’Afstanden mellem venstrefløjen og folks hverdagsliv er blevet for stor’ | Information\nAfstanden mellem venstrefløjens projekt og folks hverdagsliv er blevet for stor, siger 27-årige Søren Mau, der er ph.d.-studerende i filosofi. 68-årige Jette Gotlieb, der er tidligere folketingsmedlem for Enhedslisten og nu sagsbehandler for 3F, er knap så pessimistisk på venstrefløjens vegne.\nDen private sektor har lige taget hul på en ny runde overenskomstforhandlinger, og arbejderbevægelsen er langt fra fordums storhed. Siden midten af 1990’erne har fagforeningernes medlemstal været nedadgående, det stigende antal løstansatte synes svære at organisere, og alliancen med venstre side af folketingssalen, der før var uantastelig, er ikke længere så sikker.\n»I sin storhedstid formåede arbejderbevægelsen at forankre kampen mod kapitalismen i folks konkrete hverdagserfaringer på arbejdspladsen. Men i dag er forbindelsen forsvundet – afstanden mellem kapitalismekritikken, venstrefløjens projekt og folks hverdagsliv er blevet for stor,« siger Søren Mau (SM), der er 27 år og skribent og ph.d.-studerende i filosofi.\nJette Gotlieb (JG) er 68 år, tidligere folketingsmedlem for Enhedslisten og nuværende sagsbehandler for 3F. Hun er knap så pessimistisk, men medgiver, at vilkårene for arbejderbevægelsen som en bred social bevægelse har ændret sig, og at fagbevægelsen mere end nogensinde har brug for at vise sit værd.\n»Hvis det ikke lykkes fagbevægelsen at holde trit med ændringerne af arbejdsmarkedet og komme igennem med nogle organiserende krav i overenskomstforhandlingerne i år, ser det rigtig skidt ud,« siger hun.\nI lyset af overenskomstforhandlingerne har Information inviteret de to venstrefløjsdebattører fra to forskellige generationer til at diskutere, hvilken rolle fagbevægelsens kamp spiller for venstrefløjens kamp. Kan arbejderidentiteten og arbejdsmarkedet tjene som den centrale arena for venstrefløjens kampe, eller er de for længst flyttet til andre arenaer med andre problemstillinger som deres omdrejningspunkt?\nGæld kan mobilisere\n– Hvad kendetegner venstrefløjens kamp mod kapitalismen i Vesten i dag?\n»Mange af dem, der protesterer, identificerer sig ikke som arbejderklasse, men eksempelvis som de ’99 procent’ eller med det ’ægte demokrati’,« siger Søren Mau og henviser til de seneste års bølge af optøjer og pladsbesættelser – senest nuit debout, der sidste år besatte Place de la République i Paris.\nProtesterne har været mere spontane og mindre organiserede end de klassiske arbejderkampe.\nSM: »De foregår i langt højere grad uden for arbejdspladsen. Deindustrialiseringen og den generelle prekarisering af arbejdsmarkedet har ændret betingelserne for, hvordan vestlig antikapitalistisk kamp kan finde sted.«\nJG: »Ja, og svækket den. Der havde vi det nemmere i 1970’erne – de vilde strejkers årti. Jeg sad med til utallige blokader. Det var en anden tid. Enhver teoretiker ville eksempelvis sige, at de grafiske arbejdere på BT havde tabt på forhånd i 1977, for selvfølgelig ville den teknologiske udvikling gøre blystøbte satser forældede – men BT-konflikten varede alligevel i 141 dage. Det kan man slet ikke forestille sig i dag. Og så var der også strejkerne på Uniprint, HT og Nilfisk osv.«\nSM: »Det er så også interessant, at det netop var fra slutningen 1970’erne, at den neoliberale kontrarevolution satte ind. Thatcher gik til angreb på de engelske minearbejdere, og Reagan satte ind over for det amerikanske flypersonale. Siden neoliberalismens indtog er arbejderidentiteten smuldret.«\n– Med hvilke midler kæmper man så bedst venstrefløjskamp i dag?\nSM: »I et mere internationalt perspektiv er kampen mod den stigende gæld et område, der har potentiale til at samle og mobilisere. Siden 1970’erne er både den private og offentlige gæld eksploderet, og man kan tale om en konstant finansialisering af vores liv i takt med, at forbrugergælden og presset på lønningerne stiger.«\n»Her er den spanske boligbevægelse PAH vildt inspirerende. De organiserer de gældsramte spaniere, som bliver sat på gaden – og det er sindssygt mange. PAH besætter ejendomme, forhandler med banken på vegne af enkeltpersoner og arrangerer møder, hvor man kan komme og dele sin gældshistorie med andre. Det sidste er vigtigt, fordi problemet med gæld er, at det er blevet så individualiseret, folk har dårlig samvittighed over at være i gæld. Det er sindssygt fascinerende at se, hvordan PAH formår at kollektivisere et problem, så enormt mange mennesker sidder med. Jeg tror, der er et virkelig stort potentiale i den slags kampe.«\nJG: »Jeg er helt enig. For er der noget, vi har set siden 1970’erne, så er det, at kapitalen hele tiden formår at inddrage større og større områder af vores liv i sin dominans. Den finder hele tiden en udvej og nye profitområder.«\nSM: »Venstrefløjen må forsøge at genskabe den forbindelse mellem det antikapitalistiske projekt og hverdagslivet, som er gået tabt med arbejderbevægelsens tilbagegang. Her er det centralt, at PAH’s kamp netop tager sit udgangspunkt uden for arbejdspladsen. Den undgår derfor at eksludere de mange med usikker tilknytning til arbejdsmarkedet. Bolig er noget, alle skal have, så mobiliseringspotentialet er stort.«\nJG: »Og her er vi inde på et af de områder, hvor venstrefløjen efter min mening har svigtet allermest, nemlig boligpolitikken. Problematikken er ikke ny. Tilbage i 1969 skrev Preben Wilhjelm bogen Dansk boligpolitik, forbrydelse eller dumhed? – og han svarede selv, at den var en forbrydelse; en måde at disciplinere på ved at udstykke lejligheder til ejerlejligheder og udbygge ejerboligkvarterer, så almindelige mennesker måtte gældsætte sig. Den politik er fortsat siden 1969, og vi har svigtet ved ikke at stoppe den.«\n– Jette Gottlieb, du arbejder i dag for 3F – er fagbevægelsen stadig central i venstrefløjens kamp mod den ’undertrykkende kapitalisme’?\nJG: »Ja, men vilkårene for at organisere arbejderklassen er selvfølgelig ændret. På den ene side er det relative velstandsniveau steget, og dermed har folk mere at miste. Parcelhuset ryger, hvis man strejker for længe. På den anden side er mange 8 til 16-job forsvundet. Folk er løstansatte hele vejen rundt. Journalister har deres freelancere, sygeplejersker har deres vikarbureauer, filosoffer har deres projektansættelser ...«\nSM: »På deltid.«\nJG: »Ja, netop. Det begynder at ligne vilkårene for tømrerne, der har en akkord, og når den er færdig, er de ude af bageriet. Og når vi så samtidig lever i postliberalismens tid – det kalder jeg det system, vi lever under i dag – hvor man brækker hele sikkerhedselementet i den slags ansættelser af, fordi dagpengesystemet ikke fungerer, så er det klart, at folk bliver utrygge og usikre på, om de kan betale huslejen.«\n»Det bliver sværere at føre overordnede, planlagte kampe på det grundlag. Det eneste eksempel, jeg har set i nyere tid i Danmark, er sidste års konflikt på Axel Towers (prestigebyggeri i København, hvor 40 tømrer- og snedkersvende i efteråret 2016 strejkede på grund af en uenighed om akkordlønnen, red.)«\nSM: »Ja, Axel Towers-konflikten er et eksempel på, at klassisk fagbevægelseskamp nogle gange stadig kan give mening – men den er også undtagelsen, der bekræfter reglen: at sådanne kampe er ved at forsvinde.«\nJG: »Byggefagene er stærke, simpelthen fordi man ikke bare kan flytte emnet for deres produktion. Et hus skal jo ligge, hvor det skal ligge.«\nContaineren er klassekamp\nAndre fag er mere udfordret af globaliseringen. Men det åbner samtidig for nye kamppladser, lyder det fra Søren Mau.\n»Logistikken er andet centralt område, hvor venstrefløjen kan bekæmpe kapitalismen. Opfindelsen af standardcontaineren har revolutioneret verdenshandlen ved at gøre det nemmere at outsource produktionen til lande med billig arbejdskraft. Og i den forstand er containeren blevet klassekamp,« siger han.\nJG: »Det er måske en lige lovlig mekanisk sammenhæng …«\nSM: »Men det er helt absurd, så store mængder af værdi der strømmer igennem verdens havne hver dag. Blokerer man dem, kan man virkelig forstyrre kapitalens kredsløb. Vi så det med Occupy-bevægelsens blokade af havnen i Oakland – den femtestørste havn i USA – i 2011. Man mener, at mellem fire og otte millioner dollar gik tabt på 12 timer.«\nJG: »Jeg var selv med til at blokere Nordhavnen i København i begyndelsen af 1980’erne, fordi nogle uorganiserede ville lodse et skib. Sådan gjorde vi jo dengang.«\nSM: »Vi har også for nylig set protester i Göteborgs Havn, ligesom vi i Italien har set flere strejker og blokader i logistiksektoren siden 2008. Her er et enormt potentiale, fordi infrastruktur og logistik er blevet så vigtig for de globale produktionskæder.«\n»Især for 10 år siden var der en enorm hype om den såkaldte vidensøkonomi og forestillingen om symbolsk kapitalisme – som om kapitalisme i dag bare kører på information og kommunikationsteknologi. Men det er jo slet ikke tilfældet. Produktionen af fysiske varer er helt grundlæggende for kapitalismen.«\nJG: »Ja, Marx har stadig ret i, at den materielle produktion i sidste instans er afgørende for, om folk lever eller dør.«\nSM: »Og eksempelvis er madproduktion i dag fuldstændig bundet op på verdenshandlen og dermed på logistik, og det har nogle interessante konsekvenser i et revolutionært perspektiv. Hvis du bryder med kapitalismens forsyningskæder, er der pludselig områder, som er uden mad eller de tekniske hjælpemidler, der skal til for at dyrke den.«\n»Et revolutionært brud med kapitalismen ville i dag være langt mere omfattende og globalt end tidligere, fordi verdensøkonomien er blevet så integreret.«\n– Nogen vil sige, at et ’revolutionært brud’ kræver mere samling på en meget splittet venstrefløj. Hvordan står venstrefløjen samlet set i jeres optik?\n»Den er hverken blevet svagere eller stærkere eller mere eller mindre samlet, siden jeg gik ind i politik i begyndelsen af 1970’erne,« siger Jette Gottlieb.\n»Dengang var SF paraplyen, der parlamentarisk muliggjorde 100 forskellige strømninger. I dag foregår samlingen primært omkring Enhedslisten.«\nSM: »Jeg oplever venstrefløjen som splittet og svag, men det betyder ikke, at den ikke opnår sejre. At arbejderidentiteten ikke længere er det samlende punkt for venstrefløjen, er nemlig på mange måder en god udvikling. Mange kampe, som tidligere blev nedprioriteret på venstrefløjen på grund af en bestemt idé om, hvad klassepolitik var i arbejderbevægelsen, er i dag blomstret op: den antiracistiske kamp, feminismen, queeraktivismen …«\n»Udfordringen er så at forestille sig, hvad der kan træde i stedet for arbejderbevægelsen som det samlende punkt.«\nJG: »Her er jeg så mere optimistisk på bevægelsens vegne end dig, Søren. Jeg synes ikke, det er udsigtsløst. Jeg kan se, at i takt med at folk får mere identittet i deres arbejde, så forholder de sig også til at organisere sig.«\n»Og personligt kan jeg godt leve med, at man fører arbejdskamp, uden at queeraspektet er et centralt krav. Om jeg havde den pragmatisme for 20 år siden, det ved jeg ikke, men hvis man ikke er i stand til at føre delkampe, kan man heller ikke vinde den totale kamp.«\n– Søren Mau, er det nødvendigt i højere grad at samle kampene på venstrefløjen?\n»Ja, og eksempelvis viste Nuit Debout-bevægelsen, at selve det at samle kampene er en del af kampen i dag. Det begyndte som en protest mod arbejdsmarkedslovgivning, men endte på mange måder med at være en protest imod alt, imod hele verdens tilstand. Den kom også grundlæggende til at handle om, hvordan vi forener de forskellige kampe i et opgør med det markedsdominerede liv.«\nJG: »Problemet med mange af de nyere kampe er bare, at de er så anarkistiske og derfor vanskelige at føre kontinuerligt over tid. Man har set det før: Jeg var selv medlem af ATTAC, da man på venstrefløjen vendte sig mod spekulationskapitalismen – så blev det pludselig et hit, at vi skulle indføre tobinskat (en skat på valutatransaktioner for at mindske incitamentet til kortsigtet valutaspekulation, red.) som en vigtig reform på vejen mod bla bla bla ... Indtil venstrefløjen igen kastede sig over noget nyt, da en anden situation spidsede til. Det, tror jeg, ikke er holdbart. Det holdbare er at sige, at dem, der producerer varerne, også skal organisere sig.«\nSM: »For mig at se er venstrefløjens projekt grundlæggende at radikalisere mennesker, det vil sige skabe bredere opbakning til en radikal samfundsomvæltning – og for at opnå det må vi tage udgangspunkt i menneskers konkrete hverdagsproblemer og på praktisk vis at vise, hvordan det globale kapitalistiske system rækker ind i vores hverdag.«\n»De seneste årtier har budt på en lang række af kriser, nedskæringer og død og ødelæggelse over hele verden. Der er en ekstremt apokalyptisk stemning, ikke kun på venstrefløjen – folk føler, at vi er på vej mod det totale sammenbrud eller den totale samfundsomvæltning.«\nJG: »Du beskriver det lidt som Fugl Føniks, der selv skal rejse sig fra asken. Men vi er jo nødt til at vælge vejen dertil, og der er jeg ikke helt så pessimistisk. Det er stadig muligt for fagbevægelsen at føre delkampe, der bringer os et sted hen, hvor de samlede kampbetingelser er bedre.«\nSøren MauJette Gottlieb\n13. januar, 2017 - 09:51\nIkke at jeg synes at Pernille og Johanne og alle de andre ikke har gjort det godt, men men men ...\nHvor er det dog vildt vigtigt, at vi har lynende intelligente unge mennesker som Søren Mau til at hæve stemmen.\nLiliane Murray, Niels Duus Nielsen, Anne Schøtt og Steffen Gliese anbefalede denne kommentar\n13. januar, 2017 - 13:36\nHvis man skal adressere et problem må 'adressen', dvs analysen, være præcis.\nOg når man langt ind i socialdemokratiets og sf's rækker anerkender konkurrencesamfundet som præmis, ligger tågerne tungt.\nDen præcise magtanalyse er fraværende, selvom den er enkel : at privatkapitalisere på og konkurrere indbyrdes om fællesejet er opskriften på ballade. Men det er lykkedes den økonomiske magt at bilde ofrene for deres røveri ind, at de - den økonomiske magt - er bedst til at varetage administrationen af de fælles overlevelsesressourcer, af fællesejet. Een af de seneste akter i det skuespil er trumps løfter til utrygge amerikanere om, at han forvalter deres interesser. Alt imens han konsoliderer sine egne.\nFølg pengene - find de ansvarlige. Der er ingen vej uden om et opgør med matricen for administrationen af de fælles overlevelsesressourcer. Et opgør med de økonomisk priviligeredes fest på de underpriviligeredes regning. Men magten er nådesløs i sin fastholdelse af egne privilegier, og de udbyttede holdes i så fast et jerngreb af bestikkelse, bedøvelse og berettiget frygt, at de ofte hverken kan høre eller se, hvad der egentlig foregår, tør eller magter at forsvare sig passende mod overgrebene.\nJeg ved, hvad jeg taler om, for det er for mig en livslang diskussion med mennesker fra den gamle arbejderklasse, som i tiden efter ww2 fik tildelt lidt flere af smulerne fra de riges bord, og som derfor glemte alt om den grundlæggende magtanalyse, ja, som ligefrem var taknemmelige for, at deres økonomiske ulykke blev en smule mindre, hvis de vel at mærke ofrede deres og deres børns liv i en produktion, hvor størstedelen af profitten som sædvanlig blev strøget af det privatkapitalistiske magtapparat.\nSå sent som da socialdemokraterne for 8 mia solgte fuld vetoret og 19 % af dong til privatprofit i stedet for at drive virksomheden ifht sit formål, som er at servicere alle borgere, og med evt overskud anvendt til at drift-og fremtidssikre virksomheden. Men nej, profitmagerne fik endnu en billig luns af fællesejet og det ved socialdemokraternes hjælp. I hvilket forhold dumhed og eller korruption her er i spil, skal jeg ikke kunne sige, men det er ihvertfald tydeligt, at den genopretning, som er så påkrævet, med manøvrer som disse optrapper den miljø-og socioøkonomiske ubalance og konflikt, som indiskutabelt er årsagen til df, brexit, marine le pen trump - til det arabiske forår, palæstinakonflikten, is, terror, krigen i syrien - for blot at nævne nogle af de vigtigste konsekvenser af den meget farlige miljø-og socioøkonomiske politik, som den økonomiske magt fører. Mennesker der har, hvad de skal bruge, er naturligvis fredelige og optaget af at bevare deres eksistensgrundlag.\nVores opgave er derfor nu at formulere visionen for det samfund, vi ønsker. Ignoreres det, at den første udfordring handler om definition, administration og forsvar af fællesejet, er slaget tabt. De steder i verden, hvor presset på overlevelsesressourcerer er hårdest, er naturligvis der, vi ser de største reaktioner. Om de er voldelige eller fredelige, bliver de mødt med magtens vold. Vi ser dog oaser og en voksende forståelse for nødvendigheden af at korrigere den miljø-og socioøkonomiske ubalance, desværre ofte med polarisering blandt de 99% til følge. Magtens gamle trick med 'del og hersk' er en stadig gangbar klassiker.\nKurt Nielsen, Philip B. Johnsen, Finn Lindberg, Liliane Murray, Bjarne Bisgaard Jensen, Niels Duus Nielsen, ingemaje lange, Flemming Berger, Martin Madsen, Flemming S. Andersen, Ken Sass, Britt Kristensen og Benny Larsen anbefalede denne kommentar\n13. januar, 2017 - 16:31\nNu har CEPOS bestemt socialpolitikken i Danmark siden den har eksisteret, det har betydet ekstreme forringelser af det sociale sikkerhedsnet, venstrefløjen skal ikke sige ja til CEPOS, men nej til flere forringelser af dagpengesystem og overførselsinkomster i øvrigt! Et godt og solidt socialt sikkerhedsnet er nødvendigt i et civiliseret samfund! Det er ikke uansvsrlig politik endog at rulle de forringelser tilbage der er gennemført de sidste ca. 10 år. Giv folk lov til at uddanne sig så de kan tilpasse sig de behov samfundet har!\nFinn Lindberg, kjeld jensen, Liliane Murray, Bjarne Bisgaard Jensen, Steffen Gliese, Niels Duus Nielsen, Flemming Berger, Flemming S. Andersen og Torben Skov anbefalede denne kommentar\n13. januar, 2017 - 17:03\nTjøhø.. Rune Lund, Pernille Skipper og Pia Dyhr omgås gladeligt og jovialt folk som Joakim B. Olsen for åben skærm, uden tanke for at de i den gryde signalerer, at JBO og hans meninger er helt okay.\nEnhedslisten og SF er bare ved at blive socialdemokrater og sådan nogen er præcis som Hans Jørn Storgaard Andersen.\nEgon Stich, Finn Lindberg, Flemming Berger og Flemming S. Andersen anbefalede denne kommentar\n13. januar, 2017 - 17:14\nTorben, nu betyder det jo noget, om man har magt, som man har agt. Første skridt er at foretage den præcise magtanalyse og dernæst at tage diskussionen med sine opponenter.\n13. januar, 2017 - 17:39\nHvor er det en glimrende artikel til at illustrere problemet med!!\nTomgangssnak og flugt fra de sørgelige kendsgerninger.\n"Den røde blok" skal genetableres fra bunden uden socialdemokraterne og måske også SF, ellers går det ikke.\nOg Venstrefløjen må løre igen , at føre politik for sine vælgere og ikke for en masse fine principper og slagord, for vælgerne trænger til den politik. Trænger til at få sine rettigheder igen, sin selvrespekt som borger igen, sine børns muligheder igen.\nVil Venstrefløjen ikke kæmpe for sine vælgere, så glem det.\nEgon Stich, Finn Lindberg, Liliane Murray, Torben Skov, Flemming Berger og Ebbe Overbye anbefalede denne kommentar\nDe manifestationer,Mau omtaler fra Frankrig,var/blev civil ulydighed og,som en naturlig følge,til konfrontation med magten.\nDet tilbageværende venstrefløjsparti,Enhedslisten,må generkende,at et magtskifte aldrig kan finde sted uden voldelig konfrontation;den bestående magt vil bruge sine magtmidler mod sine udfordrere.\nDesværre,for jeg holder af mit fredelige liv.\nVi,der vil noget andet,må holde op med at være dumt naive.\nEgon Stich, Liliane Murray, Carsten Wienholtz, Torben Skov, Niels Duus Nielsen og Flemming S. Andersen anbefalede denne kommentar\n13. januar, 2017 - 19:33\nOverenskomsterne vil langsom men sikkert løbe ud i sandet, og ende med, at enhver skal forhandle for sig selv. Enhver er jo sin egen lykkes smed, i den liberale ideologi.\nFagforeningerne og venstrefløjen er desværre bukket under for deres egen succes. Vores velfærd og den - trods alt relativt tålelige sociale balance venstrefløjen med blod, sved og tåre i bogstavelig forstand, har kæmpet for, blev pludselig til de naturligste ting i verden. Alle (næsten) troede, at disse goder ville bestå til evig tid. Ingen kunne længere forestille sig en interessekonflikt mellem arbejdere og direktører, der hurtigt blev til lønmodtagere og arbejdsgivere.\nDet hele blev hjulpet på vej af Sovjetunionen der krakelerede. Højrefløjen brugte krakket som bevis for, at socialisme er en taberkultur, og argumentet blev købt i hele den vestlige verden. Forskellen på sovjets diktatoriske kommunistiske regime og de sociale, demokratiske tanker der dengang lå på den danske venstrefløj, blev behændigt udvisket af en dygtig højrefløj. Venstrefløjen stod desværre stille, i stedet for at tage kampen op. Nu er de vågnet, og taktikken er desværre at overtage højrefløjens værdigrundlag.\nErgo, overenskomst og venstrefløj hører fortiden til. Jeg vil antage, at vi skal helt ned i møget, før der igen kommer tanker, der kan minde om dem vi husker tilbage fra 70'erne. Om tre - fire generationer, måske.\nFinn Lindberg, Carsten Wienholtz og Torben Skov anbefalede denne kommentar\n13. januar, 2017 - 19:57\nSkal overskriften forstås således, at "folk" ikke stemmer på venstrefløjen? Og hvis ikke "folk" gør det, hvem er der så, der har stemt 14 MF'ere fra Enhedslisten ind i Folketinget?\nOpdelingen i "folk" og "elite" og i "venstrefløj" er åndssvag, og Inf. burde holde sig for god til vedvarende, at skamride den krikke. Kom nu videre. For satan!\n13. januar, 2017 - 21:45\nEnhedslisten skal bare fortsætte med at argumentere med et andet og bedre samfund, der er masser af muligheder, hvis man bare holder fast i, at man vil lave nogen grundlæggende forandringer, der vil gøre samfundet bedre for almindelige mennesker.\n14. januar, 2017 - 08:02\nDet vigtigste af alt er, at socialismen lever videre, uanset hvor irrelevant den længe har været. Samme problematik gælder EU. Til helvede med Europa.


Kapelvej 44 - dit medborgerhus på Nørrebro\nKapelvej 44s åbningstider\nDit medborgerhus på Nørrebro\nKapelvej 44 et levende og lokalt forankret kulturhus. Unge som ældre fra bydelen er husets hjertet. De er involveret i husets udvikling og spiller en central rolle i husets aktiviteter. De er med i køkkenet, når der er folkekøkken, fester, debatter og meget andet og sætter deres præg på både det byggede og det sociale miljø.\nHver en krog af huset emmer af lokalgrund og undergrund. I lokalerne rundt om cafeen kan du blandt andre møde Hari fra Kommunal Dubplate Service, der ligesom Firehouse, 2000F, Strøm, Raske Penge, Klumben og andre musikere har deres daglige gang i huset. I dagstimerne er store dele af huset brugt som Byhøjskole.\nI husets hyggelige baggård har en Nørrebrobaseret forening skurerne, hvorfra der skal opbygges en udendørs "dagligstue" til glæde for brugere og gæster. Foreningens formål er at huske på lokalhistorie, opbygge ny historie og sammen med K44 skabe liv og tryghed i gården og huset. Gerne med jobs til unge i kvarteret.\nDer er i forvejen mange unge tilknyttet huset, både i jobs og i frivillighed.\nKapelvej 44's vision er at facilitere og skabe positiv relation mellem generationer og spille en aktiv rolle i lokalmiljøet på Nørrebro. Huset er en del af Kulturhuset Blågården og Københavns Kommunes Kultur- og Fritidsforvaltning på Nørrebro.\nHvis du vil leje et lokale til dit barns navngivning, skilsmissefesten eller brylluppet, er Kapelvej 44's café en mulighed. Huset har også lokaler til bevægelse. Læs om lokalerne på Kapelvej 44 her, og gå ind og tjek det ud via www.bookbyen.dk.\nFølg også Kapelvej 44 på Facebook\nHiphop og funk for børn\nDans med AH Sport på Kapelvej 44.\nFritid, Børn, Sport og Dans, Kapelvej 44\nIshtar - De Etniske Rødstrømper kan stå for din forplejning, når du lejer lokaler i Støberiet.


Ny græsk regering klar med lovpakke vendt mod EU-aftaler | Modkraft\n27. januar 2015 - 12:39\nNy græsk regering klar med lovpakke vendt mod EU-aftaler\nRegeringsaftale om genindførelse af faglige rettigheder, hævet mindsteløn og annullering af fyringer gør i praksis op med den tidligere regerings aftaler med EU.\nIfølge den græske netavis Ekathimerini har højrepartiet De uafhængige grækere, ANEL, godkendt det venstreorienterede Syrizas økonomiske program.\nHøjrepartiet vil støtte den økonomiske politik, som blev præsenteret af formanden for Syriza og nyindsatte premierminister Alexis Tsipras som partiet oplæg til regeringsprogram i september 2014. Så længe den nye premierminister ikke presser på med ændringer på områder, hvor partiet har indvendinger.\nDet indbefatter udenrigspolitik, bl.a. spørgsmålet om en aftale med den tidligere jugoslaviske republik Makedonien.\nSyriza har også indvilget i at sætte planer om at adskille kirke og stat på pause, skriver avisen.\nLæs artiklen »Tsipras forms government, plans new legislation« hos Ekathimerini.com\nDe uafhængige grækere blev dannet i 2012, efter medlemmer blev ekskluderet fra det tidligere regeringsparti Nyt Demokrati, fordi de nægtede at stemme for den teknokrat regering, som blev indsat i 2011 for at gennemføre aftalerne med EU.\nPartiet er således »født« af modstanden mod, at landet skal »styres fra Bruxelles«.\nDet forventes at ANEL’s formand Panos Kammenos bliver forsvarsminister i den nye regering.\nIfølge avisens kilder i partiet har Kammenos givet grønt lys til, at Syriza kan fremlægge de lovforslag, partiet har forberedt, for at gennemføre det økonomiske program.\nDet forventes, at den første lov, regeringen præsenterer, vil hæve mindstelønnen til 751 euro og genetablere det kollektive forhandlingssystem.\nAt hæve mindstelønnen er i sig selv et brud med den tidligere regerings aftale med Trojkaen (EU, Den internationale valutafond og Den europæiske centralbank). Det samme gælder de faglige rettigheder, som – også efter aftale med Trojkaen – er blevet systematisk svækket, så der i mange sektorer ikke er indgået nye overenskomster i flere år.\nDen nye regering vil også gøre op med det fyringsprogram i den offentlige sektor, som har ført til at 10.000 af offentligt ansatte, er oveført til »ventepuljer,« mens deres jobs evalueres. Mange er endt med at blive fyret. Det forventes, at en del nu vil blive genansat, skriver avisen.\nDe omfattende fyringer i den offentlige sektor har været en af krumtapperne i aftalerne med Trojkaen, som minutiøst har holdt øje med, at den tidligere regering levede op til de »fyringskvoter« som var aftalt.\nSamtidig forventes det, at regeringen inden for de næste uger gennemfører love, som gør det muligt at levere gratis strøm til de 300.000 husstande, som lever under fattigdomsgrænsen, skriver avisen.\nDet forventes også, at regeringen vil presse på for en hurtig genetablering af den statslige radio og TV- station, ERT, som blev lukket i 2013.\nUndersøgelse af årsager til gældens forøgelse\nEndelig er de to partier blevet enige om at nedsætte en parlamentarisk kommission, som skal undersøge, hvorfor Grækenland blev tvunget til at underskrive den første aftale med Trojkaen i 2010, og hvorfor det har ført til en gældsspiral, så landet i dag skylder, hvad der svarer til 170 procent af BNP.\nDa aftalen blev indgået var gælden på »kun« 120 procent.\nArtiklen bringes også på hjemmesiden for EU-fagligt Netværk


Lars Seier forstår sig ikke på hårdt arbejde - det gør jeg faktisk heller ikke | Netavisen Pio\nLars Seier forstår sig ikke på hårdt arbejde - det gør jeg faktisk heller ikke\nFiskehandler Freddy Hagen er vokset op i den gamle arbejderklasse. I dette essay sætter han ord på forskellen fra hans forældres arbejdsliv til hans eget.\nFiskehandler Freddy Hagen.\n10. september 2020 - 12:33\n“Bankfolk sidder måske i lænestole, men jeg kan da huske masser af arbejdsdage i London hvor vi startede kl 07:00 og gik ned på pubben kl 22:00”\nSådan skrev rigmanden Lars Seier Christensen forleden i en facebook-opdatering, der handlede om, at det - ifølge ham - er populisme, når bankerne skal være med til at spytte i kassen til “nedslidte Arne”.\nDet lyder også som rigtig hårde arbejdsbetingelser, tænker jeg ironisk. Selvfølgeligt kan Hr. Seiers egne erfaringer med erhvervslivet ikke sammenlignes med en arbejder eller en håndværkers, der har omtrent samme alder som ham..\nMen opdateringen fik mig til at tænke: Mine erfaringer kan heller ikke sammenlignes med mine forældres. Arbejdslivet er i dag helt anderledes end det var for 20-30 år siden. Det er menneskene også. I hvert fald der hvor jeg arbejder.\nI dag taler vi ikke så meget om en arbejderklasse, men om en arbejderidentitet.\nSom barn af forældre der tilhørte arbejderklassen, tænker jeg ind imellem på hvor radikalt anderledes deres job var dengang, set i lyset af nutidens arbejdspladser. I dag taler vi ikke så meget om en arbejderklasse, men om en arbejderidentitet.\nOg jeg er heller ikke vokset op med forældre, der sådan gjorde sig tanker om at tilhøre en bestemt klasse. Alligevel er det forbløffende, hvor meget der er ændret i min levetid, der har haft direkte betydning for de fag, mine forældre og deres kolleger arbejdede med.\nTømrer, maler, akademiker og så fiskehandler\nSelv er jeg 50 år, og har haft et broget arbejdsliv. Som ung gik jeg i lære som tømrer, men det holdt ikke længe. Alligevel fik da snuset til et fag, der var under forandring, hvor vi endnu arbejdede med træ, hammer og søm, men samtidig fik sømpistol, gipsplader og IKEA-lignende samlesæt, der bare skulle sættes op.\nSå kom jeg lære i en malerbutik, og fik her et indtryk af en anden radikal forandring i et håndværk: Skiftet fra terpentinbaseret maling til akrylbaseret maling. Pludselig blev man bevidst om at opløsningsmidler er farlige at indånde. Det var også i disse år, at malerrullen blev udbredt. Stille og roligt ændrede faget sig.\nSiden blev jeg regulær mønsterbryder, og endte med at tage en uddannelse på universitetet.\nMen jeg er endt i en fiskebutik og er ved at istandsætte en båd, og tilbringer derfor meget tid på en havn. Så i dag skriver jeg og arbejder som fiskehandler.\nHavnen er forsvundet\nMåske er det derfor, at dette magasins nye chefredaktør, Niels Jespersen, kontaktede mig med følgende opfordring: “Skriv om fem mennesketyper på en industrihavn”, men jeg må indrømme, at jeg egentlig aldrig har oplevet en rigtig levende industrihavn.\nAlt det spændende foregår andre steder\nIkke siden jeg var barn, i hvert fald. Og de eksisterer jo heller ikke længere, ligesom dengang tilbage i 80’erne, hvor der var masser af fisk.\nDen verden er simpelthen forsvundet. Alt det spændende foregår andre steder i dag, i andre led, og med nye metoder, der er mere maskinelle og langt mere organiseret - og kontrolleret.\nEn industrihavn med forskellige typer mennesker og med forskellige karakteristika hører til en tid hvor fiskekutterne kom ind med bugnende last. Dengang var der liv på de små havne, og mange jobs med mange forskellige funktioner.\nMåske redaktøren har tænkt, at jeg må vide noget om sådan en arbejdsplads, fordi jeg selv arbejder i en fiskeforretning, hvor vi hver dag får frisk fisk og skaldyr ind af døren? Nogle af mine kunder spørger mig indimellem om vi selv har fanget de fisk, vi sælger i butikken.\nMen vi fanger ikke selv fiskene, og vi kører ikke engang på auktion eller på Københavns Fisketorv, for at få de mest friske fisk, ligesom tidligere, hvor køberne og fiskerne stod og holdt auktion over dagens fangst, mellem stabler af fiskekasser.\nJeg kan huske det fra fjernsynet. Der kunne jeg se de garvede fiskere, der tidligt om morgenen fulgte med i budrunderne. Selv de handlende havde gummistøvler på, og det hele gik så stærkt, manuelt, og med den højest bydende som afslutning på hver runde.\nMen sådan er det ikke længere. Auktionen foregår over telefonen og nettet, og vi får fiskene bragt med chauffører.\nDer bliver heller ikke landet så meget fisk som dengang. Derfor er mange af filetfabrikkerne væk. Samtidig er prisen på fisk steget markant. Langt de fleste fiskehandlere er forsvundet siden firserne og helt friske fisk, stive og med blanke øjne, fås meget få steder i dag.\nJeg har ikke selv oplevet livet på industrihavnene, men jeg har til gengæld hørt mange historier om livet på havnene, dengang industrien var mere synlig, for blot tredive-fyrre år. Når kutterne kom ind i Gilleleje Havn, stoppet med sild, og de ikke kunne lægge til kaj uden at kæntre, der var der gang i den, og der var der mange forskellige typer på havnen, fra dem der arbejdede på fabrik, og dem der arbejdede i andre og mindre detailled.\nFra samlebånd til køledisk\nDet er kun mig og min arbejdsgiver, der arbejder i fiskebutikken. Han åbnede butikken for snart ti år siden, men har arbejdet i branchen hele sit liv. Vi er omtrent lige gamle, men vores arbejdsliv har været meget forskellig. Han startede allerede som dreng med at arbejde på havnen, efter skole. Han har arbejdet på fabrik, på akkord, og han har stået i butik og haft sin egen fiskebil.\nJeg er fascineret af, hvor hurtigt min arbejdsgiver kan filetere fisk\nHan er en formidabel håndværker, og han har en høj kvalitetssans. Selvom vi bare er en lille butik, så arbejder vi med en stor variation af råvarer, og behandler dem på gammeldags vis, med eget røgeri og levering af levende rødspætter, hele fisk og hoppende fjordrejer, frem for at indkøbe færdigproducerede varer og maskinskåret fileter.\nJeg er fascineret af, hvor hurtigt min arbejdsgiver kan filetere fisk. Det er så præcist og effektivt. Ind imellem ser jeg videoer med folk der i dag arbejder på de få filetfabrikker der er tilbage. Det er oftest arbejdere fra Østeuropa, der arbejder på akkord.\nDet går så ufattelig stærkt. Når jeg viser min arbejdsgiver disse videoklip, så fortæller han mig, at han nok kan gøre det ligeså hurtigt, men slet ikke i så lang tid. Ikke længere. For det kan hans hænder slet ikke holde til.\nJeg klikker på videoklippene for at lære af dem. Men jeg misunder ikke deres arbejde, for det er ensidigt, opslidende og ikke særlig inspirerende.\nAlle tager smertestillende\nJeg kommer også meget på den havn, hvor min båd hører til. Her er der mange lystbåde-ejere, der også har arbejdet hele livet, og som gør det endnu, selvom de nu er et stykke over 60. Mange har smerter. Ikke fordi jeg sådan har lagt mærke til at de ømmer sig eller er gået ned i tempo, for det er de ikke.\nDe arbejder også på havnen, efter deres regulære arbejdsdag, med alt muligt andet der også skal passes. Og når vi sidder og hygger os, så har jeg aldrig oplevet at de ikke var muntre, og jeg har aldrig hørt dem beklage sig.\nSå da jeg en dag tilfældigvis spurgte dem der sad om omkring bordet, en sommeraften, hvor vi fik et par øl, om nogen af dem havde smerter, viste det sig at de alle sammen led af skavanker. De var alle på en eller anden form for smertestillende præparat. De fortalte hver især, at de har kroniske smerter, og at det tager tid at stå op om morgenen.\nEn lille båd, og en plads i havnen\nDeres lille paradis, her på den lille havn, der ikke er prangende, og mest af alt består af små både, som hver enkelt ejer har som fritidsprojekt, er nok skønt, men samtidig noget, der skal kæmpe for at holde ved lige. Derfor arbejder de også i deres fritid, som de nyder, men ikke uden at det stadigvæk gør ondt.\nDet kom bag på mig, at de alle sammen er på smertestillende medicin. Jeg havde ellers forestillet mig, at når nu de skal på pension om nogle år, så havde de det helt rette setup: En lille båd, og en plads i havnen, der ikke koster de helt store udgifter, hvor de kan nyde deres otium.\nAt de bare bliver ved, og holder humøret oppe uden at beklager sig, det undrer mig. Og det fik mig til at spørge de andre seniorer, som jeg møder til dagligt gennem mit arbejde. Chaufførerne, for eksempel, der også er ved at nå alderen for pension.\nFlere af dem har tidligere arbejdet i mere fysisk hårde sektorer, og mange af dem har altid arbejdet med fisk, ligesom min arbejdsgiver. Også de kan fortælle om et liv på en industrihavn, hvor de slæbte på de tunge kasser med fisk, dengang de var unge.\nSelvom de også har smerter i dag, så slæber de kasserne med fisk og is ind til deres kunder. Det er tungt arbejde, selv for mig.\nMed far i skraldebilen\nJeg voksede op hos min far, efter at mine forældre blev skilt. Som lille dreng stod jeg op sammen med ham klokken halv fire om morgenen, og jeg tog med på arbejde i skraldebilen, før nogen som helst anden i byen var stået op.\nPå nær bageren, som vi ind imellem stak hovedet ind til, før vi begyndte at køre. Jeg elskede duften i bageriet, hvor bagerne stod i en støvsky af mel, i ærmeløse undertrøjer. At få et varmt, nybagt stykke morgenbrød, lang tid før solen ville stå op, var skønt.\nJeg elskede det, at sidde der i den store bil, og se far løbe hen til skraldesækkene, løsne dem fra spændebåndet på stativet, og svinge sækken over skulderen, for så at løbe bag om bilen, og smide den ind i det kværnende gab.\nDet var et hårdt job, før man fandt på bedre løsninger, for skraldemandens skyld. Hver eneste år fik vi katte- og hundelopper, fordi ejerne klippede og redte deres kæledyr, og smed totterne i affaldssækken.\nAt jeg var med var en nødløsning, fordi den børnehave hvor jeg gik, først åbnede nogle timer senere. Som enlig far var der ikke andet at gøre. Når børnehaven åbnede, satte han mig af, og jeg fik gerne en times søvn på en madras, inden de andre børn blev afleveret, og dagen startede.\nKroppen værker, men han klager ikke\nMin far arbejdede mange år som skraldemand. I dag hedder det renovationsarbejder, og deres arbejdsforhold er nogle helt andre. De skal ikke løfte tunge papirsække længere.\nI dag er skraldemanden skånet for tunge løft og der er kommet afstand mellem ham og affaldet, og skraldebilen sørger for selv at hive affaldet op.\nMin far er i dag pensioneret. Han har svært ved at gå. Hans krop værker, men han klager ikke. For det har han aldrig gjort. Det er bare sådan noget, man ikke gør.\nSå var vi der, helt alene, og jeg kunne gå rundt mellem hylderne, i det dæmpede lys, mens min farmor vaskede gulvet.\nOg sådan er der et hav af andre fra min fars generation, der har det. Ligesom min farmor, der er opvokset som bondepige på landet, og som, i en sen alder, arbejdede som rengøringsdame i Irma i Ballerup Centeret.\nDer var jeg også med, når jeg blev passet af hende, i sommerferierne. Så var vi der, helt alene, og jeg kunne gå rundt mellem hylderne, i det dæmpede lys, mens min farmor vaskede gulvet.\nArbejdet blev mindre hårdt. Men også mindre detaljepræget\nI min ungdom, hvor jeg selv arbejdede som håndværker og arbejdsmand i en række fag, kunne jeg godt se at tiderne var ved at skifte. Tænk bare på rap-bandet, Humleridderne, der fik et hit med nummeret Malerhjerne. Et nummer, der handler om at man kan blive hjerneskadet af at indånde opløsningsmidler.\nDengang jeg var i lære i en malerbutik, der malede de fleste malere stadigvæk vinduesrammer med terpentinbaseret maling, og uden maske. Masker blev der i det hele taget ikke brugt meget af dengang. Det er så skørt at tænke på i dag.\nOg vi lærte at asbest er farligt. Vi lærte også løfteteknikker, så vi ikke blev nedslidt så hurtigt. Samtidig med at ressourcerne er blevet mere knappe, så vi i dag ikke arbejder med træ, ligesom tømrere gjorde tidligere, og heller ikke kan få al den fisk, til en billig pris, som man tidligere kunne få, så er arbejdsforholdene også blevet forbedret.\nJeg ved ikke om fagene er ligeså spændende, men man slides i hvert fald ikke ned i nær samme grad, som man gjorde tidligere.\nJeg tror jeg ville give op, hvis jeg havde samme smerter som dem, jeg træffer i min hverdag, dem fra mine forældres generation, hvor det at være arbejder var meget mere nedslidende, og samtidig nødvendigt for at opretholde livet.\nNår jeg hører at borgerlige politikere og meningsdannere sammenligner bankmænd og kontorfolk med disse arbejdere, alene fordi de også havde lange arbejdstimer, så er jeg ikke sikker på at de helt kan sætte ind i de forhold, en arbejder blev udsat for dengang.\nLivet som håndværker eller arbejdsmand i mine forældres generation, var nok et tåleligt liv, med mange forskellige arbejdsopgaver, men ikke uden en pris. Ikke uden skavanker.\nJeg tror, at det er dem vi nu kalder for Arne. Jeg har stor beundring for dem. Ikke fordi det entydigt er godt, ikke at beklage sig over smerter, men fordi de er så optimistiske, og fordi de nægter at give op. De vil først stoppe, når de slet ikke kan længere, for sådan er deres grundindstilling.\nDe er ikke som de fleste af os er i dag. Min far har for eksempel haft forsvindende få sygedage. Han pjækkede aldrig, og han havde det altid forfærdeligt, hvis han virkelig ikke kunne passe sit arbejde. Og sådan er det også for de andre arbejdere på samme alder, som jeg træffer i min hverdag. De har heller ikke haft mange sygedage.\nDe slæber, men smiler\nDer er måske ikke længere fem karakteriske typer på en industrihavn, men originalerne findes endnu, og de smiler stadigvæk, og de arbejder bare videre, uden at kny.\nOg selvom jeg måske selv tilhører den næste generation af originaler, når jeg står der i butikken, i mine Kansas-bukser med klap, og taler bramfrit til kunderne, så kan jeg ikke sammenligne mine arbejdsforhold med dem som min arbejdsgiver oplevede som ung på havnen, og som mine forældres generations arbejdere har gennemlevet.\nMen jeg kan heldigvis allerede nu være sikker på at jeg ikke bliver slidt ned i samme grad, som dem, der er noget ældre end jeg. Men dem som vi med en fællesbetegnelse kalder for Arne, dem synes jeg kunne trænge til at trække sig tilbage, hvis de har behov for det.\nDe har arbejdet under forhold, som vi i dag anser for værende sundhedsskadelig. I dag er mange af det ting, som mine forældres generation gjorde helt naturligt, forbudt.\nJeg har respekt for denne generation. Også meget mere end jeg havde tidligere, efter jeg har fundet ud af, at de fleste er nedslidte, men ellers i godt humør. Hvis blot jeg kunne være næsten ligesom dem, når jeg når den alder, så vil jeg betragte det som en succes. De fortjener i hvert fald at man forstår, at de har arbejdet under forhold, som vi i dag er forskånet for.\nArvid Nielsen - 10 september, 2020 - 23:50 - #5538\nEn fantastisk velskrevet artikel.\nDen burde indgå i folkeskolens pensum - ja, for den sags skyld også på de højere uddannelser.\nOlav Hergel - 25 februar, 2021 - 19:58 - #9331\nKære Arvid Nielsen. Enig i din kritik af artiklen. Den er fremragende. Det her er et skud i tågen. Er du tilfældigvis den Arvid Nielsen, som jeg engang gik i folkeskole med på Skovgårdsskolen. Venlig hilsen, Olav Hergel\nBjerne Engberg - 11 september, 2020 - 16:32 - #5552\nHvor er det godt skrevet, kan genkende det meste, er i dag 78 år og er forholdsvis ok, selv om man vel er lidt slidt hist og her. Godt at " Arneloven " ser ud til at blive til noget. Tak til Socialdemokratiet!\nBaseret på disse emner: arbejdsliv | Essay


Skoda Octavia Combi 2014 update 06/08/19 - VAGcars.dk\nSkoda Octavia Combi 2014 update 06/08/19\nIndlæg af DanielPT » 9. jul 2014, 14:48\n230v stik i bag\nEl spejle med auto fold\nKunstlæder bag på føresæder\n3 egert multifunktionsrat\nStandard orginale 16"\nDet der er lavet indtil videre er:\nRS pedaler + fodhviler\nLæder på armlænet\nDer er kommet sorte spejlkapper på samt skiftet samt LED i spejle og nummerplade lys.\nLED i spejle skiftet til fuld LED fra superskoda 22/07/16\nChrome liste foran.\nOriginale WV LED i nummerpladelys.\nFladbundet perforeret rat.\nLED i bagagerum.\nLED i blink + bak.\nSå kodet dette:\nIngen alarm med tænding og åben dør.\nHøjre spejl køre ned når den sættes i R.\nLED i nummerpladelys\nVisning af blæse hastighed når den står på auto\nLED i positions lys\nIMG_3222.JPG (151.92 KiB) Vist 8545 gange\nIMG_3230.JPG (112.84 KiB) Vist 8545 gange\nIMG_3223.JPG (138.05 KiB) Vist 8545 gange\nIMG_3217.JPG (104.65 KiB) Vist 8545 gange\nIMG_3207.JPG (144.39 KiB) Vist 8545 gange\nIMG_3206.JPG (132.85 KiB) Vist 8545 gange\nIMG_3205.JPG (148.94 KiB) Vist 8545 gange\nIMG_3201.JPG (149.38 KiB) Vist 8545 gange\nSenest rettet af DanielPT 6. aug 2019, 07:00, rettet i alt 7 gange.\nRe: Skoda Octavia Combi 2014\nIndlæg af DanielPT » 9. jul 2014, 14:49\nDer kommer bedre billeder på et tidspunkt\nLige billeder af pedaler samt læder på armlæn\nIMG_3242.JPG (96.23 KiB) Vist 8545 gange\nIMG_3245.JPG (105.71 KiB) Vist 8545 gange\nIndlæg af aknedude » 9. jul 2014, 22:07\nDu mangler da fodhvileren. Er armlænet fra Superskoda.\nIndlæg af DanielPT » 10. jul 2014, 07:32\nYes i know men synes den var ret så dyr.\nYes det er den\nTilmeldt: 21. feb 2010, 15:22\nGeografisk sted: Sydvest fyn\nIndlæg af aabm » 10. jul 2014, 07:40\nFlot bil. Ser godt ud med fronten på den model og med den farve!\nKan nu ikke forstå valget med læder på armlænet... Syntes altid det bliver klistret om sommeren og er koldt at sætte armen på om vinteren ?!\nNye fornuftige bil : Mitsubishi colt cleartec intense 1,3, 2009\nNr 2 bil : Hyundai i10 go air, 2015\nLegetøj / sommertransport : Kawasaki KLR 600 1986 (solgt - snøft)\nGamle bil . Passat 3bg variant 1,9 Tdi 74kW/101hk fra januar 2004. AVB. (solgt)\nTilmeldt: 13. jun 2008, 13:52\nIndlæg af Muggs » 10. jul 2014, 07:51\nMen det der armlæn.. Det ligner noget jeg kunne ha syet i håndgerning i 5. klasse\nSkoda Fabia Combi Sport 1,6 TDi - 11/2010 - Med lidt Landberg trylleri..\nIndlæg af DanielPT » 10. jul 2014, 07:58\nhehe armlænet synes jeg er lækkert. Kom fra BMW med læder så det almindelige stof var ikke så rart efter min mening.\nSynes kvaliteten er super god.\nSå skete det lidt igen\nIMG_3263.JPG (77.56 KiB) Vist 8442 gange\nIMG_3262.JPG (65.9 KiB) Vist 8442 gange\n20140701_200505.jpg (115.49 KiB) Vist 8442 gange\nSkal lige have tjekket om der kan kodes needle sweep.\nIndlæg af ABT » 12. jul 2014, 09:49\nFin vogn, men giver de andre ret i at det armlæn..?\nOg du skal da have sparet sammen til den fodhviler?\nHvornår skal bilen have et sæt ordentlige alufælge?\nMin. 18" til så stor og fin en vogn..\nIndlæg af DanielPT » 14. jul 2014, 12:33\nABT skrev: Fin vogn, men giver de andre ret i at det armlæn..?\nHehe jeg er glad for armlænet det er super behageligt\nYes det skal der skrapes sammen til på et tidspunkt.\nTror det bliver 17" eller 18" til sommerfælg\nTilmeldt: 23. jun 2014, 18:50\nIndlæg af JDithmar » 14. jul 2014, 21:24\nTil lykke med din dejlige nye bil.\nJeg er specielt interesseret i armlænet, som jeg forstår at du er meget tilfreds med. Men jeg er også interesseret i de sorte spejl kapper.\nSå er det muligt at du kunne lægge et foto op af bilen i helhed (ikke nær-billede som tidligere lagt op) så man kan få et indtryk af effekten på helheden.\nTilmeldt: 27. nov 2009, 19:58\nIndlæg af Hjaller » 2. aug 2014, 09:27\nHvad er Needle sweep..?\nIndlæg af Kerovan » 2. aug 2014, 14:01\nIndlæg af Knegt » 30. aug 2014, 11:07\nTillykke med den fine vogn, den ser godt ud.\nVil du fortælle hvordan man koder:\nDet kunne være rigtig lækkert tak.\nIndlæg af strandgaard » 30. aug 2014, 13:02\nKnegt skrev: Tillykke med den fine vogn, den ser godt ud.\nIngen alarm med tænding og åben dør: http://www.stemei.de/pages/coding/skoda ... eldung.php\nHøjre spejl køre ned når den sættes i R: http://www.stemei.de/pages/coding/skoda ... enkung.php\nNeedle sweep: http://www.stemei.de/pages/coding/skoda ... ertest.php\nIndlæg af DanielPT » 14. jul 2016, 08:32\n1: Der er kommet LED i bagagerummet da jeg ville have mere lys.\n2: Der er kommet RS fod hviler\n3: Originale LED i nummerplade lys.\n4: Philips w5w LED i positions lys så det passer til xenon + kodning.\n5: Der er kommet fladbundet perforeret rat i.\n6: Der er kommet LED i blink samt bak lys.\n7: Der er kommet chrom liste på foran i forkofanger (billede kommer)\n8: Fjernet tekst fra nummerplade ramme.\n9: Der er kommet 17" Teron på (billede kommer)\nGår lidt og overvejer LED under spejlene fra superskoda.com da disse ikke giver ret meget lys.\nDer kommer på et tidspunkt bedre billeder når nummerplade rammen er fjernet\n20160626_194020.jpg (163.73 KiB) Vist 6000 gange\n20160626_193909.jpg (70.63 KiB) Vist 6000 gange\n20160626_193834.jpg (112.72 KiB) Vist 6000 gange\n12938232_500036366847407_4694624242770187628_n.jpg (46.89 KiB) Vist 6000 gange\n12919925_500036376847406_4171933686674647340_n.jpg (60.56 KiB) Vist 6000 gange\nRe: Skoda Octavia Combi 2014 Update 14/07/16\nIndlæg af peter w » 14. jul 2016, 09:13\nSer godt ud med den nye fodhviler.\nJeg har selv LED-pærer under sidespejlene fra Superskoda.\nDe giver væsentligt mere lys end de originale, og jeg er superglad for dem.\nDu skriver, at der er kommet LED i blink samt bak lys.\nHvor har du købt de pærer, og hvilken styrke har du købt dem i?\nIndlæg af DanielPT » 14. jul 2016, 11:53\npeter w skrev: Ser godt ud med den nye fodhviler.\nMange tak Okay synes du ikke der er for meget smæk på? Overvejer at smide folie eller lig på så det dæmper lidt for lyset.\nJeg har købt dem på Alienexpress de giver nemlig ikke pære fejl.\nBlink: http://www.aliexpress.com/item/2pcs-Hig ... 24126.html\nBak: http://www.aliexpress.com/item/1x-80W-O ... 95201.html\nIndlæg af peter w » 14. jul 2016, 13:51\nJeg synes på ingen måde, at der er for meget smæk på. Endvidere tænker jeg, at formålet med lamperne er at lyse området ved dørene op, og til det brug kan der næsten ikke være for meget lys - i det mindste i min verden.\nTusind tak for linksne. Dejlgt, at de ikke giver pærefejl.\nJeg er dog nervøs ved at købe dem i US, da der jo kan komme told og moms på - hvilket er ok i min verden - men jeg vil godt nok være ked af at skulle betale gebyr på 180 kr. til Postnorden for deres toldekspedition.\nUndgik du betaling, og i så fald hvordan?\nIndlæg af DanielPT » 14. jul 2016, 13:53\npeter w skrev: Jeg synes på ingen måde, at der er for meget smæk på. Endvidere tænker jeg, at formålet med lamperne er at lyse området ved dørene op, og til det brug kan der næsten ikke være for meget lys - i det mindste i min verden.\nDet kan godt være billederne snyder synes bare det ligner at der er for meget blus på\nDet var så lidt. Det har jeg faktisk slet ikke tænkt over. Jeg købte bare Måske jeg var heldig\nIndlæg af case » 14. jul 2016, 17:07\nDe sorte sidespejle er de fra superskoda?? Har du selv sat dem på og er det lige til for en ikke mekaniker og værktøj??\nIndlæg af peter w » 15. jul 2016, 09:06\nDet er naturligvis en smagssag, hvor meget lys man vil have på. Jeg synes ikke, at der er for meget. Havde de været kraftigere havde jeg også været tilfreds.\nJeg er rigtig glad for at få oplyst området ordentligt.\nIndlæg af DanielPT » 20. jul 2016, 08:22\ncase skrev: Hey Daniel\nJa der skal ikke meget værktøj til.\nMen hvis du ser denne video https://www.youtube.com/watch?v=rcNjrArG-KI så viser den meget fint hvad der skal til\nMen PAS på glasset det koster vist\nIndlæg af knudsen » 20. jul 2016, 13:02\nPeter du kan også købe de pære i DK\n2015 Skoda Octavia RS 220\nIndlæg af DanielPT » 23. jul 2016, 20:58\nDet er så fedt med de LED i spejlene fra superskoda.\nOg så en lille finesse med chrome på nøglen.\n20160723_191738.jpg (77.2 KiB) Vist 5591 gange\n20160722_213101.jpg (94.73 KiB) Vist 5591 gange\n20160722_213115.jpg (86.3 KiB) Vist 5591 gange\nRe: Skoda Octavia Combi 2014 Update 23/07/16\nIndlæg af DanielPT » 14. maj 2019, 07:38\nEn lille teaser. Der kommer flere billeder senere\nStor tak til Vag service (kreative) Service i verdens klasse!\nSpejl.jpg (122.65 KiB) Vist 213 gange\nIndlæg af jencka » 14. maj 2019, 15:00\nDanielPT skrev: ↑\n14. maj 2019, 07:38\nVenter i spænding på fortsættelsen..............\nRe: Skoda Octavia Combi 2014 Update 05/07/19\nIndlæg af PF » 5. jul 2019, 10:13\nSuper flot. Og rigtig fedt at du går op i detaljerne\nIndlæg af DanielPT » 6. aug 2019, 06:59\nDet skal ikke være en hemmelighed at prisen for mig betyder en del så jeg måtte se hvordan det kunne gøres billigt. Ja en masse bøvl men shit hvor er det fedt!\n1: Stort kamera\nVille gerne have det rammeløse spejl i så jeg købte på ebay til 650 kr. Det var fyldt med ridser men fik alt refunderet. Kørte en tur til Aadum autoophug og fandt et til 850 kr som havde kørt 1000 km.\nNy pris er 2420 kr med rabat.\nForruden skulle skiftes så det blev en klar til stort kamera.\nSå jeg har fået\n64625893_596068157587581_3530934816390250496_o.jpg (176.78 KiB) Vist 225 gange\n64572878_596068310920899_996478871333240832_o.jpg (135.98 KiB) Vist 225 gange\n64444701_596068227587574_2270150714292436992_o.jpg (54.34 KiB) Vist 225 gange\n64361364_596068107587586_836396111542353920_o.jpg (313.01 KiB) Vist 225 gange\n2: Gateway skifte til 3Q0907530L så vi klar til digital instrument.\n3: Baglygter O3 FL.\nDet er umuligt at finde i Danmark. Så måtte på allegro da totalskadede FL bliver solgt til Polen.. Måtte maile en del frem og tilbage med de forskellige da jeg ønskede at bruge paypal.\nFik den højre hjem til en pris på 750 kr (Ny med rabat 1697 kr) Men den havde hakker i toppen. Sælger accepterede at tage dem retur men jeg skulle selv betale porto (275 kr) Men fordi jeg har brugt paypal betaler de 220 kr af porto.\nHar fået den venstre lygte hjem og den er i fin stand. Der er købt pære holdere (195 kr)\nDa ikke FL køre med anden type stik måtte jeg have fat på kreative (vag service) og han lavede adaptere til mig.\nDa min ene kina blinke pære gik i stykker da jeg satte den i måtte jeg skifte dem til Philips LED pære og det er meget mere kontrolleret lys i lygten.\nIMG_20190703_170521.jpg (93.64 KiB) Vist 225 gange\nIMG_20190704_182921.jpg (145.5 KiB) Vist 225 gange\nIMG_20190704_184618.jpg (170.71 KiB) Vist 225 gange\nIMG_20190704_200638.jpg (158.3 KiB) Vist 225 gange\nIMG_20190704_200643.jpg (133.78 KiB) Vist 225 gange\n4: Små ting:\nSkiftet til sprinkler hætte fra Skoda scala.\nCigaret tænder fra A3 8V\nBeskyttelse/lyddæmp filter i motorklap\nBeskyttelses plastik unde rmotor\nFjernet nummerplade ramme\nEmblemer med blank sort baggrund\nStøj dæmper i motorhjelm\nBeskyttelses plastik under motor.\nRe: Skoda Octavia Combi 2014 update 06/08/19\nIndlæg af jencka » 6. aug 2019, 14:50\nJeg er altså misundelig på de der FL baglygter. Ser så flot ud med den mørke kant..\nSynes bare der er langt for mig til kreativ/vag service i østjylland, og samtidig når lygterne er lidt svære at skaffe, og måske lidt dyre.\nDrømmer dog stadig:\nIndlæg af okroner » 6. aug 2019, 15:01\nEn tur til Horsens - eller du kan lave anden aftale med (Kreativ) kan anbefales - en af gangene mødtes vi på halvvejen på Fyn)\nDu får lavet det du ønsker til en god pris og noget der funker.\nJeg har været der flere gange og mangler nu kun digital spedometer (som sikkert ikke bliver til noget)... God fornøjelse...\nThese users thanked the author okroner for the post:


Nemmeste måde at tabe sig på – Kost og ordentlig ernæring\nFor at tabe sig og bevare sit vægttab er det oftest nødvendigt at foretage. Dette kan gøres på mange måder, hvoraf nogle er sundere og fornuftigere end andre. Kuren er nem at holde og byder endda på en ugentlig snydedag.\nPå den måde er det muligt at spise til jeg er mæt og stadig tabe mig.\nMange mener, at slankekure, hvor man taber sig hurtigt simpelthen er for usunde for . Har du prøvet at tabe dig på utallige måder men intet har rigtigt virket? Jeg kan personligt bedst li’ Cron-O-Meter, for den er gratis og nem at bruge. Derfor vil man tabe sig, hvis man bare tilnærmelsesvis holder sig til et forbrug i nærheden af 1. Det gøres nemmest ved at spise den sundeste kost . Sådan taber man sig på en sund måde.\nAt tabe sig er desværre ikke så let som alle gerne ville have det til. Metoden bygger på den kendsgerning, at procent af alle, der taber sig, tager på igen i løbet af år. Fiona Kirk har studeret de procent, .\n← Ikast svømmehal åbningstider\tSund aftensmad madplan →


Efter 14 år på genbrugspladsen: Jeg er blevet en genbrugsnørd | ugeavisen.dk\nDa Tom Jensen for 14 år siden blev tilbudt jobbet på Mariager Genbrugsplads, havde han ingen tanker om, hvad det indebar. "Nu er jeg en genbrugsnørd", siger han. Foto: Frank Pedersen\nTom Jensen nyder friheden i jobbet som pladsansvarlig for Mariager Genbrugsplads. Et job der har sat sine spor hjemme hos ham selv. - Jeg har den holdning, at kan det genbruges, så skal det genbruges, siger han.\n03 jan. 2022 kl. 14:50\nMariager: I udkanten af Edderup på adressen Havndalvej 50 B ligger Mariager Genbrugsplads.\nTom Jensen er pladsansvarlig på Mariager Genbrugsplads, der blev etableret i 2004 og er en af de mindste i Mariagerfjord Kommune.\nHan fortæller, at langt det meste af det, der bliver afleveret på genbrugspladsen, ryger videre til Reno Nords anlæg i Aalborg, hvor det bliver genanvendt eller brændt. Dog ikke haveaffald og træaffald, der bliver kørt til Hobro.\nØnsker sig nye containere\nLangt de fleste af genbrugspladsens brugere er private, men der kommer også håndværkere som tømrere og murere, der kommer for at aflevere byggeaffald.\nMariager Genbrugsplads, Havndalvej 50 B, har følgende åbningstider:\nSommer - 1/4 - 30/9:\nHverdage kl. 11 – 18. Weekend og helligdage kl. 10 – 18.\nVinter - 1/10 - 31/3:\nHverdage kl. 11 – 17. Weekend og helligdage kl. 10 – 16.\nLukket: Juleaften, 1. juledag, 2. juledag, nytårsaften samt nytårsdag (1. januar).\nPå www.mariagerfjord.dk kan du finde oplysninger om Mariagerfjord Kommunes genbrugspladser samt sorteringsvejledninger.\nNyeste tiltag på pladsen er et nedsivningsanlæg, der for relativt nyligt blev gravet ned i området, hvor der kan afleveres haveaffald og jord. Anlægget består af en stor faskine og rør, der opsamler vand fra pladsen og leder det væk på samme måde som de dræn, de fleste husejere har rundt om deres bolig.\nTom Jensen er glad for, at det nye nedsivningsanlæg nu er kommet på plads.\n- Vi havde ønsket os et nyt anlæg i fire år, for det gamle var efterhånden stoppet til i en sådan grad, at hele området med haveaffald stod under vand, når det regnede, fortæller han.\nDa han bliver bedt om at pege på, hvilke udfordringer han oplever for Mariager Genbrugsplads, siger Tom Jensen hurtigt:\n- Det kniber med investeringer i pladsen fra kommunens side. Containerne er håbløst nedslidte og skal repareres hele tiden. Det betyder, at der ofte mangler containere i det rul, der er mellem containere på pladsen og containere, der er sendt til tømning, siger han.\nPlanlæg og pak læsset\nTorben Jensens arbejde på genbrugspladsen består hovedsageligt i at holde pladsen ren, sørge for at containerne bliver tømt, når de er fulde samt ikke mindst svare på borgernes spørgsmål.\n- Folk spørger om alt muligt. Især hvor de skal lægge deres affald, for selv om der er skilte ved alle containere, er det ikke ensbetydende med, at folk kan finde ud af det, da de ikke altid ved præcis, hvilken type affald de står med, siger han.\nHåndvaske, toiletkummer og andet sanitets-porcelæn bliver pulveriseret og genanvendt som isolering. Foto: Frank Pedersen\nAt det er sådan, hænger ifølge Tom Jensen sammen med, at man som bruger af genbrugspladsen skal sortere mere og mere i sit affald, før det kan komme i de rigtige containere. Selv om det giver anledning til flere spørgsmål og stiller større krav til borgerne, når de kommer til pladsen, mener han, at det øgede krav til sortering er til det bedre.\nTom Jensen har derfor en generel opfordring til borgerne om at sætte sig bedre ind i, hvad det er, de tager med på genbrugspladsen, og hvad der skal i hvilke containere, som det er beskrevet på Mariagerfjord Kommunes hjemmeside, hvor man også kan finde sorteringsvejledninger.\n- Det er ikke så meget for min skyld, men hvis borgerne sætter sig mere ind i det og pladsens opbygning, kan de pakke tingene rigtigt hjemmefra, så de slipper for at køre rundt og rundt for at komme til de rigtige containere, siger Tom Jensen.\nMå tage sækken med hjem\nPå genbrugspladsen er der mulighed for at aflevere indbo, der ikke er i stykker og derfor kan bruges af andre. Det er i containeren, der er mærket ’Resursen’. Indholdet fra denne container bliver en gang om ugen afhentet af Resurse-butikken i Hobro, hvorfra det bliver solgt videre som genbrug.\n'Resursen' skiller sig ud fra de andre containere på Mariager Genbrugsplads ved, at den ikke er til affald. Her kan man stille ting, som virker, hvorefter de bliver afhentet af 'Resurse-butikken' i Hobro og solgt som genbrug. Foto: Frank Pedersen\nSelv om disse ting altså ikke er ”rigtigt” affald, må man som privatperson ikke kigge indenfor og tage det, man har lyst til, med hjem.\n- Man må stille ind, men ikke tage. Jeg ved så nogenlunde, hvad der er i den container og kan se, at der alligevel jævnligt er noget, der forsvinder, men sådan har det jo altid været på en genbrugsplads, siger Tom Jensen.\nOgså ved en anden container oplever Tom Jensen af og til uregelmæssigheder. Det er den, der for et lille års tid siden skiftede navn fra ’Småt brændbart’ til ’Rest efter sortering’.\nNavneforandringen var ikke kun kosmetisk. Den skyldes, at man ønskede at sende et klart signal til, hvad der kan puttes i denne container, nemlig kun det som er tilovers, når man har sorteret sit affald ud i genbrugspladsens øvrige containere.\nBlandt det, der tidligere fandt vej til ’småt brændbart’, var sække med dagrenovation, som borgerne af den ene eller anden grund ikke havde plads til i deres private skraldespand - også selv om sådanne sække ikke måtte afleveres på genbrugspladsen.\n- Indimellem sker det, at der er nogen, der prøver at lempe sådan en sæk af i containeren til ’rest efter sortering’, selv om de ikke må. Når jeg opdager det, siger jeg, at de skal tage sækken op igen og med hjem, og det gør de så – det er de jo nødt til, siger Tom Jensen.\nHan forklarer, at årsagen til, at man ikke må aflevere den slags affald på genbrugspladsen, er, at pladsen ikke har en miljøgodkendelse til at modtage det.\n- Desuden tiltrækker dagrenovation rotter og andre skadedyr. Når jeg forklarer det for folk, kan de godt forstå det, siger Tom Jensen.\nNyder friheden i jobbet\nFør Tom Jensen blev ansat på Mariager Genbrugsplads, var han selvstændig vognmand.\n- Det var et dejligt arbejde, men der var ingen penge i det. Jeg skulle jo helst kunne leve af mit arbejde, så jeg måtte finde noget andet at lave, fortæller han.\nDa Tom Jensen fik tilbudt stillingen på genbrugspladsen, havde han ingen tanker om, hvad det indebar.\n- Men med årene er jeg blevet lidt af en genbrugsnørd, og det er ikke kun, når jeg er på arbejde. Bare spørg min kone, hun kan dog godt synes, det bliver for meget, selv om hun efterhånden selv har lært, at man skal sortere, siger han og ler, mens han tilføjer, at han i sin genbrugsiver ikke skelner mellem store og små ting.\n- Det er helt ned i de bittesmå ting, for det er vi nødt også til at tage med. Jeg har den holdning, at kan det genbruges, så skal det genbruges, uanset om det er her på genbrugspladsen eller derhjemme, fortsætter han.\nTom Jensen er fyldt 63 år og han håber, at jobbet på genbrugspladsen bliver hans sidste, inden han går gå på pension. Det er særligt den store grad af selvbestemmelse i det daglige arbejde, han fremhæver som noget af det bedste ved det job, han har haft i nu 14 år.\n- Der kommer ikke hele tiden fremmede for at kontrollere, hvad jeg laver. Desuden er vi kun én på arbejde ad gangen, for der er ikke nok arbejde til, vi kan være to på samme tid og det passer mig fint, siger han.\n- Her kan jeg gå og passe mig selv og holde mine pauser, når det passer mig bedst. Det er næsten som dengang, jeg var selvstændig vognmand, fortsætter Tom Jensen.\nPonyer spiser biodiversiteten\nFor Torben Jensen er der ingen tvivl om, at foråret er den bedste årstid på genbrugspladsen.\nTom Jensen holder meget af det hjørne af Mariager Genbrugsplads, der er skabt til at fremme biodiversitet til fordel for insekter og sommerfugle på pladsen. "Der vokser så mange flotte selvsåede blomster op i foråret og forsommeren", siger han. Foto: Frank Pedersen\n- Efter en lang og træls vinter, hvor her ikke er meget at lave, er det dejligt, at lyset kommer tilbage, luften er en anden, ting begynder at gro, og der begynder at komme folk igen, for dagene kan godt være lange herude på pladsen i vinterhalvåret, siger han.\nDet er særligt på ét hjørne af genbrugspladsen, at blomster og planter spirer op, når det bliver forår. Her viser et skilt med teksten ’Vildere og rigere’, at her kan græsset og de vilde blomster gro til gavn for insekter og sommerfugle.\n- Jeg blev glad, da jeg fik at vide, at vi skulle have et sådant område, for så slap jeg for at slå græs, siger Tom Jensen og smiler.\nOmrådet bliver nemlig afgræsset af et par ponyer. Men selv om de spiser græsset, så han slipper for at slå det, synes Tom Jensen ikke, at det hænger helt sammen med ønsket om at have et område med biodiversitet til gavn for dyrelivet.\n- Det har kostet en del penge at etablere området, og idéen er god nok. Når krikkerne går her, forsvinder muldvarpene, men det gør sommerfuglene jo også, for ponyerne spiser jo også blomsterne. Det er ærgerligt, for der vokser så mange flotte selvsåede blomster i foråret og forsommeren, siger han.\nNu kommer der godtfolk i bybilledet: Statuer af markante mariagerboer skal forskønne Mariager og fortælle historier\nEvald Olesen slog på tromme for Mariager


EKSKLUSIV ØSTERS OG SEAFOOD SAFARI PÅ KYSTEN VED LIMFJORDEN\nPræsenteres af FOOD STUDIO\nLimfjordens klare kolde saltvand byder på et overdådigt spisekammer af lækre råvarer. Vi har fundet et helt særligt sted ved fjorden som vi på dagen bruger som base for oplevelsen. Iført waders går vi på jagt i Limfjorden når vi sammen med vores naturvejleder skal ud og ’jagte’ lækkerier både i vandet og i strandkanten. Vi plukker østers fra østersbankerne og jagter hummere og krabber hvor muligt.\nAfhængig af sæsonens sammensættes en luksuriøs seafoodmenu bestående af eksempelvis friskplukkede østers, krabber, muslinger, urter, havtorn og suppleret med sprælfrisk fisk fra direkte fra Thyborøn Fiskeauktion.\nNår vi har samlet nok af havets frugter returnerer vi til eksklusive kulisser, der ved stranden består af eksklusiv tipi med ovne, optændte bålfade samt udekøkkener. Her vil der selvfølgelig være prøvesmagning af friske østers, vejledning af ideer til tilberedning samt et glas bobler, hvorefter vi i fællesskab og vejledt af dagens kok tilbereder aftenens måltid. Omdrejningspunktet vil naturligvis være havets råvarer suppleret med et stort udvalg af friske grøntsager.\n- 5 timers seafoodsafari med naturguide på hele turen\n- Fortællinger om området, naturen og de indsamlede råvarer\n- Skaldyrsjagt i Limfjorden inkl. lån af waders og alt andet nødvendigt udstyr\n- Røgt af ruser/garn efter hummer og krabber\n- Inklusiv zinkpand samt østerskniv til fragt og behandling af egen fangst\n- Borde, stole, rensdyrskind etc.\n- Bålsteder, udekøkken og brænde\n- Flot dækket bord og al service (Spiegelau glas, La Guiole knive)\n- Vin-menu sammensat af vores partner Otto Suenson, som tæller både hvidvin, rødvin og dessertvin.\n- Fri øl og Vand. (lækre Pellegrino sodavand og danskvand)\nKl. 10.00: Vi mødes på kystpladsen og får en lille formiddags snack samt drikkevarer og bålkaffe\nKl. 10.30: Naturvejleder byder velkommen og præsenterer dagens program.\nAlle deltagerne får udleveret østers udstyr, waders og andet udstyr\nKl. 11.00: I fællesskab vandres der ud til østersbankerne, hvor vi leder efter dagens råvarer til senere tilberedning\nKl. 13.00: Sammen drager vi retur mod Camp Studio, hvor opvarmet telt og optændte bålfade vil sørge for at gæsterne får varmen og østers prøvesmages sammen med en servering af bobler.\nKl. 14.00: Dagens kok vejleder gæsterne i tilberedning af østers og supplerer samtidig med lækre råvarer fra havet, som laves over bål.\nKl. 15.30: Sen frokost serveres\nKl. 17.30: Officiel afslutning af dagens naturvejleder samt kåring af dagens “Østersjager”\nAdresse: Limfjorden (Oddesund Nord) - eksakt mødested eftersendes pr. mail\nLæs mere på: https://www.foodstudio.dk/osterssafari


Embedsmænd forlader styrelse efter Eritrea-sag | DenOffentlige.dk\nArtikel Ritzau 20.03.15 0\nMere om Eritrea-sagen\nTo embedsmænd har nu endegyldigt forladt Udlændingestyrelsen oven på Eritrea-sagen. Få overblik over den her\nDe to embedsmænd, der protesterede mod Udlændingestyrelsens fremgangsmåde i Eritrea-sagen, har nu endegyldigt forladt styrelsen.\nHer kan du få er overblik over, hvordan det østafrikanske land pludselig blev et stort politisk emne i Danmark.\n* I løbet af sommeren 2014 vokser antallet af asylsøgere fra Eritrea voldsomt.\n* En del af asylsøgerne har nægtet at arbejde i nationaltjenesten - en slags værnepligt.\n* I august sætter Udlændingestyrelsen sagsbehandlingen i ro, indtil forholdene i landet er undersøgt.\n* I oktober rejser en delegation fra Udlændingestyrelsen på en såkaldt "fact-finding-mission".\n* 25. november konkluderer Udlændingestyrelsen, at hjemsendte, der har forladt Eritrea illegalt eller unddraget sig militærtjeneste, ikke behøver at frygte forfølgelse fra de eritreiske myndigheder.\n* 30. november undsiger en britisk professor rapporten. Han mener, at hans udtalelser er blevet misbrugt og fordrejet.\n* 5. december: To ansatte i Udlændingestyrelsen, der var med på rejsen til Eritrea, melder sig syge. Begge har også modtaget en skriftlig advarsel.\n* 7. december: Venstre kræver en undersøgelse af justitsminister Mette Frederiksen (S) og hendes forgænger Karen Hækkerups (S) involvering i sagen. Forslaget bakkes op af et politisk flertal.\n* 8. december: Endnu en kilde til rapporten tilslutter sig kritikken. Han mener, at konklusionen er konstrueret og inhuman.\n* 9. december: Udlændingestyrelsen oplyser, at den justerer på de forhold, der gør sig gældende, når eritreere søger om asyl i Danmark. Illegal udrejse og unddragelse af national tjeneste kan nu som udgangspunkt danne grundlag for asyl.\n* 9. december: En af rapportens sygemeldte forfattere kalder den i flere medier for "makværk" og bekræfter over for Berlingske, at den efter hans opfattelse blev til under pres "oppefra".\n* 10. december: Justitsminister Mette Frederiksen (S) afviser, at hun har blandet sig i arbejdet med rapporten.\n* 26. januar 2015: Nye tal viser, at 119 eritreere har fået asyl, og kun tre har fået afslag, siden Udlændingestyrelsen genoptog asylbehandlingerne i december, som havde været sat i bero siden august.\n* 10. februar: Justitsministeriet ophæver advarslerne til de to embedsmænd, som har været med til at udarbejde rapporten og sygemeldte sig 5. december 2014.\n* 20. marts: Dansk Magisterforening meddeler, at man har forhandlet fratrædelsesordninger for de to embedsmænd.\nEmneord: Eritrea-rapport, Offentlige fyringer, Dansk Magisterforening, Udlændingestyrelsen


Igen stor interesse for rulleskiaktivitet i Hasle Bakker\nUdgivet den 25. september 2011 af Kaj\nDet lune nærmest sommeragtige efterårsvejr havde lokket omkring 25 ud til den 2. af efterårets rulleskiaktiviteter i Hasle Bakker med tilbud om at komme og prøve et par rulleski.\nSe billederne fra dagens aktivitet her.\nIgen fik vi fin pressedækning af vores aktivitet. Denne gang med artikel i mandagsudgaven (den 26. sept.) af JP-Aarhus.\nDu kan stadig nå at være med på den 3. og sidste af efterårets rulleskiaktiviteter i Hasle Bakker, som afholdes søndag den 9. oktober kl. 10.00 – 12.00.\nStor interesse for rulleskiaktivitet i Hasle Bakker\nUdgivet den 20. september 2011 af Kaj\nSøndag den 11. september afholdt vi den første af i alt 3 rulleskiaktiviteter i Hasle Bakker her i efteråret – med tilbud om at komme og prøve et par rulleski.\nDet var der omkring 25 som benyttede sig af. Tak til Gert, Arne, Anne og Henrik for frivillig hjælp til afvikling af arrangementet.\nSe billeder fra søndagens aktivitet her.\nLæs også artiklen i tillægget Motion & Velvære til Aarhus Stiftstidende mandag den 19. september – eller se internetudgaven her.\nDu kan stadig nå at være med på et af de kommende rulleskiaktiviteter i Hasle Bakker, som afholdes hhv. søndag den 25. september og søndag den 9. oktober – begge dage kl. 10.00 – 12.00.\nRulleskiløb i Hasle Bakker\nUdgivet den 1. september 2011 af Kaj\nSkisæsonen indledes søndag den 11.september kl. 10.00 i Hasle Bakker, når Århus Skiklub indbyder alle interesserede til gratis rulleskitræning.\nLæs nærmere på www.haslebakker.dk og i Lokalavisen


gode råd om at se og forebygge overgreb - PDF\nDownload "gode råd om at se og forebygge overgreb"\n1 En pjece til: Mennesker med handicap Professionelle Pårørende Netværk Socialt Udviklingscenter SUS Seksuelle overgreb mod mennesker med handicap gode råd om at se og forebygge overgreb\n2 2 Seksuelle overgreb. Gode råd om at se og forebygge overgreb Også mennesker med handicap udsættes for seksuelle overgreb. Mange overgreb anmeldes aldrig. Der er ikke gennemført en samlet undersøgelse af seksuelle overgreb mod mennesker i Danmark. Vi ved derfor ikkepræcist, hvor mange overgreb der sker. Det, vi ved er at mennesker med handicap mindst lige så ofte udsættes for seksuelle overgreb som andre mennesker at mennesker med handicap ofte udsættes for flere seksuelle overgreb af den samme krænker. Det gælder ikke i samme grad overgreb mod mennesker uden handicap at mange overgreb mod mennesker med handicap aldrig anmeldes. Langt flere seksuelle overgreb mod mennesker med handicap kan opdages og anmeldes end tilfældet er i dag. Langt flere overgreb kan stoppes tidligere. Det kræver, at professionelle, pårørende og netværket omkring mennesker med handicap kender de tegn, der viser, at der er sket et seksuelt overgreb. Derudover kræver det viden, opmærksomhed og åbenhed. Derfor denne pjece. Hvad handler pjecen om? Pjecen handler om overgreb mod både mennesker med fysiske og psykiske handicap, sværere og lettere handicap. Der er individuelle forskelle på personer med handicap, men det er en fælles risiko, at disse mennesker bliver udsat for seksuelle overgreb.\n3 Seksuelle overgreb. Gode råd om at se og forebygge overgreb 3 Fakta om overgreb Hvad er et seksuelt overgreb? Et seksuelt overgreb kan involvere fysisk kontakt, men gør det ikke nødvendigvis. Der kan være tale om et overgreb, selv om krænkeren ikke rører ved sit offer. Eksempler på fysiske overgreb At krænkeren berører ofrets kønsorganer At krænkeren berører andre dele af ofrets krop, for eksempel brysterne At ofret tvinges til at røre krænkerens kønsorganer Hvem begår overgrebene? Seksuelle overgreb mod mennesker med handicap begås næsten altid af et menneske, som ofret kender. Ofte er krænkeren et menneske, som ofret er afhængig af eller modtager hjælp fra. Det kan være professionelle medarbejdere, hjælpere, chauffører eller ansatte på bo- og aktivitetstilbud. Det kan også være pårørende eller bekendte. Også mennesker med udviklingshæmning begår seksuelle overgreb. Ofrene er især andre mennesker med udviklingshæmning. At ofret tvinges til samleje. Eksempler på ikke-fysiske overgreb At krænkeren blotter sig for ofret At ofret tvinges til at klæde sig af At ofret tvinges til at se på pornografiske billeder At ofret udsættes for sexchikane: mundtlige seksuelle tilnærmelser, som ofret ikke ønsker.\n4 4 Seksuelle overgreb. Gode råd om at se og forebygge overgreb Et seksuelt overgreb er et seksuelt overgreb uanset om ofret har et handicap eller ej Hvornår er sex overgreb? Der er tale om et seksuelt overgreb, når et menneske påtvinger et andet menneske en seksuel handling, som dette menneske ikke ønsker. Enten fordi han eller hun ikke har givet sit samtykke er blevet presset til at give sit samtykke. Er mennesker med handicap særligt udsatte? Nogle mennesker med handicap har svært ved at sige nej til uønsket seksuel kontakt. Enten fordi deres fysiske handicap gør det vanskeligt at tale. Måske gør deres handicap, at de kan sige nej med munden, men ikke med kroppen. Eller fordi deres udviklingshæmning gør det svært for dem at sige fra. Derfor er der også tale om et seksuelt overgreb, hvis ofret ikke har sagt nej fordi han eller hun ikke er i stand til det. For mennesker med udviklingshæmning er der desuden tale om et seksuelt overgreb, hvis krænkeren i grænseoverskridende (uacceptabel) grad udnytter, at ofret tilsyneladende ønsker den seksuelle handling. Der er ikke meget, du kan gøre, når de gør det. Jeg siger ingenting. Men jeg græder, for det gør meget, meget ondt. Så siger de, at jeg skal gøre, som de siger. Og så gør jeg det. Offer for seksuelt overgreb\n5 Seksuelle overgreb. Gode råd om at se og forebygge overgreb 5 Jeg havde godt lagt mærke til et par gange, hvor hun var rød og hævet omkring skridtet. Jeg talte også med andre om det. Men vi troede jo, at hun var kommet til at kradse sig selv. Det var først, da lægen fortalte, at hun var gravid, at vi forstod, hvad der var sket. Professionel, som arbejder på et botilbud for beboere med udviklingshæmning Hvorfor er det svært at fortælle om overgreb? Nogle mennesker med handicap har svært ved at kommunikere. Men også andre forhold kan gøre det særlig svært for mennesker med handicap at fortælle om et seksuelt overgreb. Personen kan af flere grunde have svært ved at sige nej: Mennesker med fysiske handicap, der har kommunikationsvanskeligheder, kan være udsatte, hvis de ikke kan råbe om hjælp, hvis de ikke kan fortælle andre om overgreb, eller hvis de ikke kan flygte. Mennesker med udviklingshæmning kan være udsatte af samme årsager. Samtidig kan de være udsatte, hvis de ikke forstår, at der er tale om en truende eller grænseoverskridende situation. De kan have svært ved at forstå, at de kan sige nej til en seksuel handling, som de ikke selv ønsker. Fysisk og psykisk afhængighed Det kan være svært at stole på sin egen ret til at sige fra, når man er vant til at være afhængig af andre. Det kan også være svært at sige fra over for eller anmelde et overgreb begået af en person, man er afhængig af. Måske frygter man følgerne. Nogle føler, det det giver status at have et forhold til en person, som ikke har et handicap eller til en person, der har et lettere handicap end ens eget. Det kan gøre det vanskeligt at fortælle om, at kæresten begår seksuelle overgreb. Når man ikke bliver troet Mennesker med handicap kan også være udsatte, hvis deres omverden ikke tror på dem, når de fortæller om et overgreb. Det kan betyde, at disse overgreb fortsætter. Nogle gange har omverdenen svært ved at vurdere, om der er sket et overgreb. Det gælder især, hvis ofrene er mennesker med udviklingshæmning. Mennesker med handicap kan være udsatte, hvis de er afhængige af andres hjælp. Det kan for eksempel være svært at vurdere, om en berøring er tilsigtet eller tilfældig ved hjælp til bad og på - klædning.\n6 6 Seksuelle overgreb. Gode råd om at se og forebygge overgreb Lær tegnene på overgreb! Seksuelle overgreb mod mennesker med handicap finder sted. I mange tilfælde finder disse overgreb sted, uden at nogen omkring ofret opdager det. Derfor er det vigtigt, at professionelle, pårørende og netværk omkring mennesker med handicap kender de tegn, der viser, at overgreb har fundet sted. Kun på den måde kan overgreb stoppes. Og kun på den måde kan ofrene få den støtte og behandling, som de har brug for. Tegn på, at et seksuelt overgreb har fundet sted Der kan både være fysiske og psykiske tegn på, at der er foregået et seksuelt over - greb. Samtidig er det vigtigt at huske, at alle mennesker reagerer forskelligt på en så grænseoverskridende handling, som et overgreb er. Hos nogle mennesker er der flere tegn på, at de har været udsat for seksuelle overgreb. Hos andre er der ingen. Nogle tegn er meget tydelige. Andre er meget svære at få øje på. Fysiske tegn på seksuelle overgreb Blå mærker, sår, rifter, hævelser og andre tegn på fysisk vold Tøj, som er revet i stykker eller forsvundet Rifter og ømhed omkring kønsorganerne Seksuelt overførte sygdomme eller graviditet.\n7 Seksuelle overgreb. Gode råd om at se og forebygge overgreb 7 Hvordan opdager man, at der er sket et seksuelt overgreb, hvis ofret ikke selv fortæller om det? Psykiske tegn på seksuelle overgreb Ændret personlighed eller adfærd. Ofret gør eller siger usædvanlige ting Lav selvfølelse. Ofret mister troen på sig selv, bliver usikker og selvudslettende Deprimeret tilstand. Ofret bliver indadvendt og ulykkelig. Tilbagetrækning. Ofret mister kontakt med vennerne eller holder op med at gå ud. Søvnløshed. Ofret kan ikke falde i søvn, sover dårligt eller har mareridt. Spiseforstyrrelser. Ofret spiser ikke eller kun meget lidt eller spiser usædvanligt meget. Tab af færdigheder eller forringet funktionsniveau. Ofret kan ikke længere gøre ting, som han eller hun kunne tidligere. Tab af eller forringet taleevne. Ofret kan ikke huske ord, han eller hun plejer at kunne. Ofret stammer måske. Selvskadende adfærd. Ofret slår, sparker, kradser eller bider sig selv. Udadreagerende adfærd. Ofret slår, sparker, kradser eller bider andre eller skader dem på andre måder. Upassende seksuel opførsel eller overdrevet fokus på sex. Ofret blotter sig eller rører ved sig selv foran andre. Eller gør overdrevne seksuelle tilnærmelser til andre.\n8 8 Seksuelle overgreb. Gode råd om at se og forebygge overgreb Hvad kan professionelle gøre? Hvis du har en mistanke Det er vigtigt, at ingen fysiske eller psykiske tegn på overgreb i sig selv er bevis på, at der er sket et seksuelt overgreb. Nogle gange er der ingen synlige tegn. Andre gange er man i tvivl om de tegn, man observerer. Derfor reagerer man ikke. Men får du som professionel en mistanke, er det vigtigt at tage den alvorligt. Måske er der sket et overgreb selv om der ikke er sikre beviser. Du bør tale med ofret om din mistanke eller viden. Fortæl, at du gerne vil hjælpe, hvis der er sket et overgreb tale med kolleger eller leder om din mistanke hjælpe ofret med at tage kontakt til politiet, seksuelle overgreb er strafbare. Begynd ikke selv at lage detektiv. Professionelle, der arbejder med mennesker med handicap, har et etisk ansvar for at sikre, at beboere eller brugerne i deres varetægt ikke udsættes for seksuelle overgreb. Som professionel bør man tale åbent om seksuelle overgreb både med mennesker med handicap og deres pårørende og netværk og med kolleger støtte mennesker med handicap i deres ret til at sige nej støtte mennesker med handicap i at berette om og anmelde seksuelle overgreb kende tegnene på, at der kan være sket et seksuelt overgreb tage en eventuel mistanke alvorligt kende pligten til at indberette et overgreb kende regler og procedurer for håndtering og anmeldelser af seksuelle overgreb.\n9 Seksuelle overgreb. Gode råd om at se og forebygge overgreb 9 Hvordan kan mennesker med handicap selv være med til at forebygge seksuelle overgreb? Det er aldrig ens egen skyld, at man bliver udsat for et seksuelt overgreb. Men man kan selv være med til at forebygge, at man bliver udsat for seksuelle overgreb. Det kan man støttes i på flere måder: Støttes i retten til at sige nej til uønsket seksuel kontakt Støttes i, hvordan man siger nej Støttes i at kunne genkende en truende situation Støttes i at fortælle, hvis der er sket et seksuelt overgreb Støttes i at anmelde et overgreb.\n10 10 Seksuelle overgreb. Gode råd om at se og forebygge overgreb Hvad kan pårørende og netværk gøre? Pårørende og netværk omkring mennesker med handicap kan være med til at fore bygge seksuelle overgreb. Det kan de ved at tro på deres pårørende, ven eller medbeboer, hvis han eller hun beretter om et seksuelt overgreb også, hvis det bare en er hentydning kende tegnene på, at der kan være sket et overgreb tage en eventuel mistanke alvorligt spørge til bo- og aktivitetstilbuddets politik omkring seksuelle overgreb vide hvor og til hvem de kan henvende sig med mistanke og tvivl om seksuelle overgreb. Pårørende og det personlige netværk er vigtige medspillere i at forebygge seksuelle overgreb\n11 Seksuelle overgreb. Gode råd om at se og forebygge overgreb 11 Hvad kan bo-, dagog fritidstilbud gøre? Lav en politik Formuler en klar og forståelig politik. Skriv den ned og sørg for, at alle kender den, både professionelle og mennesker med handicap. Ikke alle bo-, dag- og fritidstilbud for mennesker med handicap har regler og procedurer for, hvordan seksuelle overgreb skal håndteres. En tydelig politik omkring seksuelle over greb gør det acceptabelt at tale om overgreb. Den skærper opmærksomheden og hjælper med at tage en mistanke alvorligt. Derfor kan en sådan politik være med til at forebygge seksuelle overgreb. En politik om seksuelle overgreb skal svare på disse spørgsmål: Om brugerne Hvad ved brugerne om seksuelle overgreb? Ved brugerne, hvordan de selv kan være med til at undgå overgreb? Hvem informerer og støtter brugerne og hvordan? Hvor og til hvem kan brugerne henvende sig, hvis de oplever et seksuelt overgreb? Ved brugerne det? Om de professionelle Hvad ved personalet om seksuelle overgreb? Hvad gør personalet, hvis brugere med udviklingshæmning har andre grænser for intimitet og seksualitet end personalet? Hvad gør personalet for at forebygge seksuelle overgreb? Hvad gør personalet akut, hvis de får viden eller mistanke om et seksuelt overgreb? Hvad gør personalet, hvis en bruger eller pårørende fortæller om en mistanke? Hvor og til hvem indberetter eller anmelder personalet et overgreb? Hvad gør medarbejdere og andre professionelle på længere sigt for at støtte ofret? Hvis krænkeren er en af beboerne på stedet: Hvad gør I for at forhindre, at han eller hun begår overgreb igen?\n12 SUS Socialt Udviklingscenter Seksuelle overgreb mod mennesker med handicap: Gode råd om at se og forebygge overgreb Her kan du få mere at vide Redigeret udgave juni 2010 Udgivet af Socialt Udviklingscenter SUS Nørre Farimagsgade København K Tekst: Pernille Gru nberger Foto: Karl Blossfeldt Layout: Christian Schmidt Tryk: Prinfovejle Oplag: Genoptryk med støtte fra Servicestyrelsen Litteratur Seksuelle overgreb mod mennesker med handicap et litteraturstudie Elsebeth Kirk Muff, Socialt Udviklingscenter SUS, 2001 Forebyggelse og håndtering Seksuelle overgreb mod mennesker med psykisk funktionsnedsættelse Socialt Udviklingscenter SUS, 2004 Seksuelle overgreb mod børn og unge med handicap. En kvantitativ og kvalitativ undersøgelse af omfanget og karakteren af seksuelle overgreb Socialt Udviklingscenter SUS og SISO (Videnscenter for sociale indsatser ved seksuelle overgreb mod børn), 2007 Sexologi: En bog for professionelle og forældre om udviklingshæmmede menneskers sexualitet Jørgen Buttenschøn, Forlaget EIBA-Press, 2001 Vejledning: Seksualitet uanset handicap Socialministeriet, Hjemmesiden indeholder bred viden om temaet Seksuelle overgreb mod menne - sker med handicap. På hjemmesiden kan du finde redskaber til forebyggelse og håndtering af seksuelle overgreb, seksualog forebyggelsespolitikker, litteratur- og linkshenvisninger og materiale til undervisningsbrug. Hjemmesiden henvender sig til fagfolk og studerende, der arbejder med mennesker med handicap, som har behov for viden og metoder til at forebygge seksuelle overgreb. Seksualrådgivning ULF (Udviklingshæmmedes landsforbund) har deres egen seksualrådgivning. Har du spørgsmål om seksualitet eller har du haft en ubehagelig seksuel oplevelse, kan du tale med seksualvejleder Steen Holme - gaard Hansen. Kontakt seksualrådgivningen på telefon , mandag kl På kan du læse mere om rådgivningen. SISO Videnscenter for sociale indsatser ved seksuelle overgreb mod børn har oprettet en telefonlinje, hvor alle, der arbejder med børn og unge, kan få konsulentbistand i sager om seksuelle overgreb. Ring på telefon Seksualvejlederforeningen Hvis du har spørgsmål om seksualitet og seksuelt krænkende adfærd, kan du kontakte seksualvejlederforeningen. Mange af foreningens medlemmer er uddannede seksualvejledere og har stort kendskab til mennesker med handicap og seksualitet.\nEvaluering af ULFs seksualrådgivning En rådgivning om kærlighedslivet, sund seksualitet og forebyggelse af seksuelle krænkelser til mennesker med udviklingshæmning September 2012 Socialt Udviklingscenter\nSeksuelle overgreb på mennesker med handicap\nElsebeth Kirk Muff ~ Socialt Udviklingscenter SUS 2001 Et resumé af litteraturstudiet på mennesker med handicap på mennesker med handicap på mennesker med handicap Et litteraturstudie på mennesker med\nMan skal altid reagere!\nMan skal altid reagere! - en materialesamling til dvd en Man skal altid reagere! - om forebyggelse og håndtering af seksuelle overgreb Denne materialesamling indeholder: Tommefingerregler for medarbejder


▷ Bestil Octo 4241 Mini Pendel Sort – 5300 kr.\nNavn: Octo 4241 Mini Pendel Sort\nEn del online shops yder på nuværende tidspunkt flere leveringsmåder. Den mest almindelige er efterhånden at få leveret til et afhentningssted, som gør det muligt at hente dine produkter når du har mulighed for det. Løsningen er jo i høj grad smart, samt desuden tilmed den mindst kostelige leveringsmodel ved køb af Octo 4241 Mini Pendel Sort.\nDu kan på samme måde udse dig at bestille ordren til levering til dit hus eller til adressen hvor du arbejder. Fragttypen viser sig til tider en tand mindre prisbillig, men også særligt smertefri. Den mest betalelige leveringsmåde er unægtelig at du selv henter ordren, som desværre beroer på at du har bopæl nærved internet virksomhedens lager.\nFragtperioden på Secto Design Pendler er selvfølgelig vældig vital når vi skal bruge dine nye varer fluks, så herved er det nemlig meningsfuldt at man finder leveringstidspunktet ved det pågældende produkt.\nEn stor portion netbutikker præsterer 1 dags levering på mange af shoppens varenumre, eksempelvis Octo 4241 Mini Pendel Sort, som trods alt kræver at ordren køres igennem inden et aftalt tidspunkt, således at de med sikkerhed kan nå at få varen fikset forinden personalet drager hjemad.\nIndtil flere internet virksomheder tilbyder levering uden betaling, men for det meste stiller det krav om at man bestiller for en fastsat pris. Ellers skulle du udvælge den billigste leveringsversion, der gerne – uden hensyn til om man er nær Kolding, Hobro eller Tønder – vil blive at få dem til at levere din pakke til en pakkeshop.\nDet har vist sig at være rigtig smart for folk at prissammenligne fra forskellige netshops, og af den grund har langt de fleste Secto Design internet foretagender fundet det nødvendigt at tvinge udsalgspriserne på deres produkter – til piger og drenge, og desuden også til damer og herrer – markant, og endda nogle gange tilbyde levering uden gebyr.\nTrods dette kan det stadigvæk blive profitabelt at besigtige enkelte outlets på nettet efter rabatkoder på Octo 4241 Mini Pendel Sort forud for at du shopper, sådan at du er usvigeligt sikker på at indhente den billigste pris.\nDu bør trods alt ikke undervurdere, at ifald en butik frembyder bedst i test varer til salg for en salgspris som kan virke uforståeligt fordelagtig, burde det for det meste være et symbol på en svindel internet shop. Køb med betalingskort er ikke desto mindre dækket ind under en anordning, hvilket hjælper os imod bedrageriske netshops.\nGenerelt anbefaler vi handler med kort eller betalinger med mobilen. Som en anden løsning burde du bruge en løsning på afbetaling fra f.eks. ViaBill, ifald du ser en fordel i at betale betalingen over tid.\nFør folk køber på en Secto Design online shop kan man i reglen gennemse netshoppens forretningsaftale, dog er det gerne ikke videre spændende.\nEt alternativt forslag kan derfor være at bemærke hvorvidt internet selskabet er medlem af e-mærke ordningen, fordi det bør være en garanti for at online forretningen understøtter dansk lovgivning, og at internet shoppen løbende føres tilsyn med af fagfolk som har nøje kendskab til retningslinjerne. Dette er desuden en god lejlighed til opbakning, hvis du får problemer som følge af din ordre.\nLigeså er det fornuftigt at køber er omhyggelig omkring de mest vedkommende regler der har betydning for handlen, eksempelvis hvilken returret online virksomheden kører med. I den relation er det på samme måde relevant, at man stadig bevarer sin kvitteringsmail, således man fremadrettet kan bevidne handlen af Octo 4241 Mini Pendel Sort, uden hensyn til om man søger produkter til en mand eller kvinde.\nTrustpilot byder på sådan set ønskværdige muligheder for at kortlægge ganske mange andre forbrugeres reflektioner og derved er det en hjælp, at du vurderer webshoppens omtaler af Octo 4241 Mini Pendel Sort inden du køber.\nFacebook leverer endvidere i højeste grad pålidelige muligheder for at få en idé om internet virksomhedens kundetilfredshed. Herinde møder vi en del online shops i Danmark som giver folk mulighed for at skrive en anmeldelse af deres køb, som tilmed kan benyttes til at få et indblik i tidligere kunders oplevelser.\nWebsitet finansieres af annonceindtægter. Vi har faste samarbejder med en gruppe forretninger på nettet idet vi promoverer deres tilbud, og indtjener godtgørelse for så vidt den person vi sender videre gennemfører en transaktion.\nData om produkter og internet webshops vedligeholdes hyppigt, men vi kan ikke stilles ansvarlig for korrektioner der potentielt er udført efter at vi sidst opdaterede vores informationer.


Samfundsvidenskabelig linje - STX - Vejen Gymnasium\nDisse studieretninger er for dig, der interesserer dig for samfundsforhold i en stadig mere globaliseret og medialiseret verden.\nDu vil få en forståelse af centrale samfundsmæssige sammenhænge. Du vil komme til at arbejde med mange forskellige spændende og aktuelle projekter, som f.eks. Kinas stigende indflydelse i verden, Den økonomiske krise i Europa og konsekvenserne for Danmark, Sociale forskelle i USA.\nDu får matematik eller engelsk på A-niveau\nI engelsk kommer du til at arbejde med det engelske sprogs mange facetter. Du kommer til at arbejde med litteratur og flere andre typer tekster, og beskæftige dig med sproglige, litterære, kulturelle og samfundsmæssige problemstillinger.\nMatematik vil i studieretningen bl.a. understøtte arbejdet med tal i andre fag, først og fremmest i samfundsfag. Matematik gør det muligt, dels at forstå og arbejde mere konkret med økonomiske modeller og statistikker, dels at blive i stand til kritisk at kunne vurdere bl.a. mediernes brug – og misbrug – af tal og statistisk materiale, som f.eks. arbejdsløshedstallene.\nArbejdet på studieretningerne kan også foregå ud af huset. Fx studierejser til et andet land i 3.g, besøg på forskellige institutioner og egne undersøgelser. Du vil opleve gæstelærere i form af politikere, eksperter m.m. I valgår vil det selvfølgelig give anledning til flere spændende aktiviteter: vælgermøder, opinionsundersøgelser osv.\nStudieretningerne opfylder de specifikke adgangskrav på de fleste mellemlange videregående uddannelser. De opfylder også adgangskravene på de fleste lange videregående uddannelser; især indenfor humaniora, samfundsvidenskab og handelshøjskolerne. De kvalificerer ikke til længerevarende naturvidenskabelige uddannelser, ingeniøruddannelser og medicin uden ekstra tilvalg.


→ Bestil Rollerpen Pentel EnerGel blå BLP77-C blå permanent – 214 kr.\nRollerpen Pentel EnerGel blå BLP77-C blå permanent\n54% RECYCOLOGY og refillable. Tørrer hurtigt uden udtværing. Blødt gummigreb for komfort og kontrol.Kugle diameter: 0,7 mmStregtykkelse: 0,35 mm (Læs mere)\nNavn: Rollerpen Pentel EnerGel blå BLP77-C blå permanent\nEn del forhandlere på nettet giver heldigvis alverdens fragtløsninger. Den mest anvendte er for øjeblikket at få sendt til en pakkeshop, hvor du selv henter din nyindkøbte vare på et valgfrit tidspunkt. Denne er nemlig i høj grad problemfri, samt i mange tilfælde ligeledes den mindst kostelige fragttype ved køb af Rollerpen Pentel EnerGel blå BLP77-C blå permanent.\nDu kan omvendt overveje at bestille ordren til levering hjem til din privatadresse eller til dit arbejde. Fragtmuligheden viser sig somme tider en kende mere pebret, men lige så vel ret så smart. Den mindst kostelige leveringsform kan ikke benægtes at være at hente pakken selv, hvilket dog betinges af at du er med kort afstand til internet webshoppens lager.\nAntal dages levering på Kontorartikler / Skriveredskaber / Rollerpenne kan være ret så vital forudsat du har brug for produktet lige om lidt, og herved er det selvsagt på sin plads at vi undersøger leveringstiden ved den vedkommende vare.\nMasser af netshops i Danmark giver 1 hverdags levering på en hel del produkter, eksempelvis Rollerpen Pentel EnerGel blå BLP77-C blå permanent, men vær vagtsom da det betinges af at bestillingen anbringes tidligere end et aftalt tidspunkt, med det formål at de sandsynligvis kan nå at få produktet hen til fragtfirmaet inden personalet får fri.\nNogle online webshops præsterer gratis levering, men ofte er det under betingelse af at man shopper for en bestemt sum. Derudover skulle man vælge den prisbilligste metode til levering, hvilket i mange tilfælde – ligegyldigt om man opholder sig ved Aalborg, Skive eller Grindsted – er at få fragtmanden til at levere pakken til et afhentningssted.\nDet er jo efterhånden temmelig bekvemt for forbrugerne at sammenholde priser fra diverse e-forretninger, og ergo har de fleste forretninger på nettet fundet det uundgåeligt at reducere prisniveauet på varerne – til drenge og piger, samt også til damer og herrer – kolossalt, og endda nogle gange tilbyde fragtfri levering.\nDerfor kan det imidlertid blive profitabelt at checke nogle enkelte outlets på nettet efter rabatkoder på Rollerpen Pentel EnerGel blå BLP77-C blå permanent forinden du shopper, sådan at man er velinformeret til at antage den prisbilligste pris.\nDu bør trods alt være omhyggelig med, at når en e-forretning forhandler deres produkter til salg for en salgspris der anses for uendeligt billig, så kunne det undertiden være et kendetegn på en svindel webshop. Shopping med kort er imidlertid omfattet af en retningslinje, som redder dig som køber imod uærlige e-handler.\nVi slår generelt et slag for bestillinger med betalingskort eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed kunne du drage nytte af en løsning fra eksempelvis ViaBill, forudsat du vil afdrage regningen over et længere tidsrum.\nFør nogen køber hos en e-forhandler burde man reelt betragte e-butikkens forretningsbetingelser, det er dog mange gange ikke videre interessant.\nEt nemmere alternativ kan være at se hvorvidt internet forretningen er medlem af e-mærke ordningen, da det bør være et tegn på at e-firmaet opretholder de gældende danske regler, udover at e-forhandleren rutinemæssigt overværes af jurister der er meget bekendte med bestemmelserne på området. Dette er desuden din lejlighed til bistand, for så vidt du får vanskeligheder som følge af din bestilling.\nTillige anbefales det at køber er omhyggelig omkring de væsentligste betingelser der er gældende for transaktionen, fx hvilken ombytningspolitik internet forhandleren tilsikrer. I den sammenhæng er det tilmed relevant, at man permanent bibeholder ens købsbekræftelse, således man senere kan bevidne sin bestilling af Rollerpen Pentel EnerGel blå BLP77-C blå permanent, uanset om du leder efter et produkt til en dreng eller pige.\nTrustpilot tilbyder dig fuldkommen pæne chancer for at se nærmere på en længere række forhenværende konsumenters oplevelser og herved er det fornuftigt, at du beser e-firmaets bedømmelser af Rollerpen Pentel EnerGel blå BLP77-C blå permanent inden du placerer din ordre.\nFacebook giver dig for øvrigt i højeste grad troværdige genveje til at få kendskab til e-forhandlerens kundetilfredshed. I øvrigt ses faktisk webbutikker hvor kunder kan nedfælde en omtale af deres køb, som også bør anvendes til at få et indtryk af tilfredsheden hos kunderne.\nHjemmesiden er reklamefinansieret. Vi har et tæt samarbejde med en gruppe internet firmaer og annoncerer deres varer, og tjener provision ifald de personer vi sender videre foretager et indkøb.\nFakta omkring tilbud og internet handler ajourføres ofte, men vi giver ingen garanti imod modifikationer der er blevet foretaget siden vi sidste gang opdaterede sidens oplysninger.