating, gode erfaringer med netdating, fordele ved netdating


DF vil stille flere krav til beboere i udsatte områder - MX.dk\nAf Ritzau - 02/11-16 16:05\nDF vil stille flere krav til beboere i udsatte områder\nGhettoer skal ikke renoveres. Vi skal stille krav til beboerne, mener DF's boligordfører, Merete Dea Larsen.\nDet hjælper ikke at bruge over en milliard kroner på at renovere Gellerupparken i Aarhus, som står på regeringens ghettoliste. Samfundet skal i stedet stille større krav til beboerne.\nDet mener Dansk Folkepartis boligordfører, Merete Dea Larsen.\n- Vi bruger mange penge på de fysiske rammer. Men det er galt med indholdet. Der er vi ovre i sagsbehandlersystemet og den måde, samfundet møder borgerne, som har brug for hjælp, på, siger Merete Dea Larsen.\nEn undersøgelse fra Kraks Fond Byforskning viser, at 31 boligområder på ghettolisten fra 2014 har stort set samme antal beboere som i 1985 uden arbejde og uddannelse, er kriminelle eller med lav indkomst.\nHelle Hansen fra Gellerupparkens afdelingsbestyrelse håber, at regeringen sløjfer ghettolisten.\n- Man skulle tage at snakke med os, der bor her. Og så skal man fjerne ghettolisten. Den stigmatiserer bare området, siger hun.\nIntegrationsminister Inger Støjberg (V) er uenig.\n- Jeg mener på ingen måde, at vi skal sløjfe ghettolisten. Vi skal tale åbent om det. Ellers forsvinder problemerne ikke. Hvis man ikke kender til problemerne, er de svære at løse, siger ministeren til Ritzau.\nMerete Dea Larsen mener, at borgere i udsatte boligområder ikke skal kastes rundt i systemet. De skal have én indgang til det offentlige.\n- Så skal vi have nogle forventninger og krav til disse borgere. De skal ikke opleve, at man har en særlig dagsorden og tilskud, man hele tiden kan trække på, siger DF's boligordfører.\nDer skal bruges over én milliard kroner på at renovere Gellerupparken og Toveshøj i Aarhus. Pengene kommer fra Landsbyggefonden, Aarhus Kommune og Brabrand Boligforening, som i 2008 aftalte en helhedsplan.