SF siger lodret nej til tvangs-udbud\nOg Socialdemokraterne har sammen med SF og EL fremsat et beslutningsforslag, der skal sætte en stopper for regerigens ønske om art diktere kommunerne en bestemt andel af konkurrenceudsættelse\n11. APR 2011 14.20\nRegeringen holder kommunerne i jerngreb og dynger dem til med bunker af øget bureaukrati. Det mener SF som reaktion på, at regeringen med deres nye konkurrencepakke vil tvinge kommunerne til mere udbud.\n- Kommunerne kommer i spændetrøje, når regeringen nu vil tvinge mere udbud og bureaukrati ned over kommunerne. De taler om selvstyre og frihed, men strammer samtidig grebet om kommunerne - i en grad der ikke hører hjemme i et demokrati, siger SF's kommunalordfører Meta Fuglsang.\n- Jeg vil advare kraftigt imod, at regeringen lægger endnu flere restriktive, bureaukratiske krav ned over kommunerne med særlige måltal på 31,5 pct. Der er ikke noget i vejen med mere udbud, men udbud er bestemt ikke svaret på alt. Og slet ikke i udkantskommuner, hvor der ikke er et lukrativt marked for private udbydere. Her er udbud ofte en lang og besværlig proces, der koster kommunerne dyrt, uden at det ender med en god aftale om en billigere og bedre service, understreger Meta Fuglsang\n- Kommunerne ved godt selv, hvornår det er en god forretning at konkurrenceudsætte. De har ikke brug for at blive pisket rundt i manegen med øget tvang. SF vil i en ny regering afskaffe det tvungne udbud i kommunerne, så den enkelte kommunalbestyrelse selv tilrettelægger deres udbudspolitik. De skal have lov at slippe for udbud på områder, hvor erfaringer viser, at det ikke betyder billigere og bedre service, men blot tager tid fra borgeren, siger Meta Fuglsang.\nSocialdemokraterne sagde i sidste uge også blankt fra overfor tvungen konkurrenceudsættelse. Partiet fremsatte samtidig- sammen med SF og EL et konkret forslag, der skal sætte en stopper for regeringens krav til kommunerne.\n- Regeringen vil tvinge kommunerne til at konkurrenceudsætte en større og større del af deres opgaver. Det er betonliberalisme af værste skuffe. Vi mener, at kommunerne selv kan vurdere, hvornår konkurrenceudsættelse vil føre til lavere priser eller bedre service, derfor vil vi afskaffe de rigide krav til konkurrenceudsættelse, siger Socialdemokraternes kommunalordfører Rasmus Prehn.\nEt element i forslaget er, at Socialdemokraterne ønsker, at et ekspertudvalg skal undersøge fordele og ulemper ved konkurrenceudsættelse indenfor forskellig opgaveområder.\n- Vi mangler simpelthen systematisk viden om konsekvenserne ved konkurrenceudsættelse, derfor vil det være godt at få området kulegravet, siger Rasmus Prehn.


Frederik den Tredie\nFrederik den Tredie, tredie Søn af Christian den Fjerde, blev født i Haderslev den 18de Marts 1609. Om hans Opdragelse veed man intet andet end at han studerede i Sorø, havde til Hovmester Rigsraad Jens Juel og til Informator Hans Burchardt, der siden blev Biskop i Aalborg.\nEfter fuldendte Studeringer reiste den unge Prinds tillige med sin yngre Broder Ulrich til Nederlandene og Frankrig for videre at uddanne sig.\nI Aaret 1608 var hans ældre Broder, Christian, bleven valgt til Danmarks\ntilkommende Konge, hvorfor der ogsaa i Frederiks Ungdom ikke var\nnogen Udsigt til, at han skulde engang bestige Tronen. Christian den Fjerde fik derfor Frederik udnævnt til at beklæde Bremens Erkebispestol, naar den daværende Erkebisp, Hertugen af Gottorps Broder, afgik ved Døden, og da denne under den paafølgende Krig med den tydske Kaiser i Aaret 1627 viste sig fjendtligt sindet imod Danmark, indsattes han til Erkebisp, men mistede ved Fredsslutningen 1629 alle sine Besiddelser.\nI Aaret 1643 ægtede Frederik Sophie Amalia, en Datter af Hertug Georg af Lynborg, en herskesyg men modig Prindsesse. I den paafølgende krig, hvor de Svenske havde indtaget en Deel af Danmark, viste han en mandig Adfærd, men som paa Grund af det slet organiserede Militairvæsen intet baadede.\nDen 28de Februar 1648 døde Christian den Fjerde og Tronen stod ledig i nogle Maaneder, da Prinds Frederik endnu ikke var valgt. I denne Mellemtid blev Riget styret af de fire høie Embedsmænd: Rigsforstanderen Korfits Ulfeldt, den kongelige Cantsler Christian Thomæsen Sehested, Rigsmarsken Anders Bilde og Rigsadmiralen Ove Gjedde. Den første har man, skjøndt vist uden Grund, beskyldt for at have tragtet efter Kongeværdigheden enten for sig selv eller sin Svoger, Grev Valdemar, en Søn af Christian den Fjerde og Kirstine Munk. For at afgjøre Kongevalget holdtes i Aprilmaaned en Rigsdag, paa hvilken Adelen, Geistligheden og Borgerstanden mødte. I den tale, hvormed Rigsforstanderen aabnede Rigsdagen, ytrede han, at Stænderne\nkun vare indkaldte for at give deres Samtykke til den Konge, Rigsraadetvilde vælge. Men da Ulfeldt havde endt sin Tale fremtraadte pludseligen\nUniversitetets Rektor, Professor Laurids Scavenius, der siden døde som Biskop i Sjælland, og erklærede i samtlige Stænders Navn, at de vare Alle indkaldte af den høisalige Konge, for at raadslaa om, hvo der efter hans Død skulde være Konge, hvorfor Stænderne ogsaa mente, at de vare berettigede til at have deres Stemme ved Valget, og ingenlunde forbundne til blot at give deres Samtykke til den, Rigsraadet behagede at vælge.\nDen 8de Marts underskrev Frederik den af Rigsraadet opsatte Haandfæstning,\nhvis yderligere Indskrænkning af Kongemagten, der nu næsten blev til en Skygge af det, den skulde være meest tilskrives Ulfeldt.\nDen 6te Juli blev Frederik hyldet paa Slotspladsen i Kjøbenhavn og, efter at have gjort en Reise til Norge, hvor han bekræftede den norske Adels Privilegier, kronet den 23de November i Fruekirke. At Scavenius ovenfor omtalte djærve Indvending havde frugtet, viste sig ved denne Leilighed, da Cantsleren i sin Tale ytrede: at Rigsraadet havde vel betænkt og alle Mænd i begge Riger med enig Raad og Stemme bevilget og samtykket Frederik til Konge.\nFrederik den Tredie søgte efter sin Tronbestigelse, saavidt hans indskrænkede Magt tillod, at ophjælpe det ødelagde Rige og ordne de mislige udenlandske Forhold. Da han havde Aarsag til at frygte Sverrigs tiltagende Magt og indsaae hvor nødvendigt det var at forene sig nøie med de paa\nSverrig avindsyge Nederlændere, sendte han Aaret efter sin Tronbestigelse\nUlfeldt til Holland, hvor denne mæglede et Forbund mellem denne Stat og\nDanmark, til gjensidig Understøttelse baade til Lands og til Vands imod enhver Fjende. Ligeledes sluttede han den saakaldte Redemptionstraktat angaaende Sundtolden, for hvilken der nu skulde betales 150.000 Gylden aarligen, og de hollandske Skibe derimod være fritagne for at opholdes og gjennemsøges ved Helsingør. Med denne Traktat var man imidlertid ikke fornøiet i Danmark, da den Sum Holland forpligtede sig til at betale aarligt var langt ringere end den Sundtold, det ellers Havde erlagt.\nUlfeldts mange Fjender bevirkede derfor, at en Commission\nnedsattes, hvilken skulde ikke alene undersøge hans Forhold under hans\nGesandtskab i Holland, men ogsaa hans, som Rigsforstander paaliggende,\nFinantsbestyrelse under Christian den Fjerde, da man formedelst hans uhyre\nRigdom havde ham mistænkt for Underslæb. Ulfeldt, der følte sig dybt\nkrænket, saavel herfor som fordi man negtede hans Kone de Æresbevisninger\nhun forhen havde nydt som Christian den Fjerdes Datter, trak sig tilbage\nfra Hoffet. Mod Slutningen af samme Aar indvikledes han desuden i en\nny og langt farligere Sag, da et berygtet Fruentimmer ved Navn Dina Win-\nhofer, beskyldte ham og hans Kone for at ville tage Kongen af Dage med\nGift. En Oberst Walter var Ophavsmanden til denne Intriger\nhvilken endte med, at Dina blev henrettet formedelst sine falske Beskyldninger og Walter landsforvist. Opbragt forsi Walter ikke blev straffet haardere, forlod Ulfeldt med et bittert Nag til Kongen hemmelig med Kone og Børn sit Fædreland og betraadte det igjen som en Landsforræder.\nDa flere af de nederlandske Stæder heller ikke vare tilfredse med den sluttede Traktat med Danmark ophævedes denne i Aaret 1653 ved en nye Alliance, den saakaldte Res(ic)ssionstraktat, hvorefter Hollænderne skulde atter betale Sundtolden efter det christianopelske Forlig i Aaret 1645.\nPaa samme Tid afstod den svenske Dronning Christina Sverrigs Trone til sin Fætter, Carl Gustav, en talentfuld, men ærgjerrig og erobresyg\nFyrste. Den Omstændighed, at Carl den Tiende kort efter sin Tronbestigelse ægtede en Prindsesse af det Danmark ikke vennesindede gottorpske Huus, og Rigets svækkende Tilstand, lod Frederik den Tredie paa en Rigsdag i Odense samme Aar gjorde de forsamlede Stænder det Spørgsmaal, hvilken Hjælp Kronen kunde vente i disse slibrige Tider. Stænderne (Adelen), der ingen Fare anede, fandt det unødvendigt, at væbne sig, men forlangte derimod deres Privilegier end mere udvidede.\nCarl den Tiende besluttede i sit første Regjeringsaar at angribe enten Danmark eller Polen. Det svenske Rigsraad, hvem han forelagde denne sin Beslutning, var deelt i to Partier af hvilket det ene, bevæget af Ulfeldt, der opholdt sig i Sverrig, fandt at\nKongen skulde angribe Danmark, og det andet derimod Polen. Carl der\nved sin Gesandt i Kjøbenhavn, Magnus Durell, var nøie underrettet om Dan-\nmarks svage Tilstand og den Magt Adelen besad, nærede ingen Frygt for dette Naboland, og besluttede derfor at angribe Polen.\nI det paafølgende Foraar 1655 iværksatte han dette med stort Held, dog syntes Lykken Aaret efter at ville svigte de Svenske. Denne den svenske Armees tilsyneladende mislige Stilling: Det Ønske, at tilbagevinde de ved den sidste Fred tabte Provindser, saavel som den Hjælp, Polen, Brandenborg, Holland og den tydske Kaiser i dette Tilfælde lovede at yde Danmark, bevægede den Tredie, der laante sit Rigsraad for meget Øre, at erklære, Landets og Krigsmagtens\nsvage Forfatning uagtet, Sverrig krig den 1ste Juni 1657. Men bemægtigede sig strax alle holsten = gottorpske Fæstninger da man frygtede for Hertug Frederik den Tredie, der var den svenske Konges Svigerfader.\nCarl den Tiende, som med Glæde havde hørt de Danskes Indfald i Bremen,\nhvorved han fik en ærefuld Anledning til at forlade et Rige, hvor han ikke kunde have holdt sig ret længe, marcherede uden Hindringer af Polen og Brandenborg, der med Glæde saae ham og hans Skarer fjerne sig, saa hurtigt mod Holsten, at han allerede den 18de Juli kunde opslaae sin Leier ved Ottensee i Nærheden af Altona og Hamborg. Denne sidste Danmark fjendske Stad forsynede den yderst svækkede svenske Armee med alle Fornødenheder,\nog denne faldt nu ind i Holsten og indtog begge Hertugdømmerne paa en utrolig kort Tid næsten uden Sværdslag; thi Skrækken for de seiervante og hærdede svenske Krigere var stor og Mangelen paa gode Anførere lode de uøvede danske Tropper ikke gjøre Fjenden nogen Modstand. Ulfeldt, der fulgte den svenske Konge overalt, skrev paa denne Tid et Brev til Landsdommerne og Adelen i Jylland, hvori han raadede dem til at Hylde Carl den Tiende; men Brevet blev modtaget endog af hans Slægtninger med fortjent Foragt.\nFæstningen Fredericia, i hvilken Anders Bilde havde kastet sig med Levningerne af sine Tropper, blev indtaget nogen Tid efter af General Wrangel. Tabet af denne Fæstning var til den største Skade for Danmark, thi ikke alene at de\nSvenske nu satte hele Jylland i Contribution og hindrede al Seilads i lille Belt, men at Hjælpecorps paa 12.000 Ryttere under den polske Partigjænger General Cjarnekjky, der var gaaet over Oderen, for at staa Danmark bi, vendte ved Fredericias Indtagelse tilbage til Polen, da al Hjælp nu antoges at være unyttig. Carl agtede nu at landsætte sine Tropper paa Øerne, men en Flaade paa omtrent 60 Skibe, der i denne Hensigt gik i Søen, blev ved Falstebo angreben af en dansk paa 30 under Admiral Henrik Bjelke og saaledes tilreden, at den maatte søge Havn og ikke kunde mere løbe ud i dette Aar. Carl den Tiende, der frygtede for, at de europæiske Stater, mod hvis Handelsinteresse hans paatænkte Erobring af Danmark var stridende,\nvilde forene sig til denne Stats Forsvar imod Sverrig, tænkte paa Midler til hurtigt at bemægtige sig Danmark. En Flaade, der kunde sætte hans Tropper over paa Øerne, manglede han, da den svenske laa indesluttet ved Rypen, og han fattede derfor den dristige Ide, da en haard frost allerede i December lagde Belterne til, at gaa med sin Hær over Isen til Fyen og Sjælland den 30de Januar 1658 iværksatte han denne Plan og gik over til Fyen. Rytterne maatte staa af deres Heste og føre dem ved Tømmen, for at formindske Byrden paa Isen ligesom Kanonerne bleve transporterte med samme Forsigtighed i stor Afstand fra hinanden paa begge Sider af Armeen. Paa denne Marsch over Isen havde de svenske intet andet Uheld, end at to Compagnier druknede\npaa et Sted hvor Isen gik i Stykker. Modstanden var kun ringe, skjøndt der laa flere Tropper, og Carl den Tiende var snart Herre over hele Fyen.\nKun en dansk Søkriger, Peter Bredahl, der fra den simpleste Stand havde\nsvunget sig op til Commandeur, viste et mandigt Mod i denne Nødens og\nForsagthedens Stund. Med fire Krigsskibe laa han indefrossen i Nyborg Fjord, beskudt i flere Dage af Svenskerne, saavel fra Nyborgs Volde som fra Isen, men ufortrøden gav han disse det glatte Lag, lod ise omkring Skibene, overøste dem med Vand, der strax frøs og gjorde dem saa glatte, at de ikke kunne bestiges og førte dem lykkelig ud af Fjorden og senere, da Isen brød op, i god Stand til Kjøbenhavn.\nEfterretningen om Fyens Erobring udbredte den største Skræk i Kjøbenhavn,\nda man frygtede for, at Fjenden kunde\nligeledes gaa over til Sjælland. Frederik den Tredie og hans Rigsraad, der angrede for sildigt sen uforsigtigt begyndte Krig, søgte at slutte Fred paa nok saa haarde Vilkaar og sendte derfor Rigsraaderne Qersdorf og Skeel til den svenske Konge. Denne drog den 5te Februar med sin Hær paa Isen over Langeland, Falster, Laaland og Møen til Sjælland.\nGanske uden Fare var dette Tog ikke, thi den Carl ledsagende franske Gesandt Terlon beretter, at Vandet stod to Fod over Isen og at han frygtede for, hvert Øieblik at synke med sin Slæde. Carl fandt intetsteds nogen Modstand og selv den godt befæstede Stad Nakskov, der havde en betydelig Besætning, lod sig ved Ulfeldts List bevæge til at overgive sig uden Sværdslag. De danske Fredscommissairer Gersdorf og Skeel, der troede at træffe den svenske Konge paa Langeland, bleve, da de nærmede sig\nVordingborg, ikke lidet bestyrtede ved at høre, at den svenske Konge allerede stod med sin Hær i Sjælland. De maatte nu følge Kong Carl til Landsbyen Høie Tostrup, hvorhen han begav sig for at være i Nærheden af Kjøbenhavn og hvor Underhandlingerne om en Fred tog sin Begyndelse.\nCarl beredte uædelt de danske Gesandter den Ydmygelse, at maatte underhandle med Landsforræderen Ulfeldt, der paa sin nye Herres Vegne forlangte Afstaaelse af Skaane, Halland og Blekingen, Bornholm, Anholt, Lessøe, Hveen, Saltholm, Ditmarsken, Pinneborg, Bahuus, Throndhjems og Aggershuus Stifter, det Halve af Øresunds Told, 12 Orlogsskibe og een Million Rigsdaler. Ved den franske og den engelske Gesandts Mægling, sluttedes Freden til Roeskilde den 26de Februar 1658.\nCarl frafaldt nogle af sine\nFordringer og skulde saaledes blot erholde Skaane, Halland, Blekingen og\nBahuus, Throndhjem, Bornholm, 12 Orlogsskibe og 2000 Mand Hestfolk.\nVed samme Fredslutning maatte Frederik den Tredie desuden overlade Carls\nSvigerfader, Hertug Frederik, Amtet Svabstædt og løse ham fra hans Lehns-\nforpligtelse til Danmark, ligesom ogsaa give Ulfeldt alle hans Godser tilbage. Saasnart de Danske havde fuldbyrdet den roeskildske Traktat skulde svenske Tropper forlade Danmark; men denne Fuldbyrdelse lagdes idelige Hindringer i veien fra de Svenskes Side. Carl den Tiende, der gjerne vilde bære de tre nordiske Rigers Krone paa sit Hoved, havde nemlig fortrudt den Fred, han havde sluttet. Imedens han paa\nny rustede sig, under det Paaskud, at det gjaldt Preussen, frenkom derfor de Svenske med den ene ubeføiede Klage og Indvending efter den anden og uagtet Frederik den Tredie, for at befrie sit Rige fra de Svenskes trykkende Aag, søgte at opfylde næsten enhver af deres Fordringer, gjorde disse ingen Mine til at forlade Danmark.\nI Begyndelsen af August havde Carl den Tiende forberedt alt til at bemægtige sig Danmark. Den 4de August forlod en fra Sverrig og flere Stæder samlet Flaade med 6000 Mand Havnen ved Kiel og landede den 8de August i Korsør. Carl foregav, at han kom som en Ven og ikke som en Fjende af Kong Frederik, hvem han vilde hjælpe mod hans gjenstridige Adel.\nSamme Dag kastede en svensk Flaade\npaa 12 Orlogsskibe Anker ved Dragø og Kjøbenhavn var saaledes indesluttet\nbaade fra Land = og Søsiden.\nEfterretningen om Carl den Tiendes Landgang satte Kjøbenhavns Indbyggere i den største Bestyrtelse. Frederik den Tredie viste ved denne Leilighed et uforfærdet Mod og sendte strax Rigsraaderne Skeel og Høeg til Kong Carl, hvem de traf i Ringsted. Den svenske Konge henviste dem til sine Ministre, Greverne Oxenstjerne og Schlippenbach og disse gave kun slet Trøst. "Deres Konge havde", sagde de, "ved de Danskes Forhandling af den roeskildske Freds Fuldbyrdelse tabt saa megen Tid, at Gud selv ikke var i stand til at erstatte ham den Danmarks sidste Time og Undergang var nu kommen og det kunde jo være det ....\nSamme, enten deres Konge hed Carl, Frederik eller Christian. Naar Landet først var erobret, skulde de nok angive Aarsagerne til Krigen".\nDa dette Svar ankom til Kjøbenhavn var den spændte Forventning endt og man vidste hvad man havde at vente. De Svenskes skjændige Overfald, den Overbeviisning, at Statens Redning levede en paa Forsvaret og Hovedstadens Volde, opflammede Kjøbenhavns Indvaanere til at gjøre den tapreste Modstand og Kongens mandige Svar til nogle af sit Rigsraad, der raadede ham til at søge Tilflugt i Norge eller Nederlandene, "at han vilde dø i sin Rede med sit Folk," besjælede Alle ved een Aand.\nStudenterne, omtrent 600 i Tallet, Haandværkssvende, Kjøbmændenes og\nKræmmernes Svende og Drenge og andre vaabenføre Mænd traadte sammen i\nCompagnier under egne Anførere. Dag og Nat saaes nu Borgere og Studenter, geistlige og verdslige Embedsmænd, Mænd og Qvinder, Unge og Gamle arbeide, for at sætte Fæstningsværkerne i tilbørlig Forsvarsstand.\nEndmere opmuntredes de til Udholdenhed ved Kongens Exempel; thi denne\nopholdt sig næsten bestandig paa Volden, ofte ledsaget af sin modige Dronning, var snart paa det ene, snart paa det andet Sted, for at have Tilsyn med Arbeidet, udsatte sig uforfærdet for Fjendens Kugler, der endog dræbte flere ved\nhans Side og af hans Omgivning, ogsaa om Natten i et Telt ved Siden af\nDen 11te August kom Carl den 10de med sin Hær til Kjøbenhavn, hvor Synet\naf de brændende Forstæder lod ham ane en tapper Modstand. Han gjorde\nimidleretid alle Anstalter til en formelig Beleiring, men blev forstyrret heri ved flere Udfald af Kjøbenhavns Bevæbning.\nBlandt disse var det, som fandt Sted paa Amager den 10de October, det\nmærkeligste, da Carl var bleven tagen til Fange.\nI de første Dage af September fik Kjøbenhavnerne den glædelige Tidende, at Hollænderne rustede sig af alle Kræfter, for at staa Danmark bi, og at brandenborgske, polske og østerrigske Hjælpe =\ntropper vare paa Marschen mod Holsten, men faa Dage efter indtraf et yderst nedslaaende og uventet Budskab.\nDen vigtige Fæstning, Kronborg, havde nemlig, uagtet den var forsynet med alt Fornødent til sit Forsvar, overgivet sig den 6te September, formedelst de Øverstkommanderende Brunovs, Benfelds og Bildes Feighed og Enfoldighed. Under det foregivende, at Kjøbenhavn havde overgivet sig, Kongen var gjort til Fange, havde General Wrangel, der beleirede Kronborg, ladet skyde Glædessalver, afbrænde Fyrværkeri under Trommers og Trompeters Lyd og derpaa truet de ovennævnte Officerer med den skammeligste Død, hvis de ikke ligeledes overgav Fæstningen.\nUden at undersøge Sagen nøiere opfyldte\nde forskrækkede Fjendens Begjering og denne kom derved i Besiddelse af en betydelig Mængde Kanoner og Ammunition, hvorved han sattes istand til at angribe Kjøbenhavn paa en langt kraftigere Maade end tilforn.\nFor endmere at opmuntre Kjøbenhavns kjække Borgere til mandigt Forsvar,\nskjænkede Kongen dem store Privilegier. Byen fik alle en frihavns Rettigheder og Borgerne Ret til at kjøbe og besidde adeligt Jordegods, hvilket tidligere blot var forbeholdt Adelen, ligeledes blev der givet dem lige Adgang med Adelen til de høieste Æresposter.\nI Begyndelsen af October bragte en dansk Mand, Jacob Dannefær, et svensk\nKrigsskib, fyldt med\nranede Sager fra Kronborg, ind til Kjøbenhavn. Wrangel, der havde fattet Godhed for Dannefær, havde sat denne til Opsynsmand over det paa Skibet værende Gods, hvilket skulde bringes til Sverrig men underveis overtalte Dannefær nogle danske Bønder, der gjorde Tjeneste for de Svenske paa Skibet, til at indeslutte disse i Skibsrummet, hvorpaa Dannefær nedstak den svenske Anfører, der ikke vilde overgive sig, og tvang Styrmanden til at styre mod Kjøbenhavn.\nHollændernes, med stor Iver og Hurtighed udrustede Flaade bestaaende af 35 Linieskibe og en Mængde Transportskibe under Admiral Opdam, ankom til\nØresund den 29de October 1658. Skjøndt de Svenske beskød den\nhollandske Flaade baade fra Kronborg og Helsingborg, trængte den dog uskudt igjennem Sundet, men blev derpaa angreben af den svenske Flaade.\nEfter en blodig Kamp, i hvilken de Svenske blevne slagne, førte Opdam sin\nhele Flaade til Kjøbenhavn, hvor dens Ankomst med Levnetsmidler og Krigs-\nfornødenheder samt Soldater satte nyt Mod i Stadens Indvaanere.\nEndnu inden dette forgik havde de Svenske lidt betydelige Tab paa andre\nSteder i Riget. Saaledes forjog Normændene i Throndhjems Stift de Svenske ved Efterretningen om Karl den Tiendes nye Angreb paa Danmark, ligesom\nBornholmerne under Anførsel af Jens Kofod og Præsten Poul Anker afkastede\nFjendens Aag. I September vare\nde tidligere omtalte Hjælpetropper, 30.000 Mand Polakker, Brandenborgere\nog Keiserlige, under Anførsel af Churfyrst Vilhelm af Brandenborg, trængte ind i Holsten, hvorfra de snart fordrev de Svenske. Slesvig og Jylland befriedes nu ogsaa hurtigt fra Fjendens Herredømme, dog holdt den af de Svenske besatte Fæstning Fredericia sig.\nDa den hollandske Flaade var trængt igjennem Sundet trak Carl den Tiende sig med sin Hær, af Frygt for et Udfald fra Kjøbenhavn, tilbage til Brøndshøi, tre Fjerdingvei fra Hovedstaden, hvor han anlagde en velforskandset Leir, som han kaldte Carlstad. Natten imellem den 10de og 11te Februar 1659 foretog Carl sig den bekjendte Generalstorm .\nCarl den Tiende havde ladet sine Soldater beruse sig i stærke Drikke og givet dem Tilladelse til at plyndre Staden i tre Dage.\nHovedangrebet skete over den tilfrosne Kallebostrand paa den Deel af Byen\nsom strakte sig fra Vesterport indtil Langebro. En stor Deel af de svenske Soldater bare hvide Skjorter over deres Munderinger, for at deres Fremrykning paa den hvide Sneeflade ikke skulde bemærkes; flere Begtønders pludselige Antændelse gav Signal til Angreb. Underrettede om dette Fjendens Foretagende, modtoge der her paa denne Side af Byen opstillede Studenter, Handelsbetjente, kongelige Staldfolk og Soldater de Svenske med uforfærdet Mod og Tapperhed. Selv Qvinder tog Deel i Kampen og Styrtede Kjædler med sydende Lud,\nBeg og Tjære ned paa de Stormende. Frederik den Tredie red under Stormen overalt omkring og opholdt sig bestandigt der, hvor Angrebet var heftigst og Faren størst. det danske Skyts gjorde et frygteligt Nederlag paa de Stormende og Carl nødsagedes til at lade sine Folk trække sig tilbage.\nEfter dette Nederlag indskrænkede de Svenske Beleiringen til en Blokade og søgte derimod at bemægtige sig Øerne Møen, Falster, Laaland og Langeland, hvilket dog ikke lykkedes uden efter en kjæk Modstand af Indbyggerne, der nu ved Hovedstadens lysende Exempel vare opvaagnede af den Dvale, hvori de havde været nedsunkne. Nakskovs Borgere udmærkede sig i Særdeleshed ved glimrende Tapperhed, thi de overgave først deres By efter 13 Ugers Beleiring, da de begyndte at mangle Krudt og afrettede saaledes den\nSkamplet, de havde paataget sig ved deres Adfærd i den forrige Krig.\nImidlertid ønskede de Danskes Allierede efter at have renset Halvøen fra\nFjender, at sætte over til Fyen for at forjage de Svenske fra denne Ø; men da de hertil nødvendige Fartøier manglede og Hollænderne ikke vilde laane deres Skibe dertil, lod dette sig ikke iværksætte, førend i October 1659, da endelig den hollandske Admiral Rugster lod sig bevæge til at overføre flere tusinde Mand allierede og danske Tropper til Fyen. Den 14de November sloge disse aldeles de Svenske efter et blodigt Slag ved Nyborg og indtog Dagen efter denne Fæstning, hvorved de paa Øen værende Svenske faldt i de Danskes Hænder. Kong Frederik havde nu gjerne seet at de Allierede vare kommen over til Sjælland og\nSkaane og derfra forjaget de Svenske, men Admiral Rugster negtede at sætte\nDe Svenskes Magt var imidlertid knækket og de forsøgte nu blot i Januar 1660 at trænge ind i Norge, hvor de forgjæves i over 5 Uger beleirede Fæstningen Frederikshald, hvis Garnison og Indbyggere forsvarede den med Heltemod og tredie Gang i denne Krig indlagde sig en uforgjængelig Hæder.\nTidligere i Aaret 1659 havde Ingenieuren Steenvinkel, Præsten Gerner,\nRidefogeden Rostgaard og flere danske Mænd forsøgt ved List at bemægtige sig Kronborg, men Planen blev røbet. Steenvinkel blev henrettet, Gerner udholdt Torturen og slap derfra med Livet, Rostgaard, hvem de Svenske troede var omkommen, inddrog sig\nderimod lykkelig den overhængende Fare og gjorde under Kjøbenhavns Belei-\nring betydelig Tjeneste ved at udspeide Fjendens Foretagender.\nI Malmø havde en deel Borgere gjort et lignende Forsøg paa at løsrive sig fra de Svenskes Herredømme og ovegive deres By til Danmark, men ogsaa her blev Planen opdaget inden dens Udførelse og flere af Hovedmændene mistede deres Hoveder.\nCarl forlod nu Danmark og begav sig til Gothenborg, hvor han døde den 12te Februar 1660, som man antager, af Ærgrelse, fordi hans Planer mislykkedes. Allerede længe, skjøndt forgjæves, havde Englands, Frankrigs og Hollands Gesandter i Haag søgt endog med Trudsler, at bevæge Danmark og Sverrig at slutte en Fred, paa samme\nVilkaar som den roeskildske; nu, da Sverrig efter Carls Død var villig til, at indgaa derpaa, blev Frederik den Tredie ogsaa nødsaget hertil, da hans Allierede sluttede en Seperatfred med Sverrig og den 27de Mai 1660 undertegnedes derfor Freden i Kjøbenhavn. Danmark afstod herved til Sverrig Bahuus, Skaane, Halland Blekingen og Øen Hveen, men beholdt derimod Throndhjem og Bornholm, dog blot mod at give en betydelig Erstatning for den sidstnævnte Øes Afstaaelse. Alle svenske Orlogs = og Koffardiskibe skulde toldfri passere Sundet og Beltet. Danmark erholdt derimod nogle svenske Handelspladser i Guinea. Ulfeldt skulde, naar han i Sverrig havde retfærdiggjort sig for den Beskyldning, at have deeltaget i\nMytteriet i Malmø imod de Svenske, erholde sine Stamgodser i Danmark.--\nSaaledes var Krigen nu vel endt og Danmark, ved Kjøbenhavns Indvaaneres\nUdholdenhed og Mod, frelst fra den øiesynlige Undergang, men meget var der at gjøre for at reise Landet efter de utallige Ulykker, hvori det var styrtet ved tre Aars Ødelæggelser. Finantserne vare i den sletteste Forfatning, Gjelden var voxet i en høi Grad og Landet berøvet sine bedste Provindser ved dets Forbundnes egennyttige Politik. Flaaden var i den elendigste Tilstand, Hærens tilgodehavende Sold kunde ei betales, da Regjeringen manglede Penge og Soldaterne røvede og Plyndrede derfor overalt i Landet, der næsten var ødelagt saavel af Venner som Fjender.\nBorger = og Bondestanden var aldeles nedtrykket og forarmet og Adelen, som vel endnu havde noget tilovers, vilde ikke\nhjælpe, men beraabte sig paa sine Privilegier. En Rigsdags Sammenkaldelse blev derfor anseet nødvendig og den aabnedes den 8de September 1660. Paa denne mødte næsten den hele Adel, samtlige Biskopper med to Provster af hvert Stift og Deputerede for alle Kjøbstæder i Landet; Bondestanden blev derimod ei repræsenteret. Hver Stand valgte sit eget Forsamlingssted; Adelen det islandske Kompagni og Holmens Kirke, Geistligheden Konventhuset ved Fruekirke og Borgerne Bryggernes Laugshuus.\nI Spidsen for Geistligheden stod en Mand med store Talegaver og megen\nKlogskab, Sjællands Bisp, Svane. Borgermester Nansen, en klog og modig\nMand, var Borgerstandens Ordfører.\nKongen indkom strax til Stænderne med Forslag, at en billig Consumtionsafgift\nmaatte blive bevilget og lovede i dette Tilfælde, at Krigshæren skulde blive afskediget og Indqvarteringen ophøre Hermed begyndte de første Stridigheder. Geistligheden og Borgerne forlangte at Byrden skulde fordeles lige paa Alle; men heri vilde Adelen ikke indvillige, den tillod vel, at dens Ugedagstjenere for tre Aar maatte erlægge Afgiften, men selv vilde den være fri for sine Hovedgaarde.\nDe andre Stænder indgave nu et Andragende til Kongen og Rigsraadet, i hvilket de foresloge at inddrage Kronens Lehn og bortforpagte dem eller lade dem bestyre ved Embedsmænd, at nedlægge de kongelige Ladegaarde, eller udskifte og bortforpagte dem til Bønderne, samt flere vigtige og indgribende Forandringer.\nAdelen, urolig over de nylig omtalte Forslag, gav nu\nefter og tillod at betale Consumtion, men nu var det for silde. Misfornøiede over det frugtesløse Ophold ved Rigsdagen, besluttede nemlig de andre Stænder personligen at foredrage Kongen deres Ønsker og begave sig den 26de September parviis i et høitideligt Optog til Slottet, hvilket vakte en almindelig Opmærksomhed. Kongen, der takkede dem for deres Omsorg for Statens Vel, men tillige ytrede, at han formedelst sin Haandfæstning ikke uden Rigsraadets Samtykke kunde foretage sig de forlangte Forandringer, greb denne Leilighed for at sætte sig i nærmere Forbindelse med Stænderne. Hans Kammerskriver, Tydskeren Gabel, et overordentligt snildt Hoved, indveiede nu Svane og Ransen samt Kjøbenhavns kjække Stadshauptmand Thuresen i Planen\nom Haandfæstningens Ophævelse og om Arveregjeringens Indførelse, ligesom\nhan ogsaa vidste at vinde den statskloge Adelsmand Hannibal Sehested, der bar et hemmeligt Nag til Rigsraadet for Kongens Sag.\nAdelen, som godt indsaae, hvilket Skaar de andre Stænders Forslag om Leh-\nnenes Inddragelse vilde gjøre i dens Privilegier, søgte at hindre dets Udførelse ved at paastaa, at Geistligheden skulde miste sin Tiende, hvis Adelen skulde berøves sine Lehn. Denne Plan udspredet de i Provindserne og havde derved nær kuldkastet hele Rigsdagen, da Præsterne bleve herved satte i en saadan Skræk, at de agtede at tilbagetage den Provsterne givne Fuldmagt paa Rigsdagen. Provsten fra Slagelse, Peder Villadsen, forstod imidlertid saa godt at forjage\ndenne deres Frygt, at de ei alene bifaldt alt, hvad der var besluttet paa Rigsdagen, men endog gave deres Befuldmægtigede en endmere udvidet Fuldmagt.\nDen 4de October havde Nansen og Svane forfattet et Document, hvorved\nArveregjeringen overdrages Kongen og hans rette Arvinger og som nøie blev gjennemgaaet af Hoffet saavel som af dem af Geistligheden og Borgerstanden, som vare indviede i Planen. Gjæringen i Staden, som allerede var bleven betænkelig ved Adelens idelige Fornærmelser imod Borgerstandens Deputerede, steg til Forbitrelse, da en Forordning om stemplet Papir tvertimod Borgerstandens forestillinger, den 8de October blev tilsendt Borgemester og Raad til Forkjyndelse paa\nRaadhuset. Heraf benyttede Nansen sig til i Magistratens Forsamling at skildre Adelens og Rigsraadets uhørte Anmasselse og Ringeagt for de borgelige Stænder og ytrede om det ei var vigtigt at tilbyde Konge Arveregjeringen. Dette fandt Gjenklang og Forsamlingen protesterede imod Forordningens Bekjendtgjørelse. Ogsaa de Kjøbstædsdeputeredes Forsamling forkastede Forordningen med megen Forbitrelse. Svane som var underrettet om det der foregik i Borgerstandens Forsamling, tilkjendegav Geistligheden at det var Staden Kjøbenhavns Beslutning, at tilbyde Kongen formedelst hans store Fortjenester, Arveregjeringen. Ogsaa Geistligheden blev vunden for Sagen, begge Stænder samledes og underskreve samtlige det for dem oplæste Document, hvorved Kongen\ntilbødes Arveregjeringen. Tre ligelydende Documenter bleve udfærdigede og samme Dag tilsendte Kongen, Rigsraadet og Rigets Hofmester. Hvor spændt Stemningen blev efter dette Skridt imellem Partierne, seer man af det Optrin, som forefaldt Dagen efter imellem Rigsraaden Otto Krag og Nansen, der med en Deputation af Borgere kom fra Slottet. Krag spurgte ham nemlig: "Hvor har I været?" og tilføiede, idet han pegede paa Blaa Taarn "Kjender I det?", men Nansen pegede han paa Frue Kirke og spurgte: "ved I hvad der hænger ?", nemlig Stormklokken, som snart kunde kalde alle Kjøbenhavns Borgere til Vaaben.\nDa Rigsraadet ikke vilde indlade sig paa nogen Forandring i Regjeringsformen, begave Stænderne sin lige til\nKongen, der tilligemed Dronningen og Prinds Christian modtoge dem med den\nstørste Venlighed og erklærede, at han vilde underhandle med Rigsraadet om deres Forslag. Da man imidlertid var bleven underrettet om, at Adelen, under\naaskud, at stæde en fornem Adelsmand til Jorden, agtede hemmeligt at forlade Byen, for derved at afbryde Rigsdagen, blev Stadens Porte lukkede, Forbindelsen tilsøes afbrudt og Borgerbevæbningen tilsagt at møde, saasnart Stormklokken lød Forskrækkede over denne Forholdsregel bleve nu Adelen og Rigsraadet enige m, at overdrage Kongen Arveregjeringen blot paa Mandssiden, men da Kongen ikke vilde modtage den under denne\nIndskrænkning, ogsaa paa Qvindesiden.\nDen 13de October blev Arveretten høitideligen overgivet Kongen af alle Stænder og endnu samme Dag paalagdes det et Udvalg, bestaaende af 4 Rigsraader, 4 Adelige og 12 af Borgerstanden og Geistligheden, at træde sammen, for at\nverlægge, hvad der videre var at foretage med Hensyn til Kongens Arveret og der overgive skriftlig Erklæring. Heftige Debatter fandt Sted i denne Forsamling, da Adelen ikke vilde give Slip paa sine Rettigheder. Endelig tog Svane Ordet og edede som sædvanlig Forsamlingen ved sin henrivende Veltalenhed, hvorhen han vilde. Den gamle Haandfæstning blev erklæret for død og magtesløs og Kongen\nanmodedes om selv at forfatte en ny, der kunde være til Tarv for alle Stænder.\nTorsdagen den 18de October blev Frederik den Tredie høitideligen Hyldet som Arvekonge paa Slotspladsen, paa en i den Anledning opført Tribune, af samtlige tilstedeværende Deputerede og af nogle Amagerbønder, paa Bondestandens Vegne. Da den Indvending imidlertid kunde fremføres, at de Deputerede ikke havde havt den fornødne Fuldmagt til det foretagne Skridt, blev en ny Arvehyldning foranstaltet af Kongen den 14de November ved hvilken Leilighed ogsaa Udvalgte af Bondestanden vare indkaldte.\nStatsforvaltningen blev nu underkastet en heel Reform. Riget skulde\nbestyres af 6 Collegier: Statscollegiet, Skatkammercollegiet, Krigscollegiet, Admiralitetscollegiet, Cancelliet og Justitscollegiet eller Høiesteret. I alle disse Collegier optoges et lige Antal Adelige og Borgerlige. Præsidenterne for de fem første dannede et Geheime = Statsraad.\nEfter at Rigsdagen var sluttet den 4de December udstædtes der den 10de Januar 1661 en Erklæring, hvori Kongen tilkjendtes Arveret, Souverainitet og absolut regjering og hans Ret til siden nærmere at bestemme Regjeringsformen og Arvefølgen bekræftedes, hvilket Document blev underskreven af hver Adelsmand i Danmark, af alle Geistlige og en stor Deel af Borgerstanden.\nDen nye Forfatning lod Kongen Peter Schumacher, siden Griffenfeldt,\nudarbeide den bekjendte Kongelov, der fra den Tid af blev uforandret Grundlov baade for Kongen og hans Undersaatter.\nMed Hertug Christian Albrecht af Holsten = Gottorp opstod der i Frederik den Tredies senere Regjeringsaar alvorlige Tvistigheder. Ved Reisen til Glückstadt i Aaret 1667 bilagdes imidlertid disse Uenigheder og for at stifte godt Venskab med Hertugen, gav Frederik ham sin Datter Frederikke Amalia til Ægte.\nFrederik den Tredie døde den 9de Februar 1670. Hans Characteer var mandig, hvilket hans Adfærd under Kjøbenhavns Beleiring nok som viser, forenet med Sindighed og Snildhed. Hans stolte Dronning Sophia\nAmalia havde han derimod indrømmet for megen Magt over sig, hvorved han\nforlededes til enkelte uretfærdige Handlinger. Saaledes lod han sin Halvsøster, Eleonora Christine Ulfeldt, hvis Brødre var hendes hengivenhed for hendes Ægtefælle, sidde i Fængsel sin hele Regjeringstid.\nAdelsmanden Kay Lykke havde i et Brev brugt nogle fornærmende Udtryk om\nDronningen. Han maatte herfor bøde med at miste Ære og Gods og blev, da man ikke kunde bemægtige sig hans Person halshugget in effigio.\nLigeledes maatte en gammel, fortjent Adelsmand, Gunder Rosenkrands, der\nhavde paadraget sig Kongens Vrede, forlade sit Fædreland, for hvis Forsvar dog to af hans Sønner havde hengivet deres Liv.\nHan udførte ogsaa Tydskhed i Tone og Tale\nved Hoffet, der gik saavidt, at hans Søn Kronprindsen længe ikke forstod


Hvorfor købe sølvsmykker? De er flotte, tidløse og billigere\nSølv er rimeligt i pris, og det er forholdsvis lettilgængeligt. Det er et af de mest foretrukne metaller til smykkefremstilling. På grund af den forholdsvis rimelige pris, er det meget nemt at finde mange forskellige variationer inden for sølvsmykker, også hvad angår designs.\nDin fantasi er nok det, der sætter grænsen - så mange forskellige modeller og typer af sølvsmykker kan du finde.\nPå grund af sølvs dulmende farve, foretrækker de fleste mennesker sølvsmykker frem for de gule guldsmykker. En anden årsag til at nogle fortrækker sølv frem for guld er forskellen i pris.\nSelv om alle gerne vil have mindst ét guldsmykke på sig, er der en grænse for hvor meget de kan bruge på det. Dette gør, at folk køber de billigere sølvsmykker for at tilfredsstille deres appetit efter smykker.\nDe mest populære sølvsmykker\nDe mest forekommende typer sølvsmykker er ringe, kæder, halskæder, armbånd og ankelkæder.\nSølvsmykker får en person til alt se mere elegant. ud. Selv hvis det er et stort sølvsmykke, ser du stadigvæk elegant ud, og smykket går fint med alle slags tøj og passer til alle lejligheder.\nSølv er et af de fineste metaller. De fleste metaller er i deres reneste tilstand smedbare, og det er ikke godt til smykkefabrikation.\nFor at gøre det hårdere og mere holdbart er det nødvendigt at blande det rene metal med et eller flere metaller for at gøre det bedre til smykkefabrikation. Det samme er tilfældet med sølv. Sølv blandes også med andre metaller i meget små mængder for at gøre det hårdere og mere velegnet til at lave flotte smykker.\nVærd at vide om sterlingsølv\nSterlingsølv er en af de mest normale legeringer, når det kommer til sølvsmykke. Sterlingsølv består af ca. 93 % sølv og 7 % kobber. Denne kombination fungerer fint, når det gælder smykkefremstilling.\nSterlingsølv er også kendt for sin evne til at holde og indfatte diamanter, og mange mennesker køber diamantbesatte sølvsmykker i stedet for diamantbesatte guldsmykker for at spare penge. Resultatet er, at sølv bliver mere og mere populært. I dag foretrækker folk hvidguld frem for gult guld, fordi hvidguld er mere attraktivt i farven.\nDer er næsten ingen forskel på sølv og hvidguld i udseendet, så det ene kan sagtens erstatte det andet. Hvis pengene spiller en vigtig rolle, så fortvivl ikke! Et sølvsmykke kan bibringe den samme følelse som et smykke af hvidguld.


Ung mand har opgivet verden: Nu har jeg fået mere nærvær, livsglæde og meningsfuldhed i mit liv - politiken.dk\nUng mand har opgivet verden: Nu har jeg fået mere nærvær, livsglæde og meningsfuldhed i mit liv\nJeg magter ikke at tage stilling til begivenhederne i verden, så nu lukker jeg øjnene for dem og fokuserer på mit eget liv.\nDebatindlæg 28. apr. 2018 kl. 12.39\nJeg spiste aftensmad med nogle venner forleden. Ved middagsbordet snakkede vi om, at vi burde tale mere med vores fædre.\nEn fortalte, at hun havde ringet til sin far nytårsaften i stedet for sin mor. Han var begyndt at græde, fordi det altid var mor, der fik ’opkaldet’. Det var rart at få sat ord på. Efter maden røg nogle en cigaret under emhætten. Andre tog opvasken. Nyhederne var aldrig på menuen. Ingen for i flint, for vi snakkede kun om hinandens liv. Vi har nemlig svært ved at finde mening andre steder.


Du opretter en makro ved hjælp af Makrogenerator, som vises på følgende illustration.\nKlik på betingelser for at få vist kolonnen betingelser i Makrogenerator, under fanen Design i gruppen Vis/Skjul.\nTip!: Hvis du vil have Access til midlertidigt at springe en handling over, kan du angive Falsk som en betingelse. Det kan være nyttigt at springe en handling over under fejlfinding i en makro.\nFunktioner i Makrogenerator\nEksempel: Integrere en makro i hændelsen på ingen Data i en rapport\nLær mere om makrohandlinger\nTip!: Hvis knappen Vis alle handlinger er markeret, skal du klikke på knappen Vis alle handlinger for at fjerne markeringen.\nViser eller skjuler kolonnen Makronavn. Makronavne, der kræves i makrogrupper for at skelne de enkelte makroer fra hinanden, men ellers makronavne er valgfrit. Du kan finde flere oplysninger i afsnittet oprette en makrogruppe, senere i denne artikel.\nBemærk!: Makronavne kræves i makrogrupper for at skelne de enkelte makroer fra hinanden. Makronavnet vises på samme linje som makroens første handling. Kolonnen Makronavn er tom for alle efterfølgende handlinger i makroen. Makroen slutter ved den næste værdi i kolonnen Makronavn.\nKlik på den hændelsesegenskab, hvor du vil integrere makroen, og klik derefter på ud for feltet.\nBemærk!: Access kan du oprette en makrogruppe som en integreret makro. Kun den første makro i gruppen kører, når hændelsen udløses. Efterfølgende makroer ignoreres, medmindre de kaldes fra i den integrerede makro selve (for eksempel ved handlingen VedFejl ).\nIndsætte en handlingsrække Klik på rækken makro over hvilken du vil indsætte den nye handling, og klik derefter på Indsæt rækker under fanen Design i gruppen rækker.\nSlette en handlingsrække Klik på den handlingsrække, du vil slette, og klik derefter på Slet rækker under fanen Design i gruppen rækker.\nUnder fanen Databaseværktøjer i gruppen makro skal du klikke på Afspil makro , klik på makroen på listen Makroens navn og klik derefter på OK.\nKlik på Afspil makro under fanen Databaseværktøjer i gruppen makro, og klik derefter på makroen i listen Makronavn.


2011 | Hovborg Plantage A/S\nBestyrelsens beretning for året 2011 til Generalforsamlingen i Hovborg plantage den 23. maj 2012\nTil allersidst vil jeg på bestyrelsens vegne rette en tak til vore samarbejdspartnere for det gode samarbejde i årets løb. Tak for ordet\nDer er i 2011 skovet og solgt 554 m3 råtræ i nåletræ og 24 rm løvtræ brænde. Nåletræet er fordelt med 105 m3 afkortet tømmer, 137 m3 troldhedetræ140 m3 emballagetræ, 163 m3 cellulosetræ og\n9 m3 flis træ. Nåletræet er fremkommet ved tynding i afdelingerne 13 og 27. Løvtræet er skovet som selvhugst i løvtræbælter i skovens vestkant..\nDer er oparbejdet og solgt i alt 1985 rm flis i plantagen. Denne flis stammer fra udtyndinger i afdelingerne 2,3,4,31 og 34. Der ligger stadig nedskårne rækker i plantagen som skulle / kunne være oparbejdet til flis i den fyringssæson vi er på vej ud af, men de vil formentlig komme til at ligge i plantagen sommeren over.\nDer er solgt 500 kg selvklip af bjergfyr og 20 rødgran juletræer.\nDer er i det forløbne år ikke plantet i plantagen.\nDer er udbragt 1200 kg. NPK gødning i løvtrækulturerne plantet efter stormfaldet Der er nedtaget 2900 m vildthegn og nedskåret uønsket opvækst i løvtrækulturer.\nDer er brugt penge på rydning af sne og reparation af vejene.\nJagtlejen i plantagen har givet en indtægt på 276.257 kr. Det lykkedes ikke at få brændt arealer af på heden, vejret var ikke med os, vi må kun foretage afbrænding til udgangen af marts måned og på det tidspunkt var bevoksningen for våd.\nDen fortsatte uro på de finansielle markeder og forventningerne om lav vækst i en række lande begynder nu også at påvirke markedet for skovens råtræ produkter. Situationen for de enkelte effekter ser således ud:\nSavværkerne i hele Europa har fortsat store problemer med en fornuftig lønsomhed i produktionen. De forventninger der har været til færdigvaremarkederne, har ikke kunnet fastholdes, og der ses nu faldende priser på færdigvarer. I Sverige har enkelte savværker sænket råtræ priserne med 20 kr./m3. Flere svenske savværker er inden for det seneste år blevet lukket. Andre er gået konkurs, men er derefter blevet overtaget af andre savværker og genstartet. Samlet set er produktions- kapaciteten for tømmer i Sverige ikke faldet, men forventes derimod at stige når to nye megasavværker kører for fuld kapacitet. .I Tyskland er der i efteråret ikke sket ændringer i de officielle råtræ priser. Markedet er dog under pres, også her forårsaget af dårlige konjunkturer for færdigvarer.\nDe danske savværker efterspørger fortsat tømmer. Der er ikke umiddelbart udsigt til prisændringer. Udviklingen i vore nabolande kan dog få afsmittende virkning på det danske prisniveau. Fra Danmark har HD og andre aktører løbende eksporteret tømmer til Tyskland. Eksporten har\n”aflastet” det danske marked, så udbud og efterspørgsel passer sammen. De danske tømmerskærende savværker har fortsat en dårlig økonomi med et meget lille overskud eller måske et underskud.\nDer er i Danmark stor efterspørgsel efter emballagetræ. Det bliver spændende at følge udviklingen i den danske industriproduktion i de kommende måneder, aktiviteten i industrien er afgørende for salget af færdige paller og emballagetræ.\nVores største aftager af emballagetræ DTE har hen over sommeren kunnet fylde råtræ lagrene, men efterspørger stadig træ.\nI Europa er industrierne velforsynede med træ. I Norge og Sverige har der i 2. kvartal 2011 været en cellulosetræsproduktion i skoven, på 25 % mere end forventet. De opståede lagre påvirker markedet negativt, idet efterspørgslen er faldende og det er svært at placere ikke aftalte mængder\nPriserne på den færdige pulp har været faldende, fra et historisk højt niveau i juni på 1023 USD pr. ton, til 998 USD pr. ton i august 2011. Prisfaldet er ikke alarmerende, idet industrien fortsat har en stor indtjening, men afspejler nok mere den usikkerhed der generelt er i verdens økonomi.\nAfsætningen af energitræ (flis) til fyrings formål forløb som forventet, vi kan afsætte alt hvad vi kan producere. Der bygges stadig decentrale kraft-/varmeværker i vores region og alt tyder på stigende efterspørgsel fremover.\nIndkøb og produktion af energitræ til fyringssæson 2012-2013 er i fuld gang og der er god efterspørgsel i hele landet af alle træarter.\nDanske handelsvirksomheder har hen over sommeren efterspurgt løvtræ til den kommende sæson til stabile priser. Hovedparten af danske løvtrækævler ender på træindustrier i Fjernøsten. Specielt er askekævler efterspurgt.\nSom følge af den finansielle uro hen over sommeren Har HD ´s løvtræskunder i Fjernøsten og i Østersø regionen oplevet reduceret tilgang af ordre på færdigvarer i forhold til det forventede.\nDet betyder et reduceret behov for råvarer og mindre likviditet hos industrierne. Salgspriserne for europæiske kævler er aktuelt under pres i Fjernøsten.\nPÅ trods af ovenstående forventes periodevis øget interesse efter dansk løvtræ i den kommende sæson. Fra i År er tyske kævler til Kina nemlig underlagt skærpede handelsrestriktioner i visse perioder hen over vinteren. Kina er hovedaftager af europæiske løvtrækævler. Tysklands nabolande herunder Danmark, fortolker indtil videre de pågældende eksportregler lempeligere. Den danske eksport af f. eks bøge- og askekævler forventes derfor opretholdt.\n2011 blev igen et ekstremt år klimamæssigt. Året startede med rigtig vinter, vi havde sne og frost et stykke ind i marts måned. Da foråret kom, var det relativt tørt og varmt. Derefter fulgte den vådeste sommer i mands minde, faktisk den anden vådeste siden 1874. Årets middeltemperatur er opgjort til 9,0 grader C. mod normalgennemsnittet på 7,7 grader C. I modsætning til 2010 hvor otte måneder var koldere end normalen, var 2011 varmere med 10 måneder hvor gennemsnits temperaturen over normalen. Normal temperaturen i december er 1,6 c, i 2011 var gennemsnitstemperaturen 4,2 C. Vi fik også en nedbør, som var over normalen. På landsniveau fik vi 779 mm det er 67 mm over normalen. For området her, Grindsted, var årsnedbøren 949 mm, normalen er 902 mm og der blev målt nedbør i 207 døgn!!\nAngrebene af insekter, specielt Typografbillen har ikke været af nogen betydning, heller ikke snudebillen i nyplantningerne har voldt problemer. Derimod kan vi se skader på specielt skovfyr og douglasgran. Skaderne ses som rødfarvning af nålene og nogle steder er nålene faldet af. Grunden til dette nåletab er sandsynligvis manglende af modning af skud og nåle, som igen er et udslag af vores skiftende klima. De steder hvor douglasgranen stammer fra har et mere konstant klima.


Skal jeg være posedame når jeg bliver gammel? – fjerdedelen.dk\nAf Bodil Marker den 20. april 2017\nSkal jeg være posedame når jeg bliver gammel?\nLigestilling, røde strømper og en pension jeg kan leve af?\nI dag er der ingen der diskuterer om manden og konen skal arbejde, det ser vi alle som en selvfølgelighed – men det er stadig manden der tjener mest – og manden der arbejder flest timer udenfor hjemmet. Hans arbejde opfattes stadig som mere vigtigt en kvindens.\nFaget styrer indtjeningen, jeg er afdelingsformand i FOA og medlemmerne i FOA er flest kvinder. I kvindefagene er der lavere løn og ufatteligt mange deltidsstillinger, 30 timer i dagvagt og en ikke særlig høj timeløn er helt almindeligt både på ældreområdet og indenfor børnepasning. Der er stort set ingen fuldtidsstillinger.\nDet betyder at medarbejderne indenfor disse fag ikke tjener ret mange penge i de år vi går på arbejde. Jeg har mødt rigtigt mange kvinder som arbejder på nedsat tid mens børnene er små – nogen må jo tage ansvaret for børnene, vi holder barselsorlov og passer de syge børn – men vi fortsætter på nedsat tid, også når børnene vokser til, vi passer godt på hjemmet og det er i det forløb vi danner grundlaget for vores ringe pension. Personligt regner jeg selv med at blive posedame som gammel på grund af den lave pension mit job som fast nattevagt 28 timer om ugen gennem mange år vil resultere i.\nStatistikken siger at mange bliver skilt undervejs, så beholder manden selvfølgelig sin pension – klart nok, det er jo også ham der har arbejdet mest og indbetalt et langt højere beløb til sin pension. Kvinden, hans børns mor, har jo kun arbejdet deltid for at passe hans børn og hjemmet. Det bliver i min verden aldrig retfærdigt. Det er et klart udtryk for manglende ligestilling.\nJeg har selv prøvet det, jeg blev skilt da jeg var 50 år. Min mand var tjenestemandsansat, vi havde derfor en god og sikker pension, uanset hvem af os der levede længst. Vi havde undervejs ikke taget højde for konsekvensen, hvis vi blev skilt. Han har fortsat sin tjenestemandspension at se frem til, jeg har min lille pension fra mit deltidsarbejde. Det er et vigtigt budskab at formidle ud til de næste generationer. Det kan ikke være rigtigt at en stor gruppe kvinder skal blive posedamer uden mulighed for at få en tryg alderdom med en økonomi som tillader bare almindelig social omgang med familie og venner.\nEt mandefag ville aldrig have accepteret deltidsstillinger i det antal vores fag har. Er der nogen kan forestille sig en flok håndværkere som kun arbejder 30 timer om ugen, nej, det vil aldrig ske.\nJeg tænker problemet kan løses ved at forbyde indbetaling til pension svarende til deltid, det vil betyde at alle ansatte får indbetalt pension svarende til fuldtidsarbejde, uanset hvor mange eller få timer man er ansat. Det ville helt sikkert motivere arbejdsgiverne til at ansætte medarbejdere på fuld tid, ellers føler de at de betaler pension for noget de ikke får. Det ville med andre ord slå 2 fluer med et smæk og dermed løse 2 alvorlige problemer – nemlig retten til at arbejde fuld tid og retten til en anstændig pension til kvindefagene.\nJeg ønsker hverken for mig selv eller mine medsøstre at vi skal ende vores dage som posedamer med en udsigt til fattigdom og utryghed. Med den nuværende Regering øges uligheden markant, det synes end ikke at genere Lars Løkke Rasmussen, jeg mener politikerne bliver nødt til at tage ansvar for det.\nJeg vil ønske jeg en dag kommer til at opleve en verden hvor vi har reel ligestilling, det opfatter jeg bare som rimeligt.\nYtringsfriheden skal sættes fri ← Forrige artikel\nIndfør en differentieret pensionsalder Næste artikel →\nAfdelingsformand FOA-Guldborgsund · 1 indlæg\nJeg hedder Bodil, jeg er afdelingsformand i FOA og vil gerne blande mig i debatten for at forbedre arbejdsmiljøet på vores arbejdspladser og sikre vores medlemmer bedre vilkår


6. etape - Danske Ølentusiaster\n9. Juli: Ebeltoft-Roskilde\n09.00 Start: Ebeltoft Strandcamping – Færge til Sjælland\n15.00 Bryghuset No5\n19.00 Mål & overnatning på Borrevejle Camping\n7:59 Efter et kort strategimøde måtte vi op på jernhestene igen da vi havde fået indlagt et ekstrastop inden sejladsen i form af et besøg på Fregatten Jylland.\n8:19 Intet er jo for fint til holdet fra Tour de Biére så på fregatten havde de dækket op i selve Kongelogen hvor vi blev trakteret med deres "lokale" øl krydret med et par historier fra fregattens fortid.\n11:33 Et hurtigt fotostop udfor en adresse der efter sigende vil komme til at huse Odden Bryghus.\n14:47 Lidt foran tidsplanen (vi må være ved at være kommet i form) ankommer vi til Bryghuset No 5 i Holbæk. Her blev vi vist rundt i det gamle bryggeri hvor det nye formodentlig også kommer til at befinde sig når man engang kommer så langt.\n17:15 På Hornbeer havde de konstrueret en målstreg med snor og det hele :-)\nDer var fyret op under fadølshanerne og senere også under grillen, men et par ekstra smagsprøver direkte fra tankene blev det da også til under rundvisningen i bryggeriet.\nTrøjerne og Dagens Tal\nDen Gule gik til Anders Evald for hans sejr over dopingkontrollanten\nDen Prikkede gik til Ole (muligvis fordi det efterhånden kun er ham den kan sidde stramt på endnu)\n1 styrt - Jørgen B lagde sig igen så han nu er på par med Ole med 3 styrt til hver.\n1 punktering - Det var ganske vist ikke vores, men chefmekanikerne manglede noget at lave så de lappede lige en cykel for en forbipasserende. Denne lovede til gengæld at melde sig ind i foreningen om 4 år når han bliver myndig.\nJørgen B gik rigtigt i udbrud med hele 2 point mod Dagens Ben\nEn glad holdkaptajn byder Anders velkommen tilbage til feltet efter at denne er blevet renset for mistanke om indtagelse af Vita Malt i dopingsagen fra 4. etape


Ved du hvad det koster at, udskrive en side på din printer / kopimaskine? - FLC Danmark ApS\nLangt de fleste ved ikke hvad det koster, at printe eller udskrive en side, på deres printer. De overser en væsentlig detalje, der kan spare dem for omkostninger\nAnskaffer man fx en løsning, der koster kr. 50.000 – så er det ret interessant at forholde sig til, hvor længe løsningen er i drift og naturligvis også, hvor mange sider der udskrives i driftsperioden. Hvis vi antager, at løsningen er i drift i 5 år, og man udskriver i alt 500.000 sider, så har det kostet 10 øre pr. side.\nDe fleste har fokus rettet imod prisen pr. side, altså den pris det koster at udskrive en side målt udelukkende på forbrugsstoffer. I dag skal en side med sort helst ned under 5 øre, men hvorfor ikke betragte de samlede omkostninger?\nDer er i tillæg til ovenstående, ligeledes mange virksomheder, der ikke forholder sig til i hvilket omfang der er behov for A3 eller om man vil kunne nøjes med A4. Selvom enhederne er blevet markant billigere, så investerer langt de fleste stadig i enheder, der kan håndtere både A4 og A3. Fakta er dog, at enheder, som blot skal dække behovet for A4 er billigere, og derfor vil kunne påvirke prisen pr. side, når man medtager anlægsinvesteringerne.\nHP PageWide Serien – den nye teknologi til kontorprint-scan og kopi\nHos FLC Danmark er vi meget begejstrede for teknologien, som giver en række åbenlyse fordele, hvis man sammenligner med traditionel laserjet teknologi, her er blot nogle af dem …\nUdskriver op til 50% hurtigere.\nStrømbesparende = mere energivenlig løsning.


⇒ Billige Vippefarver - Køb online i dag - Se udvalget her\nTemmelig mange online forhandlere udlover til alt held diverse forskellige leveringsmåder. En af dem der er mest populær er p.t. pakkeshops, hvor du selv kan afhente de købte produkter når det passer dig. Leveringsmetoden er altså ret så smart, og desuden derudover den mest letkøbte leveringstype.\nDu burde tillige påtænke at vælge levering til dit hus eller ud til dit arbejdes adresse. Denne viser sig somme tider en sjat mere pebret, men omvendt yderst bekvem. Den mest prisbevidste leveringsmåde er dog at du selv henter varerne, hvilket beroer på at du befinder dig tæt på netshoppens lager.\nFragtperioden er naturligvis ret så relevant i tilfælde af at vi skal bruge pakken om få sekunder, så af den grund er det selvfølgelig afgørende at man tjekker den anslåede leveringsdato for det vedkommende produkt.\nEn hel del online shops udlover levering på næstkommende hverdag på deres favorit varer, som imidlertid kræver at orden realiseres før et aftalt tidspunkt, sådan at de har en chance for at nå at få de nye varer ud af døren inden de lageransatte holder fyraften.\nFlere outlets på nettet yder levering uden gebyr, men i mange tilfælde er det kun gældende hvis der købes for et fastslået beløb. Alternativt bør man snuppe den prisbilligste slags levering, hvilket mange gange – ligegyldigt om du bor nær Odense, Aabenraa eller Hørning – er at få dem til at køre din pakke til et udleveringssted.\nDet er i dag meget nemt for alle at vurdere prisniveauet fra diverse shops på nettet, og af den grund har utallige shops på nettet fundet det nødvendigt at sænke salgsværdien på specielt deres bedst i test produkter – til drenge og piger, og ligeledes til herrer og damer – markant, og endda nogle gange frembyde portofri fragt.\nTil gengæld kan det imidlertid blive tiden værd at besigtige enkelte e-forretninger efter rabat forud for at du handler, sådan at man er tryg ved at skaffe sig den prisbilligste pris.\nMan må bare være opmærksom på, at når en forhandler på nettet tilbyder deres produkter for en salgspris som virker grænseløst tiltalende, er det i nogle tilfælde være en indikation på en snydagtig online forretning. Kortbetalinger er dog en del af et reglement, der værner dig som kunde overfor svindlende online webshops.\nGenerelt går vi ind for kortkøb eller betalinger med mobilen. Som alternativ burde du udnytte en afbetalingsløsning som for eksempel ViaBill, i tilfælde af at du har til hensigt at betale prisen over flere uger.\nForinden folk handler i en forretning på nettet burde de sådan set gennemløbe dens vilkår, dog er det i mange tilfælde en omfattende opgave.\nEt alternativ er at finde ud af hvorvidt e-forretningen er e-mærke tilsluttet, siden det almindeligvis er en antydning af at internet forhandleren efterfølger de opstillede regler, tillige med at online webshoppen tit overværes af fagfolk der er meget fortrolige lovgivningen. Desuden får du chance for at få hjælp, hvis du møder udfordringer ved dit køb.\nDertil foreslåes det at du er oppe på mærkerne omkring de væsentligste bestemmelser i forbindelse med handlen, for eksempel den ombytningspolitik hjemmesiden bruger. Her er det i øvrigt vigtigt, at man permanent opbevarer sin kvittering på e-mail, så man når som helst kan eftervise handlen, hvad end man leder efter en vare til en kvinde eller mand.\nTrustpilot tilbyder altid hæderlige genveje til at inspicere ganske mange forhenværende kunders ratings og derved er det godt, at du verificerer internet virksomhedens kritik forud for at du køber.\nFacebook tilbyder dig ligeledes faktisk gode muligheder for at få indtryk af internet butikkens troværdighed. Desuden er der endda internet webshops hvor kunder kan forfatte en kritik af deres købsoplevelse, som ydermere burde drages fordel af til at bedømme tidligere kunders oplevelser.\nWebsitet er finansieret ved hjælp af reklamer. Vi arbejder tæt sammen med en masse firmaer på nettet hvor vi promoverer firmaernes tilbud, og indhenter betaling i tilfælde af at en af vores besøgende foretager en ordre.\nOplysninger vedrørende tilbud og internet forretninger værnes om løbende, men vi påtager os ikke ansvaret for reguleringer der potentielt er foretaget efter at vi sidste gang opdaterede de viste oplysninger.


Find en god elektriker nær dig – nsbold.dk\nStår du og mangler en hjælpende hånd til el installationer, som er i udu? Uanset hvilken form for problem du skulle opleve med el, er det faktisk svært for en ufaglært at vide, hvordan man skal fikse problemet. Derfor er det en god ide at kontakte eksperterne på dette område; en elektriker. Hvis du søger professionel hjælp, vil du med garanti få et effektivt og velfungerende resultat, som er alle pengene værd. Du kan finde en god elektriker stort set alle steder i landet, så det gælder bare om at få taget kontakt for hurtigst muligt at få løst dine el relaterede problemer. Hellere nu end senere.\nDet er godt at vælge professionel hjælp frem for selv at fikse problemerne, fordi eksperter på området ofte vil kunne se et aspekt af problemet, som en ufaglært ikke ville kunne spotte. Det er også det, der er med til at gøre elektrikerens arbejde mere effektivt og ordentligt, end hvis du selv gør det. En med meget erfaring inden for el vil kunne klare sagen hurtigt og problemfrit, hvor du som uvidende på området vil bruge en masse tid og energi på at finde frem til, hvordan man gør. Så det er bestemt pengene værd at investere i professionel hjælp.\nHvor finder jeg elektriker?\nHvis du skal have en elektriker til at ordne dit ødelagte køleskab eller lyset i huset, er det heldigvis ikke så svært at få fat på en. Uanset hvor du befinder dig, vil det være muligt at finde en elektriker i området, som med forholdsvis kort varsel vil komme og fikse dine el problemer. Her på http://www.rosborg.dk/ kan du se mere om, hvad elektrikere tilbyder, hvad deres mål er, og hvorfor det er en rigtig god ide at få eksperter på området til at klare dine problemer.


Dengang » Satan – Kulten på Anholt\nDa Satan – kulturen kom til Danmark. Mærkelige fund på Anholt. Fanden er ikke færdig med Danmark. Satan – kulturen var et mysterium. Falske læserbreve. Afsender var en ”rigtig” heks. Invitation til satanistiske fester. Masser af skibe strandede ved Anholts kyst. Ikke alt var lige trist. Mange påstod at have opklaret mysterierne. Anholt på vrangen. 50 – 75 breve i Vor Frue Kirke. Man skal kysses af en ung smuk præst af kvindekøn. Præst på Anholt opklarede det hele i slutning af 1990’erne. Møntsamler gemte også mønter. ”Den Danske Satan-kult”. Han tog på kirkegården nytårsnat. Knud ønskede ikke at leve et halvt liv. På samme plads i 25 år. Han afleverede en pakke på nationalmuseet. Hans pas blev fundet på Køge Museum. Lige så godt som teatergruppen Solvognen.\nDa Satan – kulturen kom til Danmark\nI 1973 kom satanismen for alvor offentligt til Danmark. Rundt omkring i landet opstod forskellige grupper. Men specielt et sted gik den okkulte dyrkelse af Djævelen helt amok. Lokaliteten kunne ikke være bedre valgt, hvis man ville dyrke sin hornede gud i fred.\nSatan-kulten holdt nemlig til i landets eneste ørken på Danmarks mest isolerede ø – Anholt. Jo det er et meget okkult sted.\nMærkelige fund på Anholt\nOmkring 17. maj 1973 blev der pludselig gjort mærkelige fund i Anholts ørken. Der var arrangeret djævelske mønstre i sandet. Indetørrede abehoveder, sorte lys, messingkander, messingklokker, dæmonmasker, et primitivt tryk, en dæmonisk hjort, et messingskrin med seks menneskeknoglestykker, et stykke menneskelig hjerneskal med malede tegn, en stensætning, et imiteret menneskehoved på en træstage, der var smykket med en armring og stukket igennem ankelremmen på en barnesko og meget andet.\nI forbindelse med fundet af barneskoen sagde rygterne at der i den sorte messe havde fundet barneofring sted, men dette blev aldrig bevist.\nHele 13 offersteder fandt man på Anholt.\nFanden er ikke færdig med Danmark\nI 1973 udtalte Ebbe Kløvedahl Reich til BT, at Fanden åbenbart ikke var færdig med hverken Anholt eller Danmark.\nPressen kastede sig med det samme over nyheden. Nogle satte spørgsmålstegn ved hele historien, men eksperterne var ikke i tvivl. Den tidligere heks, satanist og skuespiller Hanne Smyrner sagde til Jyllands Posten:\nEfter at have set billeder og beskrivelser af de ting, der foregår på Anholt, kan jeg med sikkerhed sige at det ikke er drengestreger eller narkomaners værk. Det er farlige folk, der har overnaturlige evner, som jeg selv havde.\nSatan – kulturen var et mysterium\nGrenå Politi bekendtgjorde at man inden næste fuldmåne ville sende en betjent til øen for at opklare sagen, men det blev aldrig fundet nogen officiel forklaring eller synder. Satan-kulten var et mysterium og blev i løbet af efteråret til et mareridt for flere af øens beboere, der modtog truende og underlige breve.\nEn lærer fik tilsendt en pakke med et symbolsk afhugget hoved og andre modtog gule blomster og andre djævlesymboler. Teksten til et af brevene lød:\nJeg har hugget hovedet af en fremmedarbejder og sender det til dig. Vil du til gengæld rive neglene af fingrene og sende dem til mig, så jeg kan trolde lidt.\nEt andet brev opfordrede læseren til som middel mod hårtab at sælge sin sjæl til ”Mørkets fyrste på Anholt” ved at puste ni gange gennem nøglehullet til øens kirke omkring midnat den 31. oktober, læse et bestemt digt og derefter vende sin nøgne bagdel tril alteret. Forsendelserne var underskrevet af ypperstepræsten i satan-bevægelsen på Anholt.\nSelv om man gjorde flere fund på Anholt efter det aktive år i 1973 var Satan – bevægelsen aktiv i mange år.\nI City Avisen i København skrev kulten falske læserbreve. Det var skrevet i inspektør på Nationalmuseets navn, Kjeld Grinder-Hansens navn. Samtidig blev der sendt truende breve til denne. Kuverterne havde hjemmelavede poststempler ”Tag til Anholt for Satan” og ”Alt ondt kommer fra Grenaa”. Samtidig blev der fundet Satan – mønter på nationalmuseet.\nI kirker og på museer rundt omkring i landet blev der fundet satanistiske mønter i sølv og kobber og breve. Mønterne var typisk lidt større end gammeldags femkroner.\nAfsender var en ”rigtig” heks\nDer var skrevet breve på en gammel skrivemaskine. De havde forskellige afsendere. Ofte var det ”Alice Mandragora”. ”De Flyvende Koner” ”Svovlpølevej 13, Anholt” m.m.\nNavnet ”Mandrogora” er et rigtigt ”heksenavn”. Det er nemlig det latinske navn for alrune – planten som ifølge den sorte magi kan bruges til hekseri.\nDer er ikke noget under at satanismen er begyndt på Anholt. Gennem tiden er øen blevet kendt for at have mange heksebøger. Et sted på øen findes der flere af dem i privateje. Men alt tydede på at kulten var blevet landsdækkende.\nInvitation til satanistiske fester\nI 1994 fandtes der to breve på loftet på en kirke på Djursland komplet med satanistiske poststempler. På samme loft blev der fundet en hue og endnu en skrivelse. Brevet påstod at huen havde tilhørt forfatterinden Thit Jensen. I andre kirker blev der fundet sølvmønter.\nI efterårsferien 1995 blev der fundet ”glemte” Satan – kult – breve på Djursland Museum. Disse var stilet til navngivne præster. Under et af museets udstillede senge fandt man en pung med vættelys, lavastykker, flintesten, et stykke af en ægyptisk mumie og ”Fandens kindtand”.\nNogle af brevene inviterede modtagerne til satanistiske fester, hvor man skulle sprøjtes til med blod fra en friskslagtet sort hane.\nI 1996 blev Karlebos pastor i et klassisk brev fra Anholts satanister budt til ”en lille dyst med mørkemagere” på et specifikt sted og tidspunkt, hvor man ville blive budt på menneskekød og djævlevin.\nMasser af skibe strandede ved Anholts kyst\nDer er en stor og sagnomspunden tradition for blodige møder med mærkelige havdyr omkring Anholt. Alene mellem 1858 og 1885 forliste 50 skibe ved øen. Man anslår at der findes i nærheden af 500 skibsvrag på havbunden omkring den.\nI tre dage måtte anholterne samle lig op fra kysten da et engelsk skib engang var forlist ud for øen. Der var så mange døde, at man måtte grave dem ned på stedet. Derfor vrimler Anholts klitter med forskellige former for spøgelsesfænomener.\nIkke alt var lige trist\nAnholterne har været selvskrevne til at bjerge vraggods, samle lig og gøre rent på deres strande efter at havet har krævet sine ofre. Det var dog ikke alle strandinger, der var lige drabelige og dystre.\nEngang gik et skib på grund ved kysten. Det sad fast der i tre år. Men de lokale havde intet imod at det blokerede for deres havudsigt. Skibet var nemlig ladet med vin, som anholterne drak af i tre år – uden at ladningen løb tør.\nMange påstod, at de havde opklaret mysteriet\nSatan-kulten beskæftigede flere aviser sig med i mange år. Der blev også lavet to dokumentarfilm om emnet. Masser af tidsskrifter skrev om emnet. Flere fortalte, at nu havde de opklaret mysteriet.\nDen 24. maj 1973 skrev Ekstra Bladet på forsiden ”Satan-kult afsløret på Anholt”. Det var i forbindelse med den første dokumentarfilm om emnet. Folk på øen var meget skeptiske over for projektet. Men efter at den lokale præst havde givet sin velsignelse så hjalp de lokale dog filmfolkene.\nMan arbejdede med filmen i tre år. I avisen kunne man så læse at om det var drengestreger eller bare for sjov eller om det var ren satanisme, det var den ene af filminstruktørerne ikke overbevist om.\nAnholt på vrangen\nI 1983 udkom der en bog af forfatteren Knud Langkow, der hed ”Anholt på vrangen”. Den er trykt hos Holm Grenå i 1983.\nHer fortæller forfatteren Knud Langkow, der på et tidspunkt befinder sig på Anholt med et græstørv på hovedet. En hugorm forvandler sig til en gammel kone, der bede ham gætte hvem hun er:\nJeg havde allerede gættet hvem hun er – men jeg kom med forskellige dumme udflugter: Er du emma Gad? Dronning Victoria? Ane i Kæret? Margrethe den Første? Selma Lagerløff, osv., osv.\nDu gætter det aldrig! Sagde hun hoverende og viste sine spidse tænder frem i et hæsligt grin, men hvis du gætter det, så skal du få denne her!\nJeg så straks det var en af de sjældne ”Satanmønter”, for det var nemlig en djævel på den ene side af den – og så lod jeg bomben springe – Ja, så du må være Jontekvinden Hyrrokkin!\nHeksen blev bleg, da jeg nævnede hendes rigtige navn. Hun stampede hårdt i vejen og råbte ”Det har Fanden fortalt dig”.\nDerpå smed hun mønten hen til mig – men da jeg greb den, udstødte jeg et skrig, thi den var aldeles gloende. I forskrækkelse tabte jeg både Satanmønten og græstørven, jeg havde på hovedet – og straks var heksen forsvundet i den blå luft. Bandende kastede jeg mig ned på alle fire og begyndte at lede efter mønten, som var sine to tusinde kroner værd i handel og vandel – men først da jeg havde taget græstørven på hovedet igen, fandt jeg den. Den var nu så afkølet, at jeg kunne have den i lommen. Glædestrålende rejste jeg mig og gjorde et par dansetrin på vejbanen, medens jeg af mine lungers fulde kraft råbte ”Ju-huu” ud i morgenstilheden.\nDet er mærkeligt at man i 1983 ikke reagerede på denne udgivelse.\n50 – 75 breve fundet i Vor Frue Kirke\nI 1995 finder man først 11 breve i Vor Frue Kirke. Dette forsøger man at skjule for offentligheden. Snedkeren Kim fandt vel i alt 50 – 75 breve mellem plankerne i de tre år han arbejdede i kirken. Brevene blev brændt. Det skulle man ikke tale om.\nFolkemindesamler Gustav Henningsen var en af de få, der turde at have sin helt egen mening om hele temaet:\nFis for det er det nemlig\nMan skulle kysses af en ung smuk præst af kvindekøn\nPræst og forfatter Elisabeth Lyneborg fik også en del breve underskrevet af Alice Mandragora, ypperstepræstinde ved Satankulten på Anholt:\nKjære Elisabeth Lyneborg. Vi har rodet os ind i noget, som du allervenligst må se at få os rodet ud af igen. Nu skal du høre. Vi har kort sagt forhexet den store, tykke speditør Erik Hjorth og forvandlet ham til en grøn frø. Men hvilken frø! Den er på størrelse med et dobbelt lokumsbræt, og den skaber kaos i gadekæret bag kirken, hvor den tilbringer tiden med at ligge og ræbe sig og sluge ællinger og vandrotter. Det sidste kan vi gå med til – men ikke de små nuttede ællinger! Den forlanger at blive kysset af en ung, smuk præst af kvindekøn.\nNogle af brevene blev fundet på loftet i Thorsager kirke andre i hendes postkasse ved præstegården i Farum.\nPræst på Anholt opklarede mysteriet i 1990’erne\nAllerede i 2002 afslørede Dialogcentret i Aarhus, at det var Knud Langkow, der var ophavsmand til alle disse påfund. Men de var nu ikke de første. Det var skuespilleren Peter Reichardt, der i 1990’erne udpegede vores hovedperson.\nPå Kronprinsessegade i det Indre København mødte Peter Reichardt op et par gange. Her havde han af sin svigermor, der boede på Anholdt fået at vide, at han kunne finde en mand ved navn Knud Langkow.\nSvigermoreren arbejdede dengang på biblioteket. Hvis det lykkedes for skuespilleren at få fat i ham, skulle han lokke en underskrift ud af ham. Præsten og bibliotekaren undrede sig også. Bag altertavlen i kirken fandt man manuskriptet til Knud Langkows bog. På den baggrund ringede Peter Reichard på i Kronprinsessegade. Men han traf ham aldrig.\nPræsten på Anholt forsøgte flere gange at ringe til Knud Langkow. En gang fik han kortvarig kontakt med ham. Og han benægtede ikke, men han indrømmede heller ikke direkte.\nMøntsamler gemte også mønter\nDen kontroversielle møntsamler Jørgen Sømod fortæller at den tredje søndag efter påske, 13. maj 1973 var nogle satanister draget til Anholt for efter bedste evne at udføre et antal ritualer. Det blev snart mindet med en jeton, kaldet satan-mønt og rigtig mange satan-mønter er i årenes løb anbragt på steder, hvor særlig kirkelige præster har kunnet blive forfærdede efterhånden som satan-mønterne blev fundet, hvilket igen til satanisternes store fornøjelse og hånlige latter har medført megen avisomtale.\nMøntsamleren omtaler fire forskellige Satan – mønter. Han opdagede, at de var blevet fremstillet på fabrikken Meca på Frederikssundsvej. Åbenbart har han uafhængigt også spredt Satan – mønter. Han har ikke kendt Knud Langkow personlig, men var en stor beundrer af ham.\nKultfilm: ”Den Danske Satankult”\nI 2020 fremkommer så pludselig en ny film på DR2 med titlen ”Den danske satankult”. Man omtaler overhovedet ikke den film, der er kommet ni år tidligere og som peger på den samme person.\nDen gamle film blev en ”kultfilm”. Den havde premiere på Copenhell i juni 2011. Og i august 2013 udkom den på DVD.\nFolkene bag den gamle film havde forgæves forsøgt at sælge den til TV.\nBreve og mønter dukkede op overalt\nDet var også i 2013, at dagbladet Politiken i seks afsnit gennemgik hele historien. Måske er der mange, der er blevet skuffet over, at der i virkeligheden ikke var tale om en rigtig kult. Men det er noget ”Olsen-Banden-agtig” over hele historien.\nOgså i Frederiksberg Kirke dukkede en mønt op under renovering. Nationalmuseet betragter mønten som danefæ. Menigheden trak på smilebåndet, da de fik mønten forevist. Efterhånden var der masser af disse mønter indleveret til Nationalmuseet.\nChristians kirken og Brorsons kirken har også fundet mønter.\nI et antikt møbel på Køge Museum lå en novelle ”Mit møde med døden”\nForfatter inviteret til kødelig fest\nForfatteren Bo Bomuld Hamilton – Wittendorf var oprevet. Han var slet ikke stolt af næsten at have fået stjernestatus hos djævledyrkerne på Anholt. Han var nævnt som afsender til et brev til Inge – Lise Wagner, hvor forfatteren skulle have blodpenge for drab på hendes to gravhunde i 2011.\nForfatteren bliver rost for sin bog ”Det okkulte i Danmark. Her skriver han bl.a. at kulten på Anholt langt fra er død.\nJa og så blev han inviteret til Anholt. Der medfulgte en Ruko nøgle, der passer til et sommerhus på Anholt. Her ville der ifølge afsenderne blive afholdt en livlig fest allerhelgens aften. De kødelige lyster bliver fejret, dans og midnatstur til ostebakken og meget mere. Underskriveren var ”Djævlens Elskerinde, Hellvira 9”.\nNiecen kendte håndskriften\nI 2015 bragte TV2 Øst en reportage om et brev og en hinkesten, der blev fundet 15 år inden. Det var formentlig ikke fra en kvinde fra 1918, som det stod i brevet. Det hele blev fundet bag en radiator i Vordingborg Kirke.\nTV2 Øst efterlyste folk, der kunne genkende kvinden på billedet. Lene Langkow Saaek kunne genkende hendes farbrors skrift på brevet. Hun kunne så fortælle, at hun mener, at farbroren havde fundet billedet på et loppemarked.\nFarbror stod alene for Satan – kulten\nDet var ham, der alene stod bag Satan – kulten på Anholt. Ifølge niecen så var det et udtryk for hans finurlige og lune sind, men som til tider kunne være ret så ironisk. Han gjorde det for at lave grin med borgermusikken. Mange præster kunne føle sig selvhøjtidelige, så han gemte breve og Satan – mønter i sprækker i kirker og på museer. Men det var aldrig for at være ondskabsfuld.\nGennem fire årtier blev 370 mønter placeret rundt omkring. De blev ofte placeret sammen med breve og okkulte redskaber.\nHan lagde sig på kirkegården nytårsaften\nHan skrev otte cifre på en seddel og placerede den midt på bordet. Ved siden af lagde han sine nøgler. Det var alt, han ville efterlade sig. Han havde brændt alle sine papirer. Nogle dage tidligere havde han afleveret et fotoalbum til sin niece. Han havde virket afklaret. Niecen troede, at han var kommet sig efter Vitas død.\nUdenfor eksploderede raketterne over himlen over København. Folk skålede for det nye år, 2004. Han var alene, da han trængte ind på Vestre Kirkegård og gik mod Østre Kapel. Hun lå i askefællesgraven, og han vidste hvor.\nNæste morgen blev den 72 – årige mand fundet liggende på græsset. Den nat havde det været minus 8 grader. Sådan sluttede livet for Knud Langkow. Det var politiet, der ringede på hos Lene og kunne overbringe nyheden om selvmordet. Lene var en af de få, der kendte til Knuds hemmelighed.\nKnud ønskede ikke at leve et halvt liv\nKnud var dygtig i skolen. Han fik ug, men han var ikke praktisk anlagt. Vita og Knud flyttede sammen på Christianshavn i 1972. Før hende var der andre dambekendtskaber. De syntes måske han var en tosset rad. I familien, der kendte til hans bizarre aktiviteter, havde nogle af dem ondt af ham.\nVita havde sagt, at det skulle han da bare gøre. Da hun døde i 2003, havde Knud sagt, at han ikke ønskede at leve et halvt liv.\nKnud var ikke satanist. Men han var imod alt det som kirken stod for. Han fejrede heller ikke jul. Normaliteten irriterede ham. Han ville måske sætte sig spor i livet. Det er sandelig i den grad lykkedes for ham.\nPå den samme plads i 25 år\nHan hadede at sidde på den samme plads i 25 år, hvor der var birketræer lige ude foran vinduet. Knud var allergisk over for birkepollen. Det var på Statens Museum for Kunst. Han sad over for Rosenborg Slot. Og hertil sendte han et brev med en tand. Det var Vorherres kindtand skrev han i et brev til inspektøren med en hilsen fra Peter Seeberg og dennes underskrift fra Viborg Stiftsmuseum.\nKnud havde problemer med det gamle omstillingsbord. Ledelsen ville ikke ofre penge på et nyt. Det var en hierarkisk arbejdsplads, hvor Knud ikke rigtig blev regnet for noget. Måske følte han sig forbigået.\nHan afleverede en pakke på Nationalmuseet\nI september 2003 afleverede Knud Langkow en pakke på Nationalmuseet. Det var en gave bestående af hundredvis af falske breve og et restoplag på 23 Satan – mønter og 5 stempler i stål.\nPas blev fundet på Køge Museum\nPå Køge Museum har man fundet Knud’ s pas. Den var blevet placeret i museets udstillingssale mellem 2003 og 2005, meddelte museet. Det er Satans – stempler og frimærker på de sidste sider.\nKnud Langkow har kort før sin død ikke blot sørget for, at hans mønter og stempler blev optaget i Nationalmuseets samling. Han har også givet sig til kende ved at efterlade sine personlige identitetspapirer.\nStemplerne på passets sidste sider er identiske med de Satans – stempler, der optræder på utallige breve, man for eksempel har fundet på kirkelofter og bag museumsmalerier.\nPasset er Knud Langkow’ s signatur. Og det ligner hans endelige indrømmelse. Hans måde at sige:\nDet er mig, Knud Langkow, der gjorde det.\nLige så godt som Solvognen\nHer i 2020 har Lene udgivet en bog om hendes spændende farbror, Knud.\nIndiana Jones kunne ikke have gjort det bedre. Opklaringsarbejdet har sikkert også været sjovt. Tænk at Klaus Rifbjerg også spiller en rolle i dette spil. Ja og stort set alle medier blev gjort til grin.\nMåske var det lige så genialt som teatergruppen Solvognen dengang, som min afdøde kone også medvirkede i. For egentlig er hele denne historie en gang totalteater eller gigant – happening.\nEr det småmoraliserende at tilføje, at nogle faktisk følte sig truede?\nDer dukker formodentlig stadig mønter og breve op rundt omkring i Danmark.\nDet okkulte Danmark 2\nLene Langkow Saaek: Manden bag Satankulten på Anholt (2020)\nKnud Langkow: Anholt på vrangen\nSatans Mønt 1 – 6 – artikelserie i Politiken\nSatankulten på Anholt (dokumentarfilm 2013)\nDen danske satankult (Film – DR – 2020)\nHvis du vil vide mere: dengang.dk indeholder 1.573 artikler


Betal pr. Post kræver oplysning | Salg og marketing - 2019\nBetal pr. Post kræver oplysning\nUdgivet I: Salg og marketing • Visninger: 20087\nMåske har deres samvittighed det bedste af dem, eller måske har ftc's dom gjort det, men kontroversielle payperpost.com kræver nu offentliggørelse. Hvis du ikke har fulgt dette problem, er payperpost.com et websted, der får bloggere til at skrive indlæg om virksomheder og produkter mod betaling. Problemet - og der er mere end en - er, at ppp ikke krævede fuld offentliggørelse. Derfor kan en blogger skrive et indlæg, der proklamerer fordelene ved et bestemt produkt eller firma uden at oplyse læseren om, at formodentlig årsagen til, at de gjorde det, var fordi de blev betalt. Techcrunch\nMåske har deres samvittighed det bedste af dem, eller måske har FTC's dom gjort det, men kontroversielle PayPerPost.com kræver nu offentliggørelse.\nHvis du ikke har fulgt dette problem, PayPerPost.com er et websted, der får bloggere til at skrive indlæg om virksomheder og produkter mod et gebyr. Problemet - og der er mere end en - er, at PPP ikke krævede fuld offentliggørelse. Derfor kan en blogger skrive et indlæg, der proklamerer fordelene ved et bestemt produkt eller firma uden at oplyse læseren om, at formodentlig årsagen til, at de gjorde det, var fordi de blev betalt.\nTechCrunch siger, at denne nye udvikling er et skridt i den rigtige retning, men ikke perfekt på nogen måde som "annoncører kan stadig kræve en positiv post om deres produkter, og offentliggørelsen behøver ikke at være inden for selve indlæg."\nSom du måske ved, har jeg skrevet om dette problem et par gange (her og her) og har været lidt frem og tilbage på det. Jeg tror ikke at blive betalt til blogging er nødvendigvis en dårlig ting, men jeg tror, at det ikke er i blogters interesse at gøre det bare for pengene. Når det er sagt, mener jeg ikke, at det er nødvendigt at medtage en oplysningsreference i hvert indlæg; en ansvarsfraskrivelse, der er lagt op på din blog, bør være tilstrækkelig.\nDette er et problem, der stadig har ben og meget mere vil blive sagt, jeg er sikker. Blogging's traditionelle krav til berømmelse er som kilde til pålidelige oplysninger. Betalingen pr. Postudgave udfordrer denne antagelse og som den modnes som en form for social media marketing, er dette et problem, der skal løses.\nJott det, så du glemmer det ikke\nVoice over IP og Unified Communications - hvad det betyder for din lille virksomhed og salg\nRetail Trend: Et tilbagevenden til Americana\nBekendtgørelse af Prospecting Summit\n5 Ting hver stor indholdsmarkør gør (og det kan du også gøre!)\nCharm School for Salgsfagfolk\nByg et rådgivende råd til brændstof hurtig vækst\nHost din egen Internet Radio Show... Det er nemt!\nHvad er mit navn igen? At få folk til at huske dig\nKohl er ved at vokse\nSales Powerhouse Mary Delaney slutter Landslide's Advisory Board\nUnderholde dine fans og forbrugere i årtier


Indretning i et telt - Home is where I park\nIndretning i et telt\nKan godt kræve lidt justeringer…\nSom nævnt for et par dage siden, på facebook, så har jeg igen, igen rykket rundt inde i teltet. Det har krævet lidt forsøg at finde frem til en inddeling af rummet som jeg kan fungere i og med. Alene og når her er andre.\nJeg har nu et stort åbent rum, hvilket jeg ellers var overbevist om ikke ville være rart medmindre jeg er alene – hvilket jeg sjældent er i weekenderne. Jeg må sande at det store åbne rum fungerer rigtig godt – og da vi alligevel alle går i seng, på nogenlunde samme tid, har det absolut ingen praktisk betydning, og om morgenen sover teenagerne alligevel så tilpas længe, at jeg for længst har fyret op så der er varmt.\nJeg har en halvandenmandsseng – den snupper min datter som regel og min søn og jeg er forvist til madrasserne på gulvet. Når altså ikke i hvert fald den ene af os rykker ud i det lille telt – hvilket er ganske fremragende og ind imellem at foretrække nu det her er blevet lidt af en teenagebule i weekenderne ;o)\nFor fodenden er der pt et overfyldt tøjstativ som formentlig bukker under inden alt for længe – i stedet vil jeg gerne have noget lidt mere funktionelt til mit tøj – jeg har bare ikke helt gennemskuet hvad det skal være. Endnu!\nDet her er sengen set fra “køkkenafdelingen” og indgangen af – til venstre for stangen skal der gerne ende med at være et spise-/arbejdsbord omkring teltets midterste stang.\nHer er det fra sengen og over mod “køkken-afdelingen” – som ret beset blot er et par “væltede” reoler langs teltets vægge.\nDe skal begge udskiftes med noget som ikke er laminat – og helst noget som er omtrent 10 centimeter lavere så de passer med højden på teltet.\nHer er billedet taget fra “køkken-afdelingen” og hen mod brændeovnen – som er placeret midt for i den stik modsatte ende af teltet.\nIndgangspartiet er noget alvorligt rod, og formentlig noget jeg er nødt til at gøre noget ved – med en lille ekstension til teltet. Der skal være plads til våde sko og støvler, vådt og klamt overtøj. Våde arbejdshandsker, regntøj, huer, vanter og hvad ved jeg. Sådan et sted man kan komme ind og smide alt det der ikke behøves at være indenfor – et sted som også bliver en mellemgang for varmen. Rent praktisk aner jeg stadig ikke helt hvordan jeg skal gribe det an – andet end hvis jeg gør det med en tarp som et “halvtag” ude foran, jeg tror dog gerne jeg vil steppe det en anelse op.\nJeg forsøger at bruge pladsen mest optimalt, jeg tørrer krydderurter, the og lidt andre forsøg oppe under loftet hvor der er varmest. Jeg tørrer tøj i den modsatte ende. Har fået hængt løg og hvidløg op i hampenettet, kartofler og gulerødder er i kurve ligesom rigtig meget andet er det. Det er lidt af et puslespil. Et puslespil jeg håber bliver lettere at håndtere, efterhånden som jeg får fundet og/eller bygget opbevaringsløsninger som kan passe ind.


Generalforsamling 2020 | Cystisk Fibrose Foreningen\nCystisk Fibrose Foreningens ordinære generalforsamling afholdes den 17. september fra klokken 18.00-21.00 i Høje Taastrup.\nDen tidligere planlagte generalforsamling, som skulle være afholdt d. 28. april 2020, blev udsat pga. coronasituationen.\nIndkaldelse til generalforsamlingen blev sendt med post til foreningens stemmeberettigede medlemmer i uge 32.\n2. Fremlæggelse af bestyrelsens beretning om foreningens arbejde i det forløbne år. Læs Årsberetning 2019 her.\n3. Fremlæggelse af den reviderede årsrapport til godkendelse. Se årsrapporten her.\n4. Valg af tre bestyrelsesmedlemmer, se opstillede kandidater her.\nSune Schackenfeldt (genopstiller). Formand, far til to børn, som har cystisk fibrose.\nLars Christian Østergreen (genopstiller). Næstformand, har cystisk fibrose.\nLene Pedersen (genopstiller). Mor til voksen med cystisk fibrose.\n5. Valg af to suppleanter, følgende to er på valg:\nMads Pagh Nielsen (genopstiller). Far til barn, som har cystisk fibrose.\nMina Frank Lussenburg (genopstiller). Mor til voksen, som har cystisk fibrose.\nBestyrelsen foreslår, at kontingentet for 2021 er 325,- årligt for et personligt medlemskab og 450 kr. årligt for et familiemedlemskab. (kontingentet i 2020 er hhv. 310,- kr. og 430 kr.)\n8. Eventuelle forslag fra bestyrelsen eller medlemmer. Der er ikke fremkommet forslag\nForslag fra medlemmerne skal sendes til sekretariatet på mail ho@cff.dk senest d. 20. august 2020.\nEndelig dagsorden med evt. indkomne forslag offentliggøres på foreningens hjemmeside senest d. 3. september 2020.\nBåde online deltagelse og deltagelse ved fremmøde kræver tilmelding. Tilmeldingsfrist: Den 3. september 2020.\nFor at udfylde formularen skal du bruge dit medlemsnummer og pinkode. Det står i den indkaldelse der sendes med posten, men du kan også få den ved at kontakte sekretariatet på telefon 4371 4344 eller på email info@cff.dk.\nMedlemmerne er berettiget til at stemme ved skriftlig fuldmagt. Det er kun muligt at stemme ved fuldmagt via personer, som deltager ved generalforsamlingen ved fremmøde.\nDer er udsendes standard fuldmagt sammen med indkaldelse til generalforsamlingen. Du kan også hente den her.\nOpstilling til bestyrelsen foregår ved at udfylde online opstillingsformular, som du kan finde her.\nOpstillingsformularen skal være sekretariatet i hænde senest d. 20. august 2020. De opstillede kandidater offentliggøres løbende og senest to uger før generalforsamlingen.\nIdet der allerede er et medlem med cystisk fibrose i bestyrelsen, vil der ikke være særskilt valg af bestyrelsesmedlem med cystisk fibrose. Der vil derfor kun være en valghandling for valg af tre bestyrelsesmedlemmer, der vælges blandt personer med cystisk fibrose og pårørende til personer med cystisk fibrose.


I Nepal kan du arbejde frivilligt på en skole i den østligste del af landet eller på et pigehjem nær hovedstaden Kathmandu.\nBegge steder vil du primært hjælpe til med at undervise i engelsk, men du kan også lave andre kreative eller praktiske aktiviteter afhængig af hvad der er brug for når du kommer. Begge steder vil du blive del af en lokal hverdag og få et indblik i livet i Nepal.\nVil du bo på landet og blive del af hverdagen på en lokal skole? Så kan du arbejde frivilligt med engelskundervisning i Nepal. På skolen er der fra 0. til 10. klassetrin, og du vil typisk blive tilknyttet flere klasser. Engelskniveauet er lavt, og du kan både bidrage med et højere niveau og måske en mere kreativ tilgang til undervisningen. Det vigtigste er at tale engelsk med børnene og på den måde lære dem at bruge sproget. På skolen vil du være tilknyttet en lærer, som taler engelsk.\nVi samarbejder med flere lokale skoler i Nepal, hvor du kan komme til at arbejde som frivillig. Én af disse er i Damak by, som ligger i det lavtliggende varme Terai-område. På denne skole er der omkring 650 elever. Her vil du hjælpe til med engelskundervisningen fra cirka kl. 9 om morgenen efter du har spist dagens første portion "Dal Bhat" hos din værtsfamilie. Herefter fortsætter undervisningen til om eftermiddagen, dog med en længere pause midt på dagen. Når undervisningen er slut, kan du blive på skolen og lave sportsaktiviteter eller ekstra lektiehjælp med børnene, hvis du har lyst. Du kan regne med at arbejde omkring 25 timer om ugen fordelt over 5 dage, og du har fri i weekenden.\nI Nepal ligger eksamensperioden i marts måned, hvor der derfor vil være mulighed for at lave alternative projekter eller at tage på udflugter. Sommerferien starter i maj, men her kan du undervise i de frivillige sommerklasser. I oktober er der to store festivaler, hvor skolerne er lukket og du derfor vil have en eller to ugers fri. Dette er dog en fantastisk mulighed for at deltage i de traditionelle festligheder og få et unikt indblik i den nepalesiske kultur.\nPå de nepalesiske børnehjem er der behov for undervisning og lektiehjælp, og børnene er typisk mellem 3-18 år. Ét af de børnehjem, du har mulighed for at arbejde på, ligger cirka 2 timer nord for hovedstaden Kathmandu og er et pigebørnehjem, hvor der bor omkring 50-60 piger i alderen 5-18 år. Pigerne bor der i en kortere periode, hvis de ikke har en familie at være hos. Langt de fleste piger bliver dog hjulpet til at kunne bo host slægtninge eller bekendte, så de har et fast og trygt sted at vokse op.\nEn typisk dag vil starte ud med, at du står tidligt op og hjælper pigerne og det lokale personale med at lave morgenmad. Imens pigerne er i skole, skal du hjælpe til med praktiske opgaver som rengøring, madlavning eller projekter på institutionen. Du kan også følge børnene i skole og eventuelt hjælpe til med undervisningen på skolen, hvis du hellere vil det. Når pigerne er tilbage fra skolen om eftermiddagen kan du lave kreative aktiviteter og lege med de af pigerne, der har lyst eller hjælpe dem med deres lektier. I din fritid kan du slappe af på taget af børnehjemmet, hvor der er en fantastisk udsigt over bjergene. Du kan forvente at arbejde 25-30 timer om ugen fordelt over 5 dage. Du har fri to dage om ugen, og du kan aftale med børnehjemmet om du vil have dine fridage i weekenden eller på et andet tidspunkt i løbet af ugen.\nJens (20 år)\nAnkomst: 15. Sep. / Antal uger: 12 / Med højskole i Sri Lanka\nHvis du arbejder på børnehjemmet, så bor du også på børnehjemmet. Det betyder, at du har god mulighed for at blive en del af de daglige aktiviteter. Du og din rejsemakker vil have jeres eget værelse, hvor I også kan holde fri fra arbejdet. I vil dele et stort værelse, hvor I sover i køjesenge og hvor I har jeres eget badeværelse. Værelset ligger i en stor bygning, hvor pigerne på børnehjemmet spiser deres måltider og laver fritidsaktiviteter. Pigerne bor dog ikke i samme bygning, men i separate små huse cirka 200 meter fra, hvor I bor. Faciliteterne er simple, men der er både vand og elektricitet.\nHvis du i stedet arbejder på en skole, så kommer du til at bo hos en værtsfamilie. Du vil enten bo på landet i bjergregionen Ilam eller i en mindre by i det lavtliggende varme Terai-område. Hos værtsfamilien har du gode muligheder for at få et indblik i den nepalesiske kultur og hverdagslivet i Nepal. Familien vil fortælle om kulturen og traditioner, og måske vise dig rundt i området, hvor du bor. Hos værtsfamilien, vil du få dit eget værelse som du deler med din rejsemakker og du vil spise dine måltider sammen med familien.\nMange nepalesere er vegetarer, så der er ikke meget kød på menuen. Nationalretten er ”Dal Bhat”, og den består af ris, grøntsager og linser, og spises både til morgen- og aftensmad. Nepaleserne spiser som regel to store måltider i løbet af dagen. Først spiser man ”lunch” omkring kl. 9 inden man starter dagens arbejde og så spiser man aftensmad tidligt på aftenen. Begge måltider er som regel ”Dal Bhat”. Midt på dagen spiser man som regel kun en lille snack. En yderst populær snack er kiks og kage. Drikkevandet bliver kogt, og favoritdrikken er mælk med te og store mængder sukker.\nDet officielle sprog er nepali, som minder meget om hindi. Det er et sprog, der ligger meget fjernt fra dansk, men det er ikke svært at skabe et basalt udgangspunkt for at kommunikere. Generelt er engelsk ikke udbredt, men der vil være en hos din familie og på arbejdet, som kan noget engelsk.\nNår du har fri fra arbejde, kan du gå ture i dit lokalområde, læse i bøger eller blot slappe af hos familien eller på børnehjemmet. Hvis du bor i Ilam, kan du gå ture i de smukke bjerglandskaber der er dækket af grønne teplantager. Mens, hvis du bor i en mindre by i Terai området eller på børnehjemmet, kan du tage på café efter arbejde og drikke en kop nepalesisk te eller kaffe.\nI weekenderne har du mulighed for at tage på længere ture. Nepal er et oplagt land at rejse til, hvis du fascineres af bjerge og gerne vil ud at vandre. Her finder du virkelig storslået natur og flotte udsigter, og du kan vælge vandreture for både nybegyndere og øvede. Hvis du har en forlænget weekend, kan du også tage på safari i Chitwan og se elefanterne bade i deres naturlige omgivelser. Og så er det et must at besøge hovedstaden Kathmandu, med alle dens templer, butikker, køer på gaden og lækre mad!\nI Nepal er der fire vejrsæsoner ligesom vi har i Danmark. Vinteren varer fra november til februar, hvor det som regel er 15-20 grader, hvis du bor i Ilam eller på børnehjemmet, der begge ligger i bjergene. Her kan det også blive ned til 2-5 grader om natten. Husene er som regel ikke isoleret, hvorfor det kan være en god idé at tage varmt tøj med til at sove i. Hvis du til gengæld bor i det varme Terai, så vil temperaturerne ligge omkring 20-30 grader og luften er mere fugtig. Sommermånederne er fra juni til august og her er temperaturerne generelt lidt varmere. Disse måneder er det også regnsæson med mest regn i august og starten af september. I løbet af denne tid kan du opleve daglige regnskyl, der som regel kun varer et par timer og efterlader luften frisk og klar.\nKost under hele ophold (tilsvarende hvad de lokale spiser).


Komikere i radioen – Rødovre Lokal Nyt\n7. jan 2018, 11:40 - Sidst redigeret 5. jan 2018, 15:42\nKomikere i radioen\n'Uden for pædagogisk rækkevidde' har base på Bispebjerg Commedie Center og har også tidligere optrådt på Christiania. Den 9. februar optræder de i Viften med deres stand-up show, men først skal de i radioen lørdag den 13. januar. Foto: Presse\nkomik Som opvarmning til deres show i Viften den 9. februar, besøger komikergruppen ’Uden for pædagogisk rækkevidde' Rødovrekanalen til en snak om fortid, nutid og gøgl.\nRødovreKanalen på 105,9 MHz får lørdag den 13. januar klokken 14 et sjovere besøg end normalt, når de tre fyre fra gruppen ’uden for pædagogisk rækkevidde’ løfter på låget til krukken af morsomligheder.\nI Radioen vil de fortælle om deres baggrund for at optræde. Det bliver bestemt ikke kedeligt at lytte til de tre, der indtager Viften den 9. februar.\nGruppen består af Lars på 46 år, Brian på 48 år og Patrick på 30 år fra henholdsvis Amager, Sydhavnen og Vestegnen.\n”Showet tager udgangspunkt i deres eget liv, dels fortid, nutid og gøgl. Lars og Brian har en fortid med narko, kriminalitet og fængselsstraffe. Det sidste er dog 10 år siden. Patrick har haft sin gang i det kriminelle miljø uden selv at blive kriminel,” siger studieværten Lis G.\nPatrick når iøvrigt lige at blive færdiguddannet som pædagogassistent, inden de kommer i Radioen.