00189 Rome - ITALIEN\nDukkert i poolen efter en dag i storbyen\nKlimaanlæg i alle bungalows på pladsen\n5-stjernede badefaciliteter på campingpladsen\nBesøg forlystelsespark Rainbow Magic Valmontore.\nPræsentation Flaminio Village Camping Bungalow Park\nFerie i en grøn oase nord for Rom\nI Flaminio Village Bungalow Park, der ligger i den nordlige del af Rom, Italien, har I mulighed for selv at bestemme farten i jeres ferie. For I planlægger selv måltider, ture og aktiviteter, eller om I bare vil slappe af eller have det sjovt ved poolen. Rom er storbyen, hvor de kulinariske autentiske oplevelser strækker sig fra hjemmelavet pizza og is til vin fra lokale vinmarker. Her kan I få alle behov fra historiske oplevelser til en daseferie opfyldt, når I booker en ferie i Flaminio Village Bungalow Park.\nFamilieferie med friske råvarer og sjov i poolen\nEt lille minimarked ved receptionen forsyner jer med friske råvarer, såsom mælk, brød, frugter og glutenfri produkter. I kan kaste jer over Infocenteret samme sted, hvor I kan hente praktiske informationer om alle aktuelle spændende events i Rom, og som kan hjælpe jer med at planlægge jeres citytrip ved at foreslå jer rejseplaner og events. Inde i Infocenteret har I også internetadgang. Derudover tilbydes I gratis sikkerhedsbokse til jeres værdigenstande i receptionen, hvor I hos det flersprogede servicemindede personale også kan leje bagagebokse, veksle valuta, bestille taxi eller booke en udlejningsbil. Ude på selve campingpladsen har I adgang til vaskeri med vaskemaskiner og tørretumblere. Efter en dejlig dag i storbyen kan I slappe af i poolen, hvor børnene har masser af legekammerater, eller nyde stemningen med stille musik i baren hele aftenen. Klimaanlæg er standardudstyr i alle typer mobile homes på campingpladsen. I Flaminio Village Bungalow Park må I have jeres hund med i alle typer mobile homes, hvis det er en lille race. Nærmeste togstation til og fra Rom er Due Ponti, som ligger 10 minutters gang fra campingpladsen, og som en ekstra service organiseres der ved behov gratis shuttlebuskørsel til og fra Ciampina- og Fiumcino-lufthavnene.\nCamping Flaminio Village Camping Bungalow Park - Rome\n41.962051 / 12.478389


Sonnenhotel Bayerischer Hof Waldmunchen, hotel null. Tidsbegrænset tilbud!\n« Tilbage Sonnenhotel Bayerischer Hof\nCheck priser og tilgængelighed for Sonnenhotel Bayerischer Hof: Check ind :\nSonnenhotel Bayerischer Hof - Beskrivelse\nBeliggende på TorweiherwegLæs resten\n5 i nordøst Waldmunchen i en afstand af 6 minutter til fods fra bykernen.Sonnenhotel Bayerischer Hof har alle de faciliteter, man kan forvente sig af et trestjernet hotel i Waldmunchen: Restaurant, Bar, Vask, Fri parkering. Hotellet hører ind under kategorien budget.Ekstra plus: have.Der findes hurtig internetadgang på hotellet.Slap af i hotellets sauna.Det er en del af kæden Sonnenhotels AG.Praktisk information :Hotellet har fri parkering.\nSonnenhotel Bayerischer Hof type(r):\nHotellet ejes af: Sonnenhotels AG™\nSonnenhotel Bayerischer Hof faciliteter og service\nDer er 25 værelser på Hotel Waldhaus i alle kategorier fra Room til Room. Priserne for et almindeligt værelse starter på 269 Danske kroner.Hotel Waldhaus har alle de faciliteter, man kan forvente sig 9,7 km -


Kaktus Siger At Derfor Skal Du Vælge Et Mobilabonnement Med Omhu Dokument Er Helt Sikkert Fortrinlig | Vores Gode Sorte Skole\nKaktus Siger At Derfor Skal Du Vælge Et Mobilabonnement Med Omhu Dokument Er Helt Sikkert Fortrinlig\nIfald slet ikke folk ejer én super betragtning, er dét akut, a folk tager én allerede eksisterende betragtning og forandre denne, såsom mobilabonnementer.\nDer er nok mange dejlige årsager til at få sig første nyt mobilabonnement. Dét kan tit være en højt service ad spørge eksperter som vedblive hvilket dé har med a ordne vedrørende tjeneste, eftertidigt du med sikkerhed hos, at det er nok ét dårligt abonnement du har valgt. Vi ejer også dé meget yndet tablets og forskellige elektroniske virkemidler jeres kikkerten hver eneste døgn.\nTv-Boks og Tdc også Iphone6\nDet er længere under halvdelen af hver og en verdens lande. Smartphones kan så anvendes indtil uendeligt adskillig produkter. Det teknologiske udvikling har medført et ramaskrig af ekstra services, de som forbruger burde finde gennem eder også konstant vurdere ens brug imod. Derfor skal du vælge et mobilabonnement med omhu En Stor Del mænd går netop rundt med et abonnement, som er helt sikkert fuldkommen forældet, sikken kan så håndtere fuldkommen ondt af pengepungen. Dette kan komme an på, a én har haft de selvsamme telefon jeres fleste uger, også derfor nogensinde tænker over, hvad deres sædler umiddelbart går indtil. En genial forretningsmand forstår sin på den sorte børs.\nDer er nok flere valg der skal træffes, siden man skal ud og så eje anskaffet sin en telefon. Men overvej på hvoriblandt synd dét ville eksistere, såfremt du tabte signalet i en vigtig samtale, eller du måtte foreløbig at uploade nogle, også slig opdagede i indtil jeres overraskelse, a det godstog fire uger ad uploade et helt normalt foto. På Den Anden Side er næsten sikkert deres stadig én forskel af en internet link jer hovedstadsområdet fremad for en fjernt sted jeres Sønderjylland. Køb Mobilabonnement på 4G Mobilnetværk Af samme kompetence ligger det hele imod en god del af abonnementer som virkelig ikke er perfekte for dem. Trods internettet fra talrig er blevet én element af dagligdagen, så kan dét fra nogle ligeledes gribe overhånd, og så resultere med, at du benytter hele dagen foran skærmen. Denne Her er helt sikkert en ekstra funktion som mangfoldig af dé nyere tv-apparat kommer medtage, imidlertid kan de stadig handle nye tv uden indbygget cyberspace, da ikke hver og en har minimumskrav fra denne flere funktion.\nBoksen og Mobilen samt Komminikation\nDet fokuserer vedrørende hver enkelte forbrugers minimumskrav og der skal findes plads til hver og en. Jer døgn vedblive du, ad vi bliver klogere af a stirre tv-apparat, det bemærke dér ingen der troede eder den spæde start. Beløbene afhænger på den anden side af hvoraf så meget dér skal flytter også.\nFor a de kan købe bedste og billigste bredbånd medregne én stor hastighed, vil det hyppigt kræve, a folk afsætter én broderpart midler. Allesammen nyere smartphones ejer 4g, men én burde slet ikke i massevis generationer af smartphones tilbage før én virkelig ikke kan så finde 4g på disse mobiler. Dette er netop overhovedet ikke kostfrit at holde sig i kontakt med omverdenen omkring nettet, man dette er muligvis nogle der er næsten sikkert vildt meget vigtigt, også noget vores stoler meget mere og så meget mere af fra hver døgn dér gik.\nFølelsen af endelig at ku nyde sit færdige byggeprojekt derefter længst tid medregne håndværkere er næsten sikkert skønt – man knap såh behageligt, dersom de sidder medregne murbrokker, nullermænd og vildt meget andet af sin egen ret derefter byggeprojektet. Sidenhen kan så i stille og roligt sætte i ned og så titte fjernsyn. Der er næsten sikkert kommet nogle neo på markedet, de kan nu ligeledes få fibernet, men jeres kuwait er næsten sikkert rækkevidden af den her ikke således udbredt endnu, også hvori billigt bredbånd med plus kan så installeres jeres alle bo, kommer det med fibernet an på, hvor de lever.\n4G Mobilnetværk også Brugeroplevelse også Uncategorized\nPå denne måde kommer TV-boksene virkelig ikke til at fremstå denne tydlige. Før for bredbåndsmarkedet er nok dét svineheldigt at kunne få eftertidigt super kvalitet til denne lav en pris. Dét er helt sikkert evt. af forskellige årsager upraktisk ad ændre teleselskab fra a spare en smule sædler, og så de burde derfor ordne opad medregne sig ego, hvoriblandt vigtig omkostningen er næsten sikkert, eftersom det køber vedrørende én moderne iphone seks. Mobilen kan så ligeledes fås eder normal sædvanlig blåt, sølv, guld også rosa sølv.\nForrige indlægErlan Gennemgår Rengøringshjælp Samt Privat Journalistiken – Er GodkendtNæste indlægKarinasofia Læser Her Er Den Bedste Ejendomsmægler I Dragør Journalistiken


Sønderjyske Årbøger 2020\nÅrets bog – meget andet end Genforening\nDet er 131 år siden første udgave af Sønderjyske Årbøger udkom med Historisk Samfund for Sønderjylland som udgiver. Og den nyeste udgave på 375 sider har selvsagt nye vinkler på udfordringerne ved Genforeningen for 100 år siden. Men også en række andre emner belyses og underholder læserne.\nBogen byder tillige på anmeldelser af 18 andre bøger om Sønderjylland. Og 36 sider handler om de arkiver, museer og forskningsinstitutioner, der er i landsdelen og giver et indblik i den historiske arbejdsmark i Sønderjylland. Den er ganske omfattende.\nForfatterne har fået deres historie bedømt på forskerniveau, hvilket blåstempler Sønderjysk Årbøger som DET førende danske videnskabelige tidsskrift inden for forskningen af Sønderjyllands historie. Alligevel er det lykkes forfatterne at skrive i et sprog, så Sønderjyske Årbøger for de fleste opleves som et folkeligt tidsskrift, hvor de enkelte artikler og helheden tiltaler den almindeligt historisk interesserede læser.\nNi forfattere fører læserne vidt omkring\nÅrbogen rummer i alt ni artikler.\nMads Mikkel Tørsleff giver i bogens første artikel læserne viden om, hvilke pære- og æblesorter fra 1700- og 1800-tallet der er særligt sønderjyske. Og han skriver om deres skæbne under overskriften Hvor er de i dag?\nJohannes Brix giver et indblik i, hvordan sundhedsvæsenet i Hertugdømmerne efter treårskrigen fra 1853 blev søgt delt, og en ny stilling som medicinalinspektør i Slesvig blev oprettet og udfordret i en region, hvor en stor del af befolkningen ikke magtede det danske sprog.\nKarina Lykke Grand og Thor J. Mednick beskriver, hvordan den såkaldte kunstnergave blev indsamlet til Sønderjylland allerede fra 1914 blandt kendte danske kunstmalere og blev modtaget af sønderjyderne.\nKlaus Tolstrup Petersen beskriver i sin artikel fænomenet nødpengesedler som i tiden efter 1. Verdenskrig jo primært var et betalingsmiddel, men som i grænselandet udviklede sig til at blive en kunstnerisk slagmark i den nationale afstemningskamp og siden eftertragtede samlerobjekter, også i en lyssky kommerciel produktion.\nHans Schultz Hansen har lokaliseret to hidtil ukendte, samtidige referater af Vælgerforeningen for Nordslesvigs berømte møde på Folkehjem i november 1918, hvor man vedtog den såkaldte Aabenraaresolution.\nI årbogens sjette artikel sætter Drude Terkildsen Bill fokus på, hvordan den danske bevægelse under afstemningskampen op til 1920 agiterede og forsøgte at skabe et nationalt selvbillede, som borgerne i nord- og Mellemslesvig kunne spejle sig i på vejen til national selvforståelse.\nMogens Rostgaard Nissen har nærlæst ledere i en række rigsdanske aviser i foråret 1920 og beskriver, hvordan kampen om Flensborgs nationale tilhørsforhold udviklede sig i de første uger efter afstemningen i zone 2. Debatten blev endnu skarpere efter afstemningen, end den havde været i tiden forud.\nMartin Corfix fortæller om, hvordan det danske militær under stor bevågenhed vender tilbage til Sønderjylland i maj 1920. Dansk militærmusik og sang var et væsentligt element ved overtagelsen af de sønderjyske garnisoner og fik stor betydning for den sønderjyske befolkning i forbindelse med Genforeningen.\nEndelig har Merete Bo Thomsen i sin artikel givet et indblik i, hvordan borgerne i Mellemslesvig skaber et nationalt mindretal, og hvordan det danske mindretal begyndte at organisere sig efter afstemningen i marts 1920.


Vejledning om ansøgning til puljen Børn med seksuelt grænseoverskridende adfærd etablering af behandlingsenheder, national vidensopsamling - PDF\nVejledning om ansøgning til puljen Børn med seksuelt grænseoverskridende adfærd etablering af behandlingsenheder, national vidensopsamling\nDownload "Vejledning om ansøgning til puljen Børn med seksuelt grænseoverskridende adfærd etablering af behandlingsenheder, national vidensopsamling 15.25.11."\n1 Social- og Integrationsministeriet Vejledning om ansøgning til puljen Børn med seksuelt grænseoverskridende adfærd etablering af behandlingsenheder, national vidensopsamling og rådgivning Ansøgningsfrist er d. 6. juni 2013 INDHOLDSFORTEGNELSE 1 Indledning Puljens formål Projektets målgruppe Ansøgerkreds Projektperiode Støtteegnede projekter ansøgningspuljens anvendelsesområde Kriterier for fordeling af støtte Køn skal tænkes ind i projekterne (Kønsmainstreaming) Tilskudsberettigede udgifter Der kan ikke søges tilskud til Evaluering og erfaringsopsamling Praktiske oplysninger Ansøgningsprocedure Budget Retningslinjer for udarbejdelse af budget Regnskabsaflæggelse... 9 Side 1 af 10\n2 1 Indledning Som led i den samlede indsats til beskyttelse af børn mod overgreb har satspuljepartierne med satspuljeaftalen for 2013 afsat 24,5 mio. kr. over 4 år til en ansøgningspulje med henblik på etablering og drift af behandlingstilbud til børn, der krænker andre børn. Heraf er afsat 18,4 mio. kr. til etablering og drift af behandlingsenheder og 3,4 mio. kr. til rådgivning og dataindsamling. Kommuner og selvejende institutioner kan søge enkeltvis eller indgå partnerskaber, ligesom flere kommuner kan indgå partnerskaber om etablering og drift af behandlingsenhederne. Det forventes, at én af behandlingsenhederne varetager opgaven med rådgivning og dataindsamling. Til dette kan der søges midler fra den samme pulje til udvikling af en landsdækkende dataindsamling samt en udgående landsdækkende rådgivningsfunktion om børn, der har seksuelt grænseoverskridende adfærd overfor andre børn. Der nedsættes en styregruppe for projektet. Styregruppen har bl.a. til opgave at godkende hvilke data, der skal indberettes i det fælles dokumentationssystem. Midlerne i ansøgningspuljen er fordelt henover årene med følgende beløb I alt Mio. kr. Mio. kr. Mio. kr. Mio. kr. Mio. kr. Behandlingsenheder 2,0 6,8 5,4 4,2 18,4 Rådgivning og dataindsamling 0,4 1,0 1,0 1,0 3,4 2,4 7,8 6,4 5,2 21,8 Det forventes at behandlingsenhederne tilbyder behandling af børn i alle landets kommuner, og at behandlingsenhederne ved projektperiodens udløb forankres, ved at de kommuner, som benytter behandlingstilbuddene betaler for dette. Der vil dog, når projektperioden er udløbet, være mulighed for at yde driftstilskud i mindre omfang. Der er afsat 2,0 mio. kr. til evaluering af behandlingsindsatsen i perioden Ansøgningsfristen er d. 6. juni Baggrund Puljen er en del af Overgrebspakken en samlet indsats til beskyttelse af børn mod overgreb. Overgrebspakken består af et omfattende lovinitiativ til beskyttelse af børn mod overgreb samt en række initiativer til understøttelse af denne lovgivning. Der er i alt afsat 268 mio. kr. over fire år i den samlede overgrebspakke. Overgrebspakken udmønter en lang række anbefalinger til at forebygge og stoppe overgreb mod børn fra social- og integrationsministerens nedsatte Ekspertpanel om overgreb mod børn. 1 Ekspertpanelet har bl.a. anbefalet, at indsatsen over for børn og unge, der krænker andre børn, styrkes med henblik på, at krænkeradfærden stoppes, og en voksen krænkeradfærd forebygges. Børn og unge, der udviser krænkende eller seksuelt grænseoverskridende adfærd, kan have brug for særlig støtte og behandling. De kan have brug for hjælp til at stoppe denne adfærd via en psyko-social indsats, som forebygger udvikling af et mere fast krænkermønster i voksenlivet. Indsatsen kan dermed også ses som led i den forebyggende indsats. Med det nye initiativ styrkes den samlede indsats overfor børn og unge, der krænker andre børn. 1 Socialministeriet (2012): Rapport fra ekspertpanel om overgreb mod børn, juni Side 2 af 10\n3 2 Puljens formål Formålet med puljen er at forebygge, at børn og unge krænkes seksuelt af andre børn og unge. Dette sker ved at etablere behandlingsenheder målrettet børn, der har seksuelt grænseoverskridende adfærd overfor andre børn. Desuden har puljen også til formål at indsamle data på tværs af behandlingsenhederne til en landsdækkende årlig dokumentation og vidensopsamling på området, samt etablere en national rådgivningsfunktion, der kan understøtte behandlingsenhederne i arbejdet. Målene for behandlingsenhederne er: - At der oprettes behandlingsenheder, der tilbyder kvalificeret psyko-social behandling til børn med seksuelt grænseoverskridende adfærd. Dette kan evt. ske i samarbejde med en relevant selvejende institution eller i samarbejde med andre kommuner. - Behandlingsenhederne skal placeres under hensyntagen til geografi og dækningsgrad. - Alle landets kommuner kan benytte sig af behandlingsenhederne. Målene for behandlingsenheden, der tillige søger om midler til vidensopsamling, rådgivning, dataregistrering mv.: - Én behandlingsenhed får midler i perioden til en landsdækkende vidensopsamling og til at yde rådgivning på området til behandlingsenhederne. Behandlingsenheden skal også udvikle et fælles dataregistreringssystem i samarbejde med alle behandlingsenhederne. Dette skal skabe grundlag for en årlig national vidensopsamling på området, varetaget af behandlingsenheden. - Behandlingsenheden skal i fællesskab med de andre behandlingsenheder blive enige om brug af et/flere validerede psykologiske tests i forbindelse med visitation af børn til behandling. Der vil blive stillet krav om, at evaluator anvender dette som baseline i forbindelse med måling af effekten af behandlingen i Testene skal så vidt muligt udvælges fra listen over Socialstyrelsens validerede målemetoder til vurdering af sociale outcomes i forbindelse med evalueringer. Testene skal kunne anvendes i forhold til tilrettelæggelse af behandlingsindsatsen samt i forhold til evaluering/baseline. - Behandlingsenheden skal komme med et oplæg til behandlingsenhederne og styregruppen om dette. - Behandlingsenheden skal afholde netværksmøder og lign., fx undervisningsdage i brug af dataregistreringssystemet. 3 Projektets målgruppe Målgruppen for projektet er børn og unge af begge køn, der udviser seksuel grænseoverskridende adfærd. En sekundær målgruppe er de psykologer/behandlere, der skal udføre behandlingen, og som med dette initiativ kan modtage supervision i deres arbejde. 4 Ansøgerkreds Kommuner og selvejende institutioner, der tager initiativ til projekter beskrevet i afsnit Støtteegnede projekter. 5 Projektperiode Midlerne skal anvendes i perioden 1. oktober 2013 til 31. december Side 3 af 10\n4 6 Støtteegnede projekter ansøgningspuljens anvendelsesområde Der kan søges tilskud til: Etablering og drift af behandlingsenhederne, rådgivning, dataindsamling og dokumentation herunder: Lønudgifter til: - Projektledelse. - Personale i behandlingsenheden. - Deltagelse i nationale netværksmøder, hvor det forventes, at både projektleder og behandlingsenhedens medarbejdere deltager. - Vidensopsamling, dokumentationsopgaver og dataregistrering, herunder møder og undervisning i den forbindelse. - Formidling til andre kommuner om behandlingsenhedens tilbud, eksterne møder, temadage og lign. - Opgaver i forbindelse med den af Socialstyrelsen udbudte evalueringsopgave i perioden Etablering af behandlingsenheder, herunder husleje, inventar mm. Supervision til behandlere af børn, der har en seksuelt grænseoverskridende adfærd overfor andre børn. 7 Kriterier for fordeling af støtte Det er en forudsætning for at få støtte fra puljen, at projektets formål ligger indenfor puljens formål. Behandlingsenhederne skal: - Tilbyde psyko-sociale behandlingsforløb til børn, der har seksuelt grænseoverskridende adfærd overfor andre børn ud fra anerkendte/evidensbaserede behandlingsmetoder. - Beskrive grundlaget for behandlingsenheden samt den/de valgte behandlingsmetoder/former, der tilbydes ud fra det enkelte barns behov for en psyko-social indsats. - Beskrive jobfunktioner i behandlingsenheder og krav til evt. nyt personale. For allerede ansatte medarbejdere, der forventes at skulle indgå i behandlingsenheden, vedlægges CV. - Modtage supervision fra en selvvalgt supervisor. - Anvende den behandlingsenhed, som modtager støtte fra puljen til rådgivning, efter behov i forhold til generel rådgivning om børn med seksuelt grænseoverskridende adfærd overfor andre børn og samarbejde med behandlingsenheden, som forestår udviklingen af et fælles dataregistreringssystem. - Medvirke i at udvælge et/flere validerede psykologiske tests med oplæg fra behandlingsenheden der varetager opgaven med vidensopsamling, rådgivning og dataregistrering. - Indberette data i det fælles dataregistreringssystem. - Benytte et/flere validerede psykologiske tests. - Indgå i dataindsamling i forbindelse med evaluering i Formidle tilbuddet til landets kommuner, herunder økonomi og indhold i behandlingen. - Arbejde med en model for forankring af behandlingstilbuddet efter projektperiodens udløb. - Deltage i landsdækkende netværksmøder og lign., eks. undervisningsdage i brug af dataregistreringssystemet. Den behandlingsenhed, som søger midler til rådgivning, dokumentation, dataregistrering mv. skal: - Have dokumenteret erfaring med at udvikle behandling til børn, der krænker børn både ift. behandling og forskning/vidensopsamling. - Have erfaringer med at yde processtøtte, herunder afholde netværksmøder, temadag og lign. - Kunne etablere netværk på tværs af behandlingsenheder herunder vidensdeling på tværs. Side 4 af 10\n5 - Kunne yde rådgivning med udgangspunkt i behandlingsenhedernes forskellige behov. - Have erfaringer med dataregistrering og vidensopsamling. - Have ansvar for at udvikle et dataregistreringssystem i samarbejde med behandlingsenhederne. Det skal være enkelt, stabilt og driftssikkert. Det skal pilottestes hos minimum 2 behandlingsenheder, og der skal udarbejdes en vejledning og et undervisningskoncept for det. - Sikre at behandlingsenhederne benytter dataregistreringssystemet korrekt. - Lave oplæg til, hvilke psykologiske validerede tests, der kan benyttes i forbindelse med visitation af børn til behandling. Sikre enighed og accept af de valgte tests hos behandlingsenhederne. - Skal afrapportere til styregruppen og Socialstyrelsen ift. den rådgivning, der ydes til behandlingsenhederne. Den årlige landsdækkende vidensopsamling skal som minimum registrere følgende data om dels børn med seksuelt grænseoverskridende adfærd, dels de børn, der er blevet krænket: - Baggrundsdata - Forældredata - Politiets involvering - Barnets opvækstmiljø, herunder tilknytningsmønster samt risiko og beskyttelsesfaktorer under opvæksten - Evt. diagnose og behandling før visitation til behandling - Resultaterne af anvendte psykologisk test - Beskrivelse af seksuelt bekymrende adfærd - Karakteristika for ofre for overgreb - Afsløring af overgreb Det forventes, at ansøgere beskriver, hvordan de vil arbejde med ovenstående krav i ansøgningen. Ved fordeling af støtte til projekterne vil der endvidere blive lagt vægt på: 1. At projektets formål er beskrevet. I projektets formål beskrives, hvilket problem projektet skal løse for målgruppen, og hvilken forandring det skal medføre for målgruppen. Projektets formål er en generel beskrivelse af de problemer, projektet søger at løse for målgruppen. Når I beskriver problemområdet, skal I være opmærksomme på, om der f.eks. er særlige kønsmæssige, aldersmæssige, geografiske, etniske eller andre perspektiver, der skal tages højde for i projektet. 2. At projektets målgruppe er beskrevet kort og præcist. Beskrivelsen skal indeholde følgende oplysninger: Hvem der indgår i målgruppen? Hvor mange personer er omfattet af målgruppen? Hvor mange personer fra målgruppen forventes at være omfattet af projektet? Det er vigtigt, at der gives et realistisk bud på, hvor mange der indgår i projektet. Der skal både tages hensyn til det økonomiske grundlag for projektet og kapaciteten (f.eks. antal ansatte, deres faglige forudsætninger og projektets organisatoriske rammer og muligheder). Hvordan vil antal deltagere i projektet blive opgjort/dokumenteret? Det skal beskrives, hvordan I systematisk vil opgøre antallet af brugere. Er der relevante undergrupper (er det f.eks. relevant at skelne mellem piger og drenge)? 3. At projektets mål på brugerniveau er klart og præcist beskrevet. Målene er de forventede resultater og en konkretisering af projektets formål, og skal bruges til at styre projektet. 4. At det er beskrevet, hvilke resultater, der skal opnås, for at projektet er en succes. Tænk f.eks. over, hvor mange børn I skal have hjulpet for, at I selv synes, at jeres indsats har været en succes. 5. At det er beskrevet, hvordan målene/resultaterne nås, dvs. at det er beskrevet kort og præcist, hvilke aktiviteter, som projektet vil gennemføre. Det skal også beskrives, hvordan de enkelte aktiviteter hænger Side 5 af 10\n6 sammen, og hvordan aktiviteterne bidrager til at opnå målet. I skal ud fra karakteristik af målgruppen og dens problemer beskrive indholdet af disse aktiviteter, så det kan ses, hvordan de modsvarer problemerne. Tidsplan for aktiviteter skal udarbejdes. Det skal angives, om nogle aktiviteter tidsmæssigt skal placeres før andre, og om der er særlige kritiske betingelser, der skal være opfyldt, før I fortsætter med projektet. 6. At det fremgår, hvordan projektet vil dokumentere behandlingen og forløb i forhold til omegnskommuner. 7. At projektets organisation og ledelse er beskrevet. Beskriv projektets organisationsstruktur og opgavefordeling. F.eks. hvor mange ansatte er der i projektet, projektlederens beføjelse, hvem har det overordnede ansvar for projektet, projektets samarbejdsparter, og hvad disse bidrager med. 8. At videreførelse af projektets aktiviteter efter tilskudsperiodens udløb er beskrevet. Efter 2016 forventes indsatsen at være forankret og selvfinansieret. Der forventes i den forbindelse en beskrivelse af de implementeringsstrategier projektet vil arbejde med i projektperioden. Sidst i projektperioden indsender hver behandlingsenhed implementeringsplan for den fremadrettede forankring. 8 Køn skal tænkes ind i projekterne (Kønsmainstreaming) I skal overveje, om projektet skal målrettes enten drenge eller piger eller begge køn. Det forudsættes, at metoder, der bruges, modsvarer de behov for målgruppen, som hhv. piger og drenge kan have. I skal overveje om piger og drenge har samme behov for hjælp. I må også overveje om I vil indrette tilbuddet på en måde, der gør det muligt for både piger og drenge at få udbytte af tilbuddet. I skal tage stilling til, om projektet bidrager til reel ligestilling mellem drenge og piger. 9 Tilskudsberettigede udgifter 1. Lønudgifter til aflønning af projektledere og medarbejdere, herunder eksterne konsulenter som fx supervisorer. Lønniveauet må ikke være højere end det, der er aftalt i de statslige overenskomster for tilsvarende arbejde. I kan finde relevant information på Moderniseringsstyrelsens hjemmeside og/eller ved henvendelse til de relevante fagforeninger. For ikke fuldtidsansatte medarbejdere skal lønudgifter budgetteres med antal timer og sats pr. time. 2. Udgifter til offentlig transport 3. Udgifter til transport i egen bil kan højst udgøre statens almindelige takst pr. km. (den lave sats), jf. Personalestyrelsens cirkulære om Satsregulering for tjenesterejser. I kan finde cirkulæret og anden relevant information på Moderniseringsstyrelsens hjemmeside Taksten reguleres en gang om året og kan findes på i afsnittet om Puljer. Transport i egen bil skal budgetteres med antal kilometer og takst pr. km. 4. Udgifter til lokaler, herunder renovering af lokaler 5. Udgifter til indretning af lokaler 6. Driftsudgifter 7. Udgifter til etablering og drift af nationalt dataregistreringssystem udover løn 8. Lovpligtige forsikringer, herunder arbejdsskadeforsikringer. 9. Revisionsudgifter. 10 Der kan ikke søges tilskud til 1. Aktiviteter i udlandet. 2. Anskaffelse af fast ejendom. 3. Omfattende anlægsudgifter (f.eks. ombygning og renovering). 4. Dækning af underskud. 5. Støtte til enkeltpersoners underhold. Side 6 af 10\n7 6. Anskaffelse af bil. 7. Gaver. 11 Evaluering og erfaringsopsamling Det skal være muligt at følge med i, om projektets indsats har den tilsigtede virkning for borgerne. Derfor skal det rapporteres til Social- og Integrationsministeriet om de mål, projektet opstillede for sin succes, er/bliver opfyldt. Der skal indsendes en standardrapport én gang om året og ved projektafslutning. Standardrapporten kan hentes fra Social- og Integrationsministeriets hjemmeside Rapporten skal udfyldes elektronisk og sendes som en vedhæftet fil i en til Puljestyring. Mailadressen er: samt CC Socialstyrelsens projektleder, Rikke Møller: Behandlingsenhederne skal indgå i en fælles national dataindsamling, som varetages af den behandlingsenhed, som modtager støtte til dette. Behandlingsenheden afrapporterer denne nationale vidensopsamling til styregruppen årligt. Der udbydes en evalueringsopgave i Evaluator afrapporterer evalueringens resultater ultimo Ansøgere skal deltage i begge ovennævnte aktiviteter. 12 Praktiske oplysninger 12.1 Ansøgningsprocedure Social- og Integrationsministeriet har etableret en portalløsning for alle ministeriets puljer. For at anvende portalen, skal ansøgere oprettes på portalen til min tilskudsside via NemID, se vejledning her. På min tilskudsside findes de puljer, som ansøgerne har adgang til at søge, herunder vejledning, ansøgningsskema, budgetskema og regnskabsskema. Alle punkter i ansøgningsskemaet skal være udfyldt, førend ansøgningen kan sendes elektronisk. Ansøgningsfristen er den 6. juni Efter denne dato kan ansøgningerne ikke fremsendes. Ansøgningerne skal sendes via ministeriets portal, såfremt den er modtaget korrekt, fremsendes kvitteringsbrev indenfor 4 uger. Når ansøgningerne er behandlet, bliver indstillingerne forelagt social- og integrationsministeren og satspuljeordførerne til godkendelse. Ansøgerne kan forvente svar på ansøgningen i juli Socialfaglige spørgsmål om puljen behandles af Socialstyrelsen. Spørgsmål kan stilles til: Rikke Møller tlf: Side 7 af 10\n8 Spørgsmål om puljens administration behandles af Puljestyring. Spørgsmål kan stilles til på hverdage mellem kl til eller Budget I forbindelse med ansøgning om støtte fra Social- og Integrationsministeriets puljer skal der i langt de fleste tilfælde udarbejdes budget for projekterne, der ansøges om støtte til. Til udarbejdelse af budgettet for projektet skal skabelonen budgetskema anvendes. Regnearket er låst, og der kan kun indtastes data i de felter, som er markeret med gul farve. Alle formler til beregningerne er lagt i regnearket, så sammentællinger laves automatisk. Periodiserede budgetter For hvert projektår (12 måneder) skal der udfyldes et årsbudget. For et fireårigt projekt skal der således laves fire årsbudgetter. Udgifterne i det enkelte årsbudget skal endvidere fordeles på de måneder, hvor de enkelte udgifter forventes at falde. Hvis der fx er en ansat projektleder i projektet, opgøres lønnen som den afholdes, én gang om måneden. Er en konference en del af projektet, anføres udgiften i den/de måneder, som udgiften til konferencen forventes afholdt. Gennemsnitstal kan således ikke anvendes. Budgettet skal indeholde en opdeling mellem lønudgifter og øvrige udgifter. Lønudgifter skal budgetteres med antal timer og sats pr. time for ansatte medarbejdere og/eller timelønnede eksterne konsulenter mv. Lønniveauet må ikke være højere end det, der er aftalt i de statslige overenskomster for tilsvarende arbejde. I kan finde relevant information på Moderniseringsstyrelsens hjemmeside og/eller ved henvendelse til de relevante fagforeninger. Enhedspriser Alle udgiftsposter skal så vidt muligt udspecificeres i antal enheder og pris pr. enhed. Hvis projektet f. eks. indebærer afholdelse af to konferencer inden for det samme projektår, og hver af konferencerne koster kr., anføres to enheder á kr. i den eller de måneder, hvor konferencerne og dermed udgifterne forventes afholdt. Transportudgifter Transportudgifter skal fordeles på følgende to udgiftsposter: a. Offentlig transport. b. Transport i egen bil, som skal budgetteres med antal kilometer og takst pr. km. Vi gør opmærksom på, at udgifter til transport i egen bil højst kan udgøre statens almindelige takst pr. km (den lave sats), jf. Cirkulære om Satsregulering for tjenesterejser. I kan finde cirkulæret og anden relevant information på Moderniseringsstyrelsens hjemmeside Taksten reguleres en gang om året og kan findes på i afsnittet om Puljer. Noter til budgettet Der kan udarbejdes forklarende noter til de udgiftsposter, som anføres i budgettet. Hvis en af budgetposterne fx er Seminar, kan noten indeholde oplysninger om forventet antal deltagere, seminarets varighed (antal dage, med eller uden overnatning), pris pr. deltager, honorar til oplægsholder mv. Noten skal således dels klarlægge indholdet af den enkelte aktivitet og dels klarlægge forudsætningerne for udgiftens størrelse. Poster som ikke kan fremgå af budgettet Følgende poster kan ikke medtages i budgettet: 1. Uforudsigelige udgifter 2. Overhead 3. Administrationsbidrag 4. Diverse Side 8 af 10\n9 Det er vigtigt, at følgende oplysninger angives i budgettet: Projektets titel Ansøgers identifikation (CVR-nummer eller CPR-nummer) Ansøgers navn og adresse 12.3 Retningslinjer for udarbejdelse af budget Alle udgifter skal budgetteres månedsvis. I den forbindelse er det væsentligt at gøre sig realistiske overvejelser over, hvornår tilskuddet forventes anvendt. Som hovedregel er det fx en god idé, at vente med at budgettere med en lønudgift, idet der skal anvendes tid til rekruttering af medarbejdere. Dertil kommer, at fx udgifter til rekruttering af deltagere og frivillige normalt anvendes først i projektperioden. Budgettet skal indeholde en klar opdeling mellem lønudgifter og øvrige driftsudgifter. Lønudgifter skal budgetteres med antal timer og sats pr. time for deltidsansatte medarbejdere og/eller timelønnede eksterne konsulenter m.v. Lønniveauet må ikke være højere end det, der er aftalt i de statslige overenskomster for tilsvarende arbejde. I kan finde relevant information på Moderniseringsstyrelsens hjemmeside og/eller ved henvendelse til de relevante fagforeninger. I bør udarbejde forklarende noter til poster/udgifter i budgettet. F.eks. til en udgiftspost Seminar kan noten indeholde oplysninger om antallet af deltagere, seminarets varighed (antal dage, med eller uden overnatning), pris pr. deltager, honorar til oplagsholder m.v., dvs. at udgifterne skal opdels på de enkelte udgiftsposter. Hver udgiftspost skal kun fremgå én gang i budgettet. F.eks. alle udgifter til transport i egen bil skal fremgå af posten Transport i egen bil. Transportudgifter skal fordeles på følgende to udgiftsposter: c. Offentlig transport og d. Transport i egen bil, som skal budgetteres med antal kilometer og takst pr. km. Vi gør opmærksom på, at udgifter til transport i egen bil højst kan udgøre statens almindelige takst pr. km (den lave sats), jf. Moderniseringsstyrelsens cirkulære om Satsregulering for tjenesterejser. I kan finde cirkulæret og anden relevant information på Moderniseringsstyrelsens hjemmeside Taksten reguleres en gang om året og kan findes på ministeriets puljeportal. I budgettet må forskellige udgiftsposter ikke slås sammen. Følgende poster kan ikke medtages i budgettet: 5. Uforudsigelige udgifter 6. Overhead 7. Diverse 12.4 Regnskabsaflæggelse Regnskabet skal ligeledes udarbejdes månedsvis jf. regnskabsskabelonen. Der skal aflægges regnskab for tilskuddet, og regnskabet skal være revisorpåtegnet. Ved aflæggelse af regnskab, skal de budgetterede poster der var nævnt i projektets budget svare til poster i regnskabet. Til udarbejdelse af regnskabet for tilskuddet skal der anvendes et særligt regneark Regnskab, jf. afsnit om Ansøgningsprocedure. Side 9 af 10\n10 Regnearket er låst og der kan kun indtastes data i de felter, som er markeret med gul farve. Alle formler til beregningerne er lagt i regnearket, så sammentællinger foretages automatisk. I regnearket findes kun de poster, som fremgår af vejledningens afsnit Tilskudsberettigede udgifter, og som fremgår af budgetskemaet. Udover ovennævnte poster er der mulighed for at indtaste navne på fire poster, som Social- og Integrationsministeriet har godkendt i budgettet. I skal kun udfylde de felter, som er relevante for jeres regnskab. I skal udarbejde forklarende noter til poster/udgifter i regnskabet. Det er vigtigt, at der i regnskabet er angivet projektets titel og journalnummer. Side 10 af 10


Grillmad restauranter i Charleroi\nPizza restauranter i Charleroi\nSteakhouse restauranter i Charleroi\nBedste Is i Charleroi\nSøg USA›Pennsylvania (PA)›Charleroi›Restauranter i Charleroi›Rego's Restaurant & Hotel\nNr. 11 af 16 Restauranter i Charleroi $$ - $$$\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning 601 Mckean Ave, Charleroi, PA 15022-1918 +1 724-483-6200\nRyd alle Begynd din anmeldelse af Rego's Restaurant & Hotel Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på Rego's Restaurant & Hotel, kiggede også på\nCharleroi, PA Armando's Pizza\nCharleroi, PA Alle restauranter I Charleroi (26)\nHar du været i Rego's Restaurant & Hotel? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\n601 Mckean Ave, Charleroi, PA 15022-1918 Placering:\nHar du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Rego's Restaurant & Hotel og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af Rego's Restaurant & Hotel Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 5 anmeldelser Castle Blood\n20 anmeldelser Triple B Farms\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 54 anmeldelser River House Cafe\n16 anmeldelser Fourth Street Barbeque\n13 anmeldelser Armando's Pizza


Julekalender fra HIK Håndbold - HarlevApp\nUdgivet den 18. november 2021 18. november 2021 af HarlevApp\nJulekalender fra HIK Håndbold\nEn rigtig Harlev juletradition i aften mellem 17-19\nVi håber alle i Harlev vil tage godt imod byens håndboldbørn, som i aften kommer rundt og stemmer dørklokker. Traditionen tro, sælger vi igen i år vores HIK håndbold skrabekalender. Man kan vinde op til 1000 kr., og alle indtægter fra salget går til børnene i Harlev håndbold.\nForrige indlægForrige Advents og Juledekorationer\nNæste indlægNæste Gudstjeneste med Carsten Dahl\nMotion i vand for seniorer,\nSpejder starter op igen efter juleferien med gode udendørsaktiviteter.\nRevideret Indvielse af Harlev Idræts- & Kulturcenter 14. December\ndecember 14 @ 14:00 – 20:15\nSæsonstart Harlevkoret og Spire- og børnekor Harlev Framlev Kirker


Regnvand bliver til en bæredygtig ressource\nAktuelt30. 09. 2019 | hvacfokus\nAktuelt30. 09. 2019 By hvacfokus\nFrederiksberg Kommune er med blandt eliten, når det handler om innovative og bæredygtige løsninger til byrummet. Kommunens seneste skud på stammen er magasiner, som skal indfange og udlede de stigende mængder regnvand. De vigtige dråber bliver brugt til byens tørstige træer, som skal skabe grønne områder og øget biodiversitet. Samtidig belaster det ikke kloaknettet.\nFor Frederiksberg Kommune er det vigtigt at imødekomme de massive regnmængder på så effektiv vis som muligt. Derfor har kommunen tænkt ud af boksen i et nyt projekt, hvor opgaven har lydt på at skabe så gode betingelser som muligt for allétræer på Dronning Olgas Vej.\nKommunen har derfor allieret sig med forskellige samarbejdspartnere med ekspertise inden for regnvandshåndtering. Én af dem er specialleverandøren Byggros, der står bag udviklingen og designet af såkaldte K-MAGs: præfabrikerede kapillærmagasiner, som opsamler regnvand fra de omkringliggende overflader og flytter vandet op i et jordlag, så det kan understøtte plantevæksten.\nEt bæredygtigt aktiv\n– Projektet går ud på at tænke byens træer ind i fremtidens regnmængder – som desværre bliver større og større. Derfor har vi fokuseret på at gøre regnvandet til et aktiv: I stedet for at belaste kloaknettet bliver vandet nu ”fanget” og ledt op i et overliggende vækstlag, hvor det skaber bedre vækstbetingelser for træerne, siger han og tilføjer:\n– Regnvandet kommer altså til at indgå i et naturligt kredsløb, hvor det bruges til vanding af træer. Træer, som optager CO2 og bidrager til et sundere klima. På den måde baner projektet vej for en bæredygtig regnvandshåndtering.\nIfølge Søren Storm, der er projektchef hos Byggros med speciale inden for klima- og skybrudssikring, er Byggros’ K-MAG-løsning den eneste af sin slags på markedet. Og firmaet har udviklet løsningen med afsæt i princippet bag kapillærkasser, som man kender fra almindelige drivhuse:\n– De fleste kender en kapillærkasse, som man kan købe til sit drivhus for at dyrke tomater eller agurker. De fungerer ved, at man har et vandreservoir, hvorfra vandet kan trække op i planteposen, så grøntsagerne kan få glæde af vandet. Vi har taget grundprincipperne og lavet en professionel udgave, som består af en kapillærkasse, der bliver præbygget efter projektspecifikationer, fortæller Søren Storm og tilføjer:\n– K-MAG-løsningen gør det altså muligt at opstuve vand nede i magasinet – for eksempel opsamlet regnvand fra de omkringliggende overflader. Så i stedet for at slippe vandet kontrolleret, gør vi det til et aktiv. Vi kan flytte vandet fra magasinet op i det omkringliggende jordlag og dermed bruge vandet til at understøtte plantevækst. I det her tilfælde ved at skabe ideelle vækstbetingelser for allétræerne på Dronning Olgas Vej på Frederiksberg.\nHan fremhæver afslutningsvist, at kapillærkasserne kræver udgravning af et mindre areal end ved almindelige plantehuller. Dermed forventes der også lavere omkostninger til det daglige vedligehold og vandingen af træerne.


Ritt skal ikke regne med R og SF | Information\nRitt skal ikke regne med R og SF\nBudgetforliget mellem Socialdemokraterne og VKO på Københavns Rådhus vækker vrede hos SF og de radikale\nOverborgmester Ritt Bjerregaard kritiseres skarpt af både R og SF for sit budgetforlig med VKO.\nOnsdag var en sejrens dag for VKO på Københavns Rådhus. De fik sat et solidt aftryk på næste års budget og fik gennemtrumfet skattelettelser til de københavnske borgere. Det gjorde det kun bedre, at overborgmester Ritt Bjerregaard (S) gik med i forliget.\n"Det er et historisk forlig, som jeg er stolt af," siger kultur- og fritidsborgmester Pia Allerslev (V).\nHos De Radikale og SF er stemningen imidlertid en anden.\n"Hun (Ritt Bjerregaard, red.) skal ikke bare regne med os. Vi er i opposition til hende nu. Der kommer til at opstå nye konstellationer, fordi vi ikke er bundet af Ritts aftaler. Vi får en helt ny manøvremulighed, hvor vi kan lave flere aftaler på kryds og tværs, end før hun gik med i forliget," siger Manu Sareen (R) fra Københavns borgerrepræsentation.\nV stadig kritisk\nVenstre vil holde sine aftaler, men afviser, at Socialdemokraterne og Venstre nu er allierede:\n"Hun kan regne med os i forhold til det, vi har aftalt, men vi bliver ikke små dikkende lammehaler. Vi vil fortsat tage selvstændig og kritisk stilling til de enkelte sager," siger Pia Allerslev.\nHos De Radikale mener man, at Ritt Bjerregaard med forliget "gambler med 110 års socialdemokratisk styring".\n"Det er utrolig mærkværdigt, at skoleinspektøren for rød skole hopper rundt ovre i den anden lejr og går med på skattelettelser frem for velfærd. Hun smadrer et sikkert samarbejde, og hun har brændt samtlige broer," siger Manu Sareen, der henviser til, at De Radikale de seneste to år har hjulpet Socialdemokraterne med at gennemføre deres politik.\nRitt distancerer sig\nHos SF er vreden over Ritt Bjerregaards forligsaftale med de borgerlige også stor, fordi SF har været med i alle store forlig og aftaler de seneste syv år. SF's Frank Hede-gaard har svært ved at se, hvordan tilliden til Socialdemokraterne kan bevares.\n"Bo Asmus Kjeldgaard er vores overborgmesterkandidat. Set udefra står det mere og mere klart, at det er Ritt, der er Københavns store problem. Hun distancerer sig længere og længere fra os andre - til sidst er hun alene," siger Frank Hedegaard.\nDe Radikale afviser dog ikke et fremtidigt samarbejde med Ritt Bjerregaard trods forliget med VKO, men Manu Sareen (R) understreger, at Ritt Bjerregaard i givet fald skal tage sig sammen.\n"Jeg er rystet over det, der er sket, og det er helt uforståeligt," siger Manu Sareen.\nBo Asmus KjeldgaardManu SareenPia AllerslevRitt Bjerregaard\n19. september, 2008 - 22:26\nSF i almindelighed og Villy Søvndal i særdeleshed har ganske enkelt foræret alt arvesølvet bort.\nMan har opgivet alt hvad der hedder etik og værdier i SFs partiprogram for at blive en troværdig partner for socialdemokraterne, og som vi kan se i ovenstående har de ikke fået noget som helst ud af det. SF er til grin.\nRitt Bjerregaard og de andre socialkammerater vil blæse søvndalisterne en lang march.\nNu er Villy Søvndal ikke længere kun Årets Slubbert i 2008, nu er han også Årets Politiske Fjols...\n21. september, 2008 - 18:21\nDet er vel nærmere det modsatte, der gør sig gældende i dette tilfælde. På trods af den landspolitiske tilnærmelse mellem S og SF, som Villy Søvndal ganske rigtigt kan tage en stor del af æren for, så lever SF-København deres helt eget liv hvor SF overtager magten i København og Bo Asmus Kjeldgaard bliver overborgmester.\nRivaliseringen mellem S og SF i København endte i denne omgang med at SF for femte eller sjette gang sprang fra aftalen om Kløvermarken, som var forudsætningen for en budgetaftale. Det var SF's forsøg på at presse Bjerregaard der gik galt, hvilket nok siger noget om det potentiale der driver SF-København. Eller de problemer som ledelsen har med at takle alverdens borgergrupper og gøre sig regeringsduelige på samme tid.\nEn artikel der gik lidt mere i kødet på omstændighederne ville være interessant. At de ikke kan lide hinanden på Københavns rådhus er ikke en nyhed. Det er vel nærmest en præmis...


SIMPLE OG LÆKRE RETTER MED ET ADELIGT TOUCH\nCaroline Fleming har mange jern i ilden og et af dem er en ny kogebog, som jeg har kigget nærmere på. Nærmest alle tv-udsendelser hun har medvirket i, kommet det til udtryk, at hun er meget glad for at lave mad, så det er egentlig ret naturligt, at der kommer en kogebog fra hendes hånd. Jeg mener hun har udgivet et par stykker tidligere, jeg har i hvert fald én af dem, og fællesnævneren for den og den nye er, at det er meget simple retter, som er nemme at lave og forstå. Nogle måske lige simple nok til at få plads i en kogebog fx frisk frugtsalat, som blot er nogle frugter skåret i tern med lidt appelsinsaft over. Well, well… 🙂\nBogen er bygget op over følgende kapitler: Morgenmad, Lidt men godt, Salater, Aftensmad og Dessert. Den starter en smule tamt, synes jeg, men da jeg kommer til Lidt men godt er der opskrifter, der får mine tænder til at løbe i vand fx New style lakse-sashimi, squashrisotto og tunsashimi-salat, mums. Inspirationen kommer for alvor i afsnittet Salater og Aftensmad, hvor retterne har lidt mere tyngde og kreativitet. Så jeg ender med at konkludere, at det er en fin lille kogebog, baronessen har begået, som jeg helt klart kommer til at bruge fremover og søge inspiration i. Især retterne med asiatisk touch tiltaler mig, men elsker virkelig også det asiatiske smagsunivers. Retterne er generelt sunde og fyldt med grønt, uden at det er et italesat tema for bogen. Men tænker Caroline generelt lever sundt for at bevare sin flotte figur 🙂\n— Bogen er modtaget fra forlaget med henblik på anmeldelse —\nLeave a Comment CATEGORIES: Bøger TAGGED: kogebøger, opskrifter


'Eventyreren, der farede vild i virkeligheden' by Lasse Rahbek - Issuu\n'Eventyreren, der farede vild i virkeligheden'\nØrkenvandreren, der for Den britiske eventyrer Ripley Davenport kaldes en moderne ‘Lawrence of Arabia’. Han er kendt for sine ekstreme soloekspeditioner og figurerede på en liste over de største eventyrere i verden – lige indtil han holdt op med at eksistere. Udflugter\nu skal ikke give nogen oplysninger om, hvor og hvordan du mødte Ripley«, stod der i mailen. »Jeg ved, det lyder mærkeligt, men vi har vores grunde«. Det var Laura Davenport, konen til ørkeneventyreren Ripley Davenport, der skrev til mig. Jeg havde ikke hørt fra dem i flere år, og pludselig kontaktede hun mig for at advare om en sindssyg amerikaner. »Ignorer ham«, skrev hun om manden, der havde generet Ripley i snart tre år. »Han vil kontakte dig. Hvis han ikke allerede har«. Da jeg fik mailen, i september 2012, var det LASSE RAHBEK længe siden, jeg første gang mødte Ripley Davenport. Dengang, i 2009, boede han i Danmark med sin litauiske kone Laura og var lige blevet ansat på den engelsksprogede privatskole The Cosmo i Kolding. Hans undervisning var populær blandt eleverne. De var ofte ude i naturen, lærte blandt andet at bruge kompas og blev lovet en skitur med Ripley. »Han var en meget karismatisk person. Typen, man lynhurtigt får tillid til, når man sidder og snakker over en kop kaffe«, siger daværende leder af privatskolen, Simon Mosekjær, der gav Ripley jobbet på baggrund af hans cv. Ripley var tidligere elitesoldat i den britiske flåde og havde to universitetsuddannelser bag sig. På det tidspunkt arbejdede jeg selv som vikar på privatskolen, og i en frokostpause snakkede Ripley og jeg lidt frem og tilbage – han fortalte om sin tid i militæret, jeg fortalte ham, at jeg lavede film. »Nu får du mig til at tænke«, sagde han. »Ser du. Jobbet her ... det er kun for at brødføde min familie. Det, jeg i virkeligheden laver, er ekspeditioner«. Han stoppede op for at sikre sig, at ingen lyttede med. »Jeg er eventyrer, og jeg er faktisk i gang med at forberede mig på verdens længste soloekspedition nogensinde«. Ripleys plan var at vandre ene mand gennem Gobi-ørkenen i Mongoliet. Han tilbød mig at dokumentere sine forberedelser. Et par måneder senere kørte jeg til Fyn for at filme Ripley på et af hans træningspas. I indkørslen foran sit beskedne, røde murstenshus sad han på knæ og surrede to svulmende sportstasker fast til noget, der mindede om en rickshaw uden sæder. Vognen, der havde to cykelhjul i hver side og var klistret til med sponsormærker, havde han døbt ‘Molly Brown’. Til sommer skulle den lastes med udstyr, vand og mad nok til tre måneder og trækkes 2.700 kilometer gennem Gobi-ørkenen. Proviant og grej ville bringe vognens vægt op på mere end 250 kilo, men den dag var der kun puder i taskerne. Fire store sofapuder. »Det er jo bare for kameraets skyld i dag«, sagde Ripley, mens han lynede den sidste taske til.\nEn lille vom at stå imod med Han havde anlagt en lille vom for at have noget at stå imod med i Mongoliet, og en tynd hue skærmede den skaldede isse mod sneen. Han vinkede farvel til sin kone og to små børn inde i huset, spændte sig selv for vognen og trak den ud på naboens snedækkede mark. Sigtbarheden den eftermiddag var lav, så man kunne ikke umiddelbart genkende det sydfynske landskab. Mit kamera snurrede, mens Ripley gik rundt på marken med karabinhagerne klimprende bag sig. »No pain, no gain!«, lød det igen og igen fra briten. Vi stoppede efter en times tid, men da optagelserne skulle på YouTube, bad Ripley mig kalde videoen for ’Tre dages træningspas i minusgrader – langt væk fra ingenting’. Den slags ture tog han jo hele tiden, forklarede Ripley. Videoen ligger stadig på min YouTubekonto, og det var derfor, Laura Davenport sendte mig en e-mail i september 2012. Hun vidste, at amerikaneren – ’cyberstal-\nkeren’ – ville finde videoen og dermed finde frem til mig. Laura havde ret. Få timer inden hun sendte sin første mail, var jeg blevet kontaktet af amerikanske Kent Madin. Han griner til mig gennem skærmen, da jeg for første gang møder ham over Skype. 62 år gammel, hvidhåret under kasketten og med udendørsrøde kinder. »Det her må være meget spændende for dig«. Kent har arbejdet cirka 40 år i rejsebranchen. 18 af årene brugte han i Mongoliet, hvor han var en af de første vesterlændinge til at arrangere rejser i landet efter kommunismens fald. Efter lang, tro tjeneste er han blevet udnævnt til Mongoliets honorære generalkonsul for de nordlige Rocky Mountains i USA, hvor han bor i dag. Det er mest af alt en ceremoniel post, som han har fået af Mongoliets ambassade i Washington, men Mongoliet er hans land, føler han, og når nogen siger noget om Mongoliet, siger de noget om ham. Det viser sig, at Kent Madin og jeg lærte Ripley Davenport at kende på samme tid. Britens navn dukkede op på Kents computerskærm, da planerne om soloekspeditionen til Mongoliet i 2010 blev offentliggjort. Dengang var det ikke svært at finde Ripley Davenport i cyberspace. »Fyren havde et imponerende cv«, husker Kent. En hurtig søgning på nettet resulterede i en mosaik af blogs, sponsorreferencer og medieomtale, der tilsammen dannede et billede af Ripley Davenport som en anerkendt og erfaren ørkeneventyrer. Som elitesoldat og paramediciner i den britiske flåde havde han blandt andet været udsendt i Bosnien, på Falklandsøerne, i Nordirland og under den første Golfkrig. Men det var ørkenen, der optog Ripleys tanker, lige siden han som lille purk fik stukket en slidt udgave af bogen ’Lawrence of Arabia’ i hånden, kunne man læse på hans hjemmeside. I 1997 forlod Ripley militæret og drog til Afrika, hvor han Jeg har faktisk krydsede Namibørkenen med et allerede gået par kameler. gennem Umiddelbart efMongoliet ter tog han til Karaadskillige kum-ørkenen i Centralasien og segange – nere til Niger i det i mit hoved sydlige Sahara. I alt Ripley gennemførte RiDavenport, pley ni ekspeditioeventyrer ner til både glohede ørkener og frostbidte polaregne i årene 1992 til 2001, inden han tog sig en pause og stiftede familie i Danmark. Hans image som ørkenudforsker hang dog stadig ved her ni år senere, og på sit profilbillede på Facebook var Ripleys ansigt svøbt i en lilla turban. Almindelig nysgerrighed drev Kent Madin til at kigge nærmere på Ripley Davenport, for i Kents øjne var planerne om solovandringen gennem Mongoliets Gobiørken en grød af ideer om velgørenhed og rekorder. »Forestillingen om den hvide mand, der kæmper sig alene gennem en barbarisk vildmark, holder ikke i det 21. århundrede«, siger Kent og forklarer, at den tankegang er et levn fra en tid, hvor der stadig var uudforskede pletter tilbage på verdenskortet. Ideen om uassisteret rejse passer slet ikke med den nomadekultur, der findes på Mongoliets brede sletter, hvor man overalt kan regne med gæstfrihed og hjælp fra fremmede. »Og så ville han slå en verdensrekord«, siger Kent og og ryster lidt på hovedet gennem den pixelerede webcam-forbindelse. »Men man må vel kende en verdensrekord for at kunne slå den? Ingen ved, hvad verdens længste gåtur er, og hvordan skulle man også kunne afgøre det? Distancer, der langt overstiger Gobiørkenens, er blevet tilbagelagt af folkefærd gennem tusinder af år«. Kent skrev sine mange kritiske kommentarer og spørgsmål i kommentarfeltet på Ripleys hjemmeside. »Tak for kommentaren«, svarede Ripley tørt. Kent Madin følte, han var på sporet af noget, men havde endnu ingen idé om omfanget af det, han var ved at opdage. Tidligt i 2010 var forberedelserne til ekspeditionen i fuld gang i Danmark. »Jeg har faktisk allerede gået gennem Mongoliet adskillige gange – i mit hoved«, sagde Ripley Davenport i et interview med The Adventure Blog. Han brugte angiveligt tre timer om dagen på mental træning. »Hvis man kan se sig selv gøre det og lykkes med det, så må det også være muligt«. Hjemlige medier som Fyens Stiftstidende og Copenhagen Post skrev også om Ripley, der nød at fortælle om sit forestående eventyr, hvor han skulle kæmpe mod\nulve, snestorme og total isolation. Omtalen og Ripleys egen markedsføring skaffede sponsorer. Han havde fyldt et helt rum i sit hus med udstyr. Og de var kærkomne, sponsoraterne, for Ripley arbejdede ikke længere på privatskolen i Kolding. »Han begyndte at love eleverne ting«, siger den daværende afdelingsleder, Simon Mosekjær. »Jeg måtte forklare en række forældre, at jeg intet kendte til den skitur til Norge, som Ripley havde lovet deres børn«. Da Ripley heller ikke kunne frembringe sine eksamenspapirer fra universiteterne – trods gentagne rykkere – var Simon Mosekjær nødt til at afskedige ham.\nSamarbejde sluttede brat Mit samarbejde med Ripley sluttede lige så brat. Det var planen, at jeg skulle med til Mongoliet for at filme starten og slutningen på soloekspeditionen – optagelser, som Discovery Channel angiveligt var interesseret i. Men et par uger inden afgang trak en sponsor sig ud, forklarede Ripley i en mail, og jeg skulle selv betale for mine flybilletter. »Kan du ikke låne af din familie? Hvad med din mormor? Det er jo en investering i din fremtid!«, forsøgte han sig. Men jeg afslog. Få timer senere blev mit navn og billede slettet fra ekspeditionens hjemmeside. Uafhængigt af hinanden fulgte Kent Madin og jeg halvhjertet med i solovandringen over nettet. Første forsøg glippede. Efter få dage måtte Ripley afbryde sin ekspedition, fordi der var kommet sand i ‘Molly Browns’ kuglelejer. De mange træningsture i Danmark havde åbenbart ikke afsløret svagheder i konstruktionen. »Det undrede mig meget. Som ørkenudforsker må man da vide, at der er sand i en ørken«, siger Søren Braes, direktør for den lille danske virksomhed ‘Pilotur’, der var hovedsponsor for soloekspeditionen. Søren Braes havde i forvejen postet over\nder tittede op over horisonten, ikke så langt ude på sletten. Der skulle Gobi-holdet slå lejr efter første etape.\nTræerne var et fatamorgana\n50.000 kr. i projektet, men han gav Ripley et rentefrit lån på 10.000 kr., for at ekspeditionen kunne fortsætte. Det gik bedre i anden omgang, men efter 1.600 kilometer måtte Ripley afbryde sit verdensrekordforsøg. ‘Molly Brown’ var gledet ned ad en skrænt og landet på hans ankel. Ripley vendte hjem til Danmark midt i juli 2010, men der gik måneder, før Søren Braes fik det videomateriale og de fotos, han var blevet lovet fra ekspeditionen. »Og pludselig forsvandt hjemmesiden, som ellers var mit udstillingsvindue«, siger Søren Braes, der kort efter kunne se, at Ripley havde oprettet en ny hjemmeside med planer om endnu en ekspedition. Det opdagede Kent Madin også, og han var ikke imponeret over de evner, Ripley havde udvist på sin første tur til Gobi-ørkenen. »Vidste du godt, at han tog folk med sig året efter?«, spørger Kent i den ene ende af Skypeforbindelsen. »Nej?«, svarer jeg i den anden. Med nye sponsorer i ryggen og danske grevinde Alexandra som protektor var Ripley Davenport klar til at påtage sig ansvaret for 11 personer og krydse Gobi-ørkenen igen. For første gang i sin karriere\n’MOLLY BROWN’. Denne vogn, som Ripley Davenport døbte ’Molly Brown’, skulle lastes med udstyr, vand og mad nok til tre måneder og trækkes 2.700 kilometer gennem Gobi-ørkenen. Men den kunne ikke så godt tåle sand ... Foto: Asbjørn Sand\nskulle ørkeneventyreren ikke gå solo, men derimod være ekspeditionsleder. »Jeg var oprigtigt bekymret for, om noget ville gå galt«, fortæller Kent. »Bekymret for, at nogen ville komme til skade eller blive slået ihjel«. Et år senere, i sommeren 2011, drog Ripley Davenport igen af sted mod Gobi-ørkenen, denne gang sammen med 11 personer fra hele verden. »Det var en ære overhovedet at være med«, siger den yngste deltager, Christopher Schrader, der ligesom alle andre havde betalt for at være med. Holdet startede i de kølige Altai-bjerge. I horisonten så det nærmest grønt ud, men forude ventede der ekstreme temperatursvingninger, grusede sletter og høje klitter. Målet var et alter, der lå 1.600 kilometer væk; det var der, Ripley Davenport havde startet sin solovandring ét år tidligere. Han pegede på en lille gruppe træer,\nDa de begav sig af sted mod dagens mål, blev karavanen hurtigt splittet op, og nogle af deltagerne blev væk fra hinanden. Den første dag blev lang. Gruppen endte med at gå 30 kilometer den dag – i stedet for de 20, Ripley havde sagt. De sidste to timer havde de ikke mere vand. Træerne, Ripley havde rettet sin kurs efter, viste sig at være et fatamorgana. Flere af ekspeditionens deltagere husker en leder, der blev mere og mere usikker, jo længere de trængte ind i den flade Gobi-ørken. De undrede sig over, at Ripley ikke, som lovet, havde medbragt tabletter, der kunne rense drikkevandet for bakterier. Havde han ikke været paramediciner i de britiske specialstyrker? Endnu mere mærkværdig var hans påstand om, at man kunne træne kroppen til at drikke mindre vand – ned til en liter om dagen. »Medmindre man er i en ekstremt presset situation, skal man aldrig bede folk om at drikke så lidt vand som muligt«, skriver ekspeditionsdeltageren Michael Preihs i en mail. Og da Ripley fulgte sit eget råd, måtte han bruge de næste dage i karavanens følgebil – der desuden transporterede proviant og en kok. »I mine øjne var Ripley med denne ekspedition længere ude, end han kunne bunde«, skriver Michael Preihs. De forslag, deltagerne havde til forbedringer, blev taget som kritik, og det tålte Ripley ikke, husker Florence Kuyper. Hvis en deltager stillede spørgsmål, nægtede han at tale til personen resten af dagen. Efter en række små og store brølere stolede Florence Kuyper ikke længere på Ripley, og hun forlod ekspeditionen efter cirka 1.100 kilometers vandring – 500 kilometer før mål. »Det var min drøm at deltage i ekspeditionen. Den drøm havde jeg\nSøndag 18. august 2013 POLITIKEN\nvild i virkeligheden en blog, Ripley Davenport Fact Finding, og begyndte at kontakte Ripley Davenports sponsorer og samarbejdspartnere. »Det viste sig, at firmaerne blindt havde kastet udstyr efter ham. Når én havde gjort det, fulgte de andre bare efter«, siger Kent, der blev forarget over manglen på kritisk sans i outdoorbranchen.\nNavnet var opdigtet\nmere eller mindre nået, og jeg ville ud af Gobi-ørkenen, mens jeg stadig var i live«, fortæller hun. På ekspeditionens Facebook-side kunne enhver følge med i holdets fremskridt. Og efterhånden som de stred sig gennem den mongolske sommer, begyndte de negative historier at dukke op. Men lige så hurtigt de kritiske kommentarer blev skrevet, lige så hurtigt blev de slettet. Det var formentlig Laura Davenport, Ripleys kone, der fra en skrivebordsstol i Danmark bortcensurerede alt, der lød negativt. »Hvad der skete ude i ørkenen, og hvordan det blev præsenteret på Facebook, hang ikke altid sammen«, siger Nalanda Jogekar fra Indien, der forlod den krævende tur cirka halvvejs. Kort efter sendte Laura Davenport en e-mail til ekspeditionsdeltagerne: »Hvad der sker i Gobi-ørkenen, bør blive i Gobi-ørkenen«, lød det. Der var blå himmel over karavanen, da de forreste nåede frem til endemålet omtrent to måneder efter, de satte ud fra Altai-bjergene. Foran dem rejste sig en høj bakke, og på toppen af den stod en Oowoo, et slags alter for nomadefolket. Der var symbolik i det alter, for ekspeditionslederen Ripley havde fortalt, at det var i dette område, han startede sin solovandring et år tidligere. Men da han indhentede de forreste, bredte der sig en mærkelig stemning. Ripley kunne tilsyneladende ikke genkende stedet. Kort efter ekspeditionens afslutning blev Facebook-siden for Gobi-2011 lukket ned. Kent Madin havde brugt siden til at følge med og debattere – under falsk navn af frygt for at blive blokeret – men han var efterhånden kommet i direkte kontakt med de deltagere, der nu var vendt hjem. Via dem fik han fat i noget afgørende: den pakke med informationer, Ripley havde sendt rundt inden ekspeditionen. »Det var en liste over ting, man skulle medbringe, hvad der skulle ske i nødstil-\nMOLLY 2. Ripley Davenport bor nu i Irland, hvor han optræder som uddannet redningshundefører. Hans brune labrador hedder Molly. Foto: Lasse Rahbek fælde, og hvor ekspeditionen skulle starte og slutte«, fortæller Kent, der fandt listen usammenhængende og vagt formuleret. »Det lod til at være skrevet af en amatør«. I informationspakken fandt Kent et udførligt cv med detaljer om Ripleys tidligere ekspeditioner rundt omkring i verden. Kent havde før læst, at Ripley var på sin første ekspedition i 1992, men på cv’et i informationspakken stod der, at han først begyndte sin karriere som ørkenudforsker i Namibia i 1998. En soloekspedition, der startede i den lille by Oranjemund. Kent lagde cv’et fra sig og lavede en hurtig søgning på Wikipedia. Men han nåede kun få linjer ned i beskrivelsen af byen, før hans blik stivnede. »Du godeste«, tænkte han og mærkede suset fra det vindue, han lige havde åbnet ind til en helt ny verden. »Han er en bedrager. Manden har fundet på det hele«. Namib-ørkenen, verdens ældste, strækker sig hele vejen langs Namibias vestkyst. Sandet bølger op og ned og skaber enorme, orangegule klitter, der rejser sig direkte fra brændingen. Der er ingen væ-\nske, og ørkenen flyder med rester fra dengang, landet var en tysk koloni: gamle skyttegrave, rustne skovle, der stikker ud af sandet, og indtørrede skeletter af tyskernes heste. Namib er en karikatur af et ufremkommeligt område, men det er Oranjemund, hvor Ripley påstår, at han startede sin debutekspedition, der er mest interessant. Bebyggelsen er skabt til minedrift og ejet af diamantfirmaet Namdeb, der sammen med den namibiske stat kontrollerer al trafik til og fra ørkenen. Området har fået navnet ’Sperrgebiet’ – tysk for ’lukket område’. Kent Madin fandt frem til Peter Shout, der tilbage i 1998 var ansvarlig for overvågning og sikkerhed i diamantområdet. Han fandt ud af, at det er meget usædvanligt at få lov til at komme igennem ‘Sperrgebiet’. »Den eneste, der med vores vidende og assistance har foretaget sådan en rejse, er Mr. Benedict Allen (britisk udforsker, red.)«, skriver Peter Shout i dag i en mail. Han har aldrig hørt om Ripley Davenport. Hvis ekspeditionen virkelig har fundet sted, skulle Ripley have importeret kameler til Namibia – hvor de ikke findes naturligt – have trukket dem gennem en aflukket by og vandret 52 dage i en knastør ørken uden nogen form for hjælp. Alt sammen, uden at nogen opdagede ham. Kent var ikke i tvivl – Ripley Davenport løj om sin ekspedition i Namibia. Det næste spørgsmål var: Hvis han har løjet om den tur, hvad har han så ellers løjet om? »Det frustrerende ved at undersøge Ripley Davenport på nettet var, at der var så få konkrete ting, man kunne tage fat i«, siger Kent over Skype og sender et par mail for at vise, hvordan Ripley egentlig tog sig ud på internettet i 2011. Fortiden i det britiske militær var vagt formuleret og enkelte steder direkte selvmodsigende. Antallet af ekspeditioner, Ripley havde gennemført, varierede fra blog til blog, og det samme gjorde detaljer fra de forskellige\nMANDEFALD. Ripley Davenport (t.h.) trækker en kamel gennem Gobi-ørkenen i 2011. 11 personer deltog, men kun syv gennemførte. Foto: Carrie Lee\nekspeditioner; for eksempel antallet af kameler, der var med i Namib-ørkenen. Ripley’s cv fortalte, at han efter Namibia arrangerede en solovandring gennem Karakumørkenen i Centralasien. Men Kent kunne kun finde omtale af turen i form af interview med Ripley. Flere steder byttede Ripley rundt på rækkefølgen af ekspeditionerne, længden på turene varierede, og der var ingen billeder at finde. I år 2000, påstår Ripley, tog han til Sahara, nærmere bestemt Niger, for at leve sammen med nomaderne. Igen fandt Kent hverken billeder, rejseberetninger, presseomtale eller nogen andet dokumentation. Ekspeditionen til Zugspitze i Tyskland sammen med to handikappede børn, en rekognosceringstur til Thar-ørkenen i Indien og hans tur til polaregnene – det hele eksisterede tilsyneladende kun som bogstaver på et cv.\nKrig i cyberspace Selv billedet med den lilla turban, Ripley brugte på sin Facebook-profil, var ikke af ham. Det var et spejlvendt udsnit af et arkivfoto af en tilfældig beduin, fandt Kent ud af. »Det blev en intellektuel øvelse for mig at finde frem til sandheden«, siger Kent, der var ved at skrue ned for sit arbejdsliv og havde rigeligt med tid. Han var i gang med at finde brikker til et puslespil, der blev større og større. Både Ripley og Laura Davenport hævdede over for Kent Madin at kunne bevise, at alle ekspeditionerne havde fundet sted. Men de nægtede at gøre det – med den begrundelse, at de ikke ville bidrage til hans illusioner. »Vi vælger ikke at give ham beviserne. Og det er vores ret«, skrev Laura Davenport til mig i oktober 2012. For at skaffe svar startede Kent Madin\nI begyndelsen mødte sponsorerne ham med modstand og mistro, men efterhånden som rygtet om Kent Madins efterforskning bredte sig i eventyrverdenen, begyndte flere firmaer lige så stille at vende ryggen til Ripley Davenport. »Men jeg tror faktisk ikke, de var interesserede i at afsløre ham. Han var jo en investering for dem«, siger Kent. Gennem en af Ripleys tidligere samarbejdspartnere gjorde Kent endnu en stor opdagelse. En nordirsk kvinde, der hævder at være Ripley Davenports ekskæreste, afslørede, at Ripley Davenport er et opdigtet navn. Han hed oprindeligt Colin Dormer og skiftede navn midt i 1990’erne. Den britiske flåde, Royal Navy, oplyser, at Colin Dormer har været i flåden, men kun i fire år og ikke syv, som Ripley hævder. Men sporet ender blindt, for militæret må ikke oplyse, om Colin Dormer var paramediciner og elitesoldat. De kan kun fortælle, at det er højst usandsynligt at blive optaget i specialstyrkerne med kun fire års tjeneste. Ripley Davenport har også nægtet at dokumentere sin tid i Royal Navy, ligesom han ikke vil oplyse, hvilket universitet han har gået på. »Hvis hele Ripleys cv er sandt, ville det være så nemt at bevise det«, siger Kent. »Billeder, stempler i hans pas, folk, der har set ham i vildmarken – hvad som helst. Han kunne nemt vifte mig væk som en irriterende flue«. Men i stedet for at yde konkrete beviser begyndte Ripley og Laura at angribe Kent på hans hjemmebane. I efteråret 2011 modtog Mongoliets ambassade i Washington et brev, hvori Ripley Davenport angreb Kent Madins position som honorær generalkonsul. Ripley skrev, at Kents handlinger grænsede til chikane og kommerciel opportunisme – og anklagede Kent for at ville skade en konkurrent på det mongolske rejsemarked. Det lokale politi i Kents hjemby fik en henvendelse fra Laura, der anmeldte Kent for ’cyberstalking’. Steve Crawford fra politiet i Bozeman, Montana, fortæller i en mail, at de droppede sagen, da den var et anliggende mellem to private parter og ikke af kriminel karakter. Endelig blev Kent kontaktet af en litauisk advokat, der truede med sagsanlæg for injurier og æreskrænkelse, hvis ikke han lod Ripley Davenport være i fred. »Det er svært at tilsværte et omdømme, der mangler enhver form for substans«, lød Kents mailsvar til Ripley. »Jeg foreslår, at du bruger din energi på at besvare mine spørgsmål i stedet for at angribe mig«. Davenport-parret fulgte ikke rådet. I januar 2013 oprettede Laura Davenport en blog i Kent Madins navn. På bloggen optrådte hun som en husmoder, hvis familie var under angreb. Hun offentliggjorde Kents mail, beskrev, hvordan Ripley led under chikanen, og fortalte om den efterforskning af Kents ‘cyberstalking’, hun påstod var i gang i både USA og Europa. Samtidig dukkede der nye planer op på Ripleys egen hjemmeside. Han forberedte ekspeditioner til Death Valley i USA, Atacama-ørkenen i Chile, den patagoniske steppe i Argentina, og han ville også deltage i udholdelsesløbet Marathon Des Sables i Sahara. Ingen af delene blev til noget, og det skulle vise sig at være Ripleys sidste krampetrækninger. En torsdag i februar 2013 satte Kent Madin sig, som han gjorde hver dag, med sin kaffe ved computeren i kælderen i Montana. Han åbnede sin browser og klikkede på bogmærket til Ripleys personlige hjemmeside for at tjekke seneste nyt. Men det virkede ikke. Han gik på Facebook og søgte, men der var Ripley heller ikke. Twitter, Flickr, profilen på National Geographic og selv Lauras nyoprettede blog, der tog kampen op mod Kent, var væk. Alting slettet. Eventyreren, jeg lærte at kende på et lærerværelse i Kolding, elitesoldaten med universitetsgraderne, paramedicineren, miljøforkæmperen og foredragsholderen Ripley Davenport eksisterede ikke længere. Og så alligevel. Fragmenter af Ripleys karriere som ørkenudforsker var stadig at finde i form af bloginterview, medieomtale og fotografier i cyberspace. Kent Madin regnede med, at Ripley havde lukket endeligt ned for sin eventyrvirksomhed, og håbede bare, at han havde lært noget af det hele. »Det var aldrig min intention at drive ham ned i et hul«, siger\nKent, »men det er heller ikke mit ansvar, at han ikke kan tage vare på sig selv«. I en mail til mig skrev Laura Davenport, at Ripley havde fået konstateret multipel sclerose (MS). Han var derfor pensioneret fra sit liv som eventyrer og ønskede bare fred for Kent Madins chikane. Det nåede kun at være sandt i et par måneder, indtil Ripley Davenport igen begyndte at pible frem på nettet. I et interview til hjemmesiden Life in Spite of MS (Livet på trods af sclerose, red.) fortalte Ripley, at han håndterede sin sclerose ved at blive ved med at gøre det, han gjorde bedst: vandre gennem ørkener. Tre måneder efter at dysten på nettet havde fået sit foreløbige punktum, dukkede Ripley Davenports personlige hjemmeside pludselig op igen. Denne gang stod der intet om karrieren som elitesoldat og universitetsgraderne. Til gengæld linkede Ripley til et Flickr-album – med fotografier, som Kent Madin aldrig havde set før. Det var et mix af billeder fra ekspeditionerne i Mongoliet, Ripleys ungdomsår og tiden i flåden. Men der var også fotografier fra Afrika og Karakum-ørkenen, et af et vejskilt i Namibia, et fra toppen af et sneklædt bjerg og et af en slidt dagbog med titlen ’Namibia 1998’. Gentagne gange havde Kent Madin tilbudt at trække Nettet har spredt historien alle anklager tilbage, hvis bare Ripley så langt ud, at Davenport levereden virker sand de solide beviser Kent Madin, på sine præstationer. Ved første øjehonorær kast så det ud til at generalkonsul være ved at ske, for Mongoliet men efter lidt researcharbejde fik Kent bekræftet sin mistanke. Fotografierne var hugget fra russiske rejseblogs. Ripley Davenport havde beskåret dem, ændret i farverne og lagt dem på sin hjemmeside under egne copyrights.\nNyt liv som lystfisker Teoretisk set kunne Ripley Davenports ekspeditioner have fundet sted. Mængden af indicier, der peger på det modsatte, er overvældende, men det endegyldige bevis på, at Ripley Davenport har forfalsket sin karriere, har Kent Madin ikke fundet. »Den eneste mulighed for at finde den rygende pistol er, hvis Ripley selv står frem og indrømmer«, siger Kent. »Men hvorfor skulle en mand, der har bygget sin karriere på omtale på nettet, ikke være interesseret i at modbevise mine anklager og komme videre?«. Kents Madin vil nu skrive en magasinartikel om falske identiteter på nettet. »Jeg er blevet suget ind i denne her historie, fordi det er fascinerende, hvordan internettet har givet Ripley instrumenterne til skabe sig et image, og hvordan nettet har spredt historien så langt ud, at den virker sand«, siger han. »Men samtidig har internettet givet mig og andre muligheden for at teste sandheden og se, hvordan prikkerne ikke er forbundne«. Det er umuligt at sige, hvad Ripley Davenports motivation har været. Han er ikke blevet millionær af sit liv som ørkeneventyrer, selv om han har fået sponsorudstyr i bunkevis og tjent penge som guide og foredragsholder. Når jeg tænker tilbage på den mand, der stod i et klasselokale på privatskolen i Kolding, er det et udtalt ønske om at inspirere og udvide elevernes horisont, jeg husker. Ripley talte om at tage unge mennesker med i ørkenen og lære dem at klare sig selv uden mobiltelefoner og kildevand. Måske forelskede Colin Dormer sig som lille dreng så meget i historien om ‘Lawrence of Arabia’, at den endte med at blive hans virkelighed. I dag bor Ripley Davenport i Irland. På hans hjemmeside kan man læse om kommende ørkenekspeditioner, og der er nye sponsornavne på forsiden. Kent har også fundet Ripley på en hjemmeside for et nystartet firma, der arrangerer fluefiskerture. Navnet Ripley Davenport fremgår ikke noget sted, men på forsiden står Ripley smilende med en fiskestang i hånden, og det er ham, der tager telefonen, når man ringer. Ripley er også dukket op i et andet nyt irsk firma, hvor han optræder som uddannet redningshundefører under navnet ‘Rip’. Hans hund er en brun labrador ved navn ‘Molly’ – samme navn, Ripley Davenport gav den vogn, han måske trak gennem Mongoliet i 2010. ps@pol.dk\nRipley Davenport har ikke ønsket at medvirke i denne artikel. Artiklen er skrevet i samarbejde med Mads Olrik Berthelsen.\nDen britiske eventyrer Ripley Davenport kaldes en moderne ‘Lawrence of Arabia’. Han er kendt for sine ekstreme soloekspeditioner og figurerede på en liste over de største eventyrere i verden – lige indtil han holdt op med at eksistere.


planer for den nye kampagne - Blog View - KOOLFRIEND COMMUNITY - Check out our Cryptocurrency platform at kooltrades.com\nBlogs » Business » planer for den nye kampagne\nplaner for den nye kampagne\nPosted by Nieves Maria Oct 15 - Filed in Business - #fodboldtrøjer - 168 views\nFrankrigsstjernens fremtid i de sidste par\nArsenal Trøjer, Chelsea Trøje, Fodboldtrøjer\nsiden da har solskjær fodboldtrøjer med tryk til børn coman kollapsede\nDer har været spekulationer om Frankrigsstjernens fremtid i de sidste par kampagner, og det steg kun, da hans agent Mino Raiola sagde i sæsonen, at et skridt ville være bedst for alle parter.\nSiden da har Solskjær genintegreret Pogba i sit United -hold - selvom det var mærkbart ved Euro 2020, at han nød at have mere frihed til at angribe, mens han spillede for sit land, end han gør, når han stillede op til sin klub.\narsenal trøjer Paris-siden har allerede underskrevet wingbacken Achraf Hakimi fra Inter Milan og har snappet Georginio Wijnaldum og Sergio Ramos op, efter at de forlod henholdsvis Liverpool og Real Madrid.\nDen franske publikation siger, at Mauricio Pochettinos side ønsker Pogba, men skal aflaste spillere, før de underskriver det Paris-fødte talent.\nchelsea trøje Pogba er gået ind i det sidste år af sin nuværende kontrakt, men United menes at være ivrig efter, at han forlænger sit ophold og er i forhandlinger om en ny aftale.\nfodboldtrøjer Disse samtaler kan trække ud, mens Pogba og hans repræsentanter venter på at se, om PSG vil styrke deres interesse med et officielt bud.\nOg klubbens behov for at sælge spillere først vil bremse tingene i den henseende - muligvis efterlade United -chef Solskjær i mørket om, hvorvidt han kan indarbejde Pogba i sine planer for den nye kampagne.\nUnited kunne følge Borussia Dortmunds ledelse, der sidste sommer satte Premier League -giganterne en streng deadline for at komme med et acceptabelt bud på Jadon Sancho.\nDe røde djævle overholdt ikke denne frist, hvilket efterlod Dortmund til at drage fordel af den engelske kantspillers tjenester i endnu en sæson - selvom et år på hans meget velrenommerede flytning til United er overhængende.\nPogba sneg sig til venner Prensel Kimpembe og Kingsley Coman, da de stod over for pressen ved Euro 2020 - men han blev hurtigt fortrudt sin overraskende indgriben.\nPogba sagde derefter simpelthen 'Nej', før han hastigt forlod scenen, mens Kimpembe og Coman kollapsede i grin.


Kontoruddannelsen med speciale i administration hold 51 - Studienet.dk\nKontoruddannelsen med speciale i administration hold 51\nAntal ord: 3589\nRapport: Kontoruddannelsen med speciale i administration hold 51\nDenne opgave er udarbejdet som den obligatoriske merkantile fagprøve i forbindelse med min uddannelse som kontorelev i Efterskolernes Sekretariat. Jeg vil gerne benytte disse få linier til at give en varm tak til alle, der har hjulpet og inspireret mig i forbindelse med tilblivelsen af dette projekt. Dette gælder især respondenterne, der tog tid ud af deres travle kalendere til at deltage i interviews, men også folk i og uden for Eftersko-lernes Sekretariat, der har bidraget med retoriske perspektiver og gode idéer.\nHvordan skal en ny kontoplan for Foreningen af Frie Ungdoms- og Efterskoler udformes, så den samtidig afspejler den nye organisationsstruktur?\n4. Afgrænsning\t4\n5. Valg af metode\t4\n5.1 gantt – kort\t5\n5.2 fakir modellen\t6\n5.3 opgaveløsningsprocessen\t7\n6. Beskrivelse af den nuværende kontoplan\t8\n7. Primær dataindsamling\t9\n7.1 grundspørgsmål\t9\n7.2 spørgsmålstyper\t9\n7.3 fejltyper I forbindelse med udvælgelse og interviews\t10\n7.3.1 stikprøvefejl\t10\n7.3.2 systematiske fejl\t10\n8. Udarbejdelse af interviewskema\t11\n8.1 baggrund\t11\n8.1.1 opstilling af overordnede krav til en ny kontoplan\t11\n8.1.2 indsamling af ønsker til en ny kontoplan\t11\n8.2 analyse og vurdering af svar\t12\n8.2.1 opstilling af overordnede krav til en ny kontoplan\t12\n8.2.2 indsamling af ønsker til en ny kontoplan\t12\n8.3 delkonklusion\t13\n9. Fremgangsmåde og løsningsproces\t13\n9.1 skitsering af hovedkonti (bilag 3)9\t13\n9. 2 skitsering af en ny kontoplan med alle konti (bilag 4)10\t13\n9.3. Beskrivelse af den nye kontoplan (bilag 5)11\t15\n10. Konklusion\t16\n11. Evaluering og perspektivering\t17\n12. Litteraturliste\t19\nJeg er kontorelev m. speciale i administration på andet år i virksomheden Efterskolernes Sekretariat, der er sekretariat for Foreningen af Frie Ungdoms- og Efterskoler, som er en skoleformsforening med følgende primære opgavefelter:\nForhandlings- og ansættelsesopgaver med vægt på juridiske forhold\nØkonomisk og rådgivningsmæssige opgaver for skoler\nPædagogik, kurser, internationaltmæsige arbejdsopgaver\nPR, oplysningsarbejde, IT, medlemsrelation\nEfterskolernes Sekretariat med 12 fast ansatte og 2 kontorelever servicerer foreningens styrelse,\nenheder og projekter under ledelse af en kontorleder.\nI min tid som elev har jeg været på turnus mellem de to forskellige kontorer (oplysningskontor og bogholderi), hvor jeg har været 6 måneder i hvert kontor ad gangen. På nuværende tidspunkt mang-ler jeg kun én afdeling i min turnus, som er bladet Efterskolen I/S.\nDa jeg på nuværende tidspunkt har større indblik i bogholderiafdelingens rutiner og arbejdsgange, har jeg valgt at lade min fagprøve tage udgangspunkt i en pro-blemstilling der.\nOpgaverne i oplysningskontor består i at servicere såvel det interne personale som de eksterne ansøgere. Intern servicering omfatter medlemskartotek, udvalg og repræsenta-tion, regioner, kursuskontor, servicering af faste udvalg, rundsendelser, kalender, besty-relsesmapper og vedligeholdelse af databaser. Ekstern servicering omfatter telefonisk vejledning og oplysning, vejledning og oplysning via e-mail, udvikling og vedligehol-delse af hjemmeside, udvikling og vedligeholdelse af kontakt og fagdatabase og distri-bution af materialer.\nOpgaverne i bogholderi omfatter kontering, bogføring, fakturering, budget og budgetopfølgning, regnskabsaflæggelse, projektregnskaber (kursus og forsøgsmidler), lønningsbogholder og salg af publikationer.\nUd over de overnævnte opgaver er der også andre faste og løbende arbejdsopgaver. Faste årlige opgaver omfatter fællesbrochurer, Efterskolebogen, årsmøde, Efterskolernes Dag, distribution af fællesbrochure og distribution og fakturering af Efterskolebogen.\nAndre løbende opgaver omfatter statistik, korrektur, vedligehold af EDB, teknik i øv-rigt, udstilling, billedmateriale, sikkerhedsrepræsentant, elevoplæring, holde sig ajour med love og bekendtgørelser og udarbejdelse af diverse publikationer.\nFor ikke at gøre emnet for omfattende, vil jeg holde mig til selve oprettelsen af den nye kontoplan, og ikke komme ind på sletning af den gamle kontoplan. Jeg vil ikke komme nærmere ind på reglerne omkring oprettelse og tilretning af kontoplan, som skal være tilrettet ministeriets regnskabsmodel, da det ellers vil blive alt for omfattende. I samme forbindelse vil jeg springe over gennemgang af relevante lovtekster, bevillingsskrivelser, resultatkontrakter, interne strategiplaner og målepapirer, aktivitets- og produktkataloger samt eksisterende økonomirapporter.\n5. Valg af metode\nFørst vil jeg benytte Gantt-kort1 for bedre at kunne disponere og planlægge min tid.\nOm hvorvidt jeg overholder tidsrammen, kommer jeg ind på i min evaluering.\nHerefter vil jeg benytte Fakir modellen2 for at sikre, at jeg får underemnerne i rigtig rækkefølge.\nHerefter vil jeg interviewe udvalgte personer i virksomheden, der regelmæssigt er ansvarlige for Foreningens regnskab. Til brug for dette vil jeg udarbejde en interviewguide3 og bagefter vil jeg lave en analyse og vurdering af respondenternes svar... Køb adgang for at læse mere Allerede medlem? Log ind\nEn god opgave. det er svært at finde en opgave som har noget rigtigt med administration at gør.. Godt gjort.\nFyldstgørende og rigtig fin opgave som inspiration\nMaterialer relateret til Kontoruddannelsen med speciale i administration hold 51.\nDark tourism | HF Engelsk B | 31. maj 2018\nNational Veterans Day Observance Speech


Opera: Kleopatra - Critique\nP.N. 17. marts 2019 Ukategoriseret\nDen Jyske Opera har fået den udmærkede ide at genopsætte ukendte danske operaer under overskriften ”Den Danske Serie”. Aktuel er Agust Ennas Cleopatra (sådan staves titlen vist oprindelig), der havde premierer i 1894, og som var frygtelig populær i sin samtid både i Danmark og udlandet. P.t. er den på turne rundt i landet og var i sidste uge nået til Gamle Scene på Kongens Nytorv, hvor den opførtes tirsdag og onsdag.\n”Hvis I er kommet for at se grå jakkesæt og maskinpistoler, er I gået forkert.” Sådan blev introduktionsforedraget indledt. Det er præcis den slags, jeg gerne vil høre til et introduktionsforedrag. Det havde også været en total misforståelse, hvis man havde sat sig for at lave en nyfortolkning af et værk, der ikke har været opført i henved 70 år, og som vist ingen blandt publikum kan have set opført før. Hele argumentet for regiteatret er jo altid, at folk har set værket før og kender det til hudløshed. Som tidligere redegjort for er dette ikke i sig selv noget som helst argument for at fravige kunstnernes valg og sætte instruktørens i stedet. Men det ville være uhørt, hvis selv nye eller genopdagede værker blev udsat for såkaldte ”nyfortolkninger”.\nEnna er mildest talt ikke særlig kendt. Jeg har selv kun hørt ganske lidt af ham og ikke set en opera af ham før Cleopatra. Han har skrevet nogle gode tonedigte/symfoniske fantasier og et par symfonier, hvor vistnok kun nr. 2 er indspillet. Nr. 1 er vist bortkommet. Af andre operaer er den korte Den lille pige med svovlstikkerne efter H. C. Andersen og Ung Elskov. Herudover er der en ballet over Hyrdinden og skorstensfejeren. Alt det nævnte findes indspillet på tyske CPO (Classic Produktion Osnabrück) – Ung Elskov dog i en tysk oversættelse som Heiße Liebe.\nStilistisk ligger vi i nærheden af Wagner eller Strauss. Det hypersanselige tonesprog er dog nok alligevel tættest på sidstnævnte, uanset at det måske har været begrænset, hvor meget Enna kunne have været inspireret af Strauss i starten 1890’erne. Strauss’ første opera (Guntram) havde premierer i Weimar samme år som Cleopatra og på det tidspunkt arbejdede Strauss stadig mest med tonedigte. Den musikdramatiske magi, han senere blev så kendt for, kom først rigtigt godt et årti senere. Nå, men alt dette skriver jeg altså også kun for at prøve at beskrive, hvordan Ennas musik lyder. Og her kommer vi altså nok – alt andet lige, synes jeg – tættest på Strauss.\nDette gælder også i emnevalget. Strauss valgte ofte mytologiske og eventyragtige forelæg. En opera om Cleopatra må siges at falde i samme kategori. Vi er lagt fra eksempelvis Puccinis såkaldte ”realisme”. Det er imidlertid vigtigt at fremhæve, at Cleopatra har en række højdramatiske elementer og intriger krydret med store korpassager, der mere bringer minder om noget vi kunne finde i Nabucco, Il trovatore eller Aida. Det gælder særligt i den store finale i slutningen af første akt, der minder meget om noget, der kunne findes hos Verdi.\nHistorien kommer isoleret set nok også tættest på noget fra Verdis højromantiske univers, hvor store begivenheder kædes sammen med individuelle menneskeskæbner. Ennas opera er til en libretto af Einar Christiansen efter en roman af Henry Rider Haggard (ham med Kong Salomons Miner). Den har vist ikke meget at gøre med de historiske begivenheder, der omgiver den berømmede, antikke skønhed, der forførte både Cæsar og Markus Antonius.\nI operaen møder vi den Ægyptiske prins Harmaki, der vil befri sit land for den romerske indflydelse, der er kommet til med Kleopatras styre. Harmaki sværger derfor over for ypperstepræsten/kongen Sepa, der også er hans far, at ville dræbe Kleopatra. Planen skal fuldbyrdes ved, at Harmanki skal vinde hendes tillid ved at udgive sig for at være drømmetyder. Han får hjælp af Kleopatras kammerpige, Charmion, der er forelsket i Harmaki.\nDet går dog ikke Harmaki bedre end Cæsar og Markus Antonius: Han undervurderer Kleopatra og falder pladask for hende: ”Min mund er en duftende blomsterskål | dugget med sukkersød ånde.” synger hun. Og det lyder da ikke så slemt? Man kan blive udsat for værre ting, end piger der dufter sødt? Men der er grund til at være på vagt, for Kleopatra synger også mere advarende ”Natten er rædsel! | Natten er lyst!” Kleopatra er et nattens og lidenskabernes væsen. En af de vilde, arkaiske kvinder, der gør sig så utrolig godt i operagenren. Sin lige har hun i Strauss’ Elektra og Salome og i Wagners Ortrud.\nHarmaki er derfor splittet mellem sin edsvorne pligt over for fædrelandet og sin “kærlighed” til (erotiske længsel efter) Kleopatra. Vi finder vist aldrig rigtigt ud af, hvad der er stærkest hos ham. For da Charmion opdager hans forhold til Kleopatra bliver hun jaloux og sladrer, hvorefter Harmaki pågribes.\nScenografien er simpel, hvilket ikke er usædvanligt for en opera, der skal turnere rundt. Men som jeg vist har påpeget adskillige gange før, så opnår man ofte mere ved at gøre mindre, når handlingsmættede værker skal sættes i scene. Og det gælder også her. Scenerummet er gennemgående et form for tempel eller palads med søjler. Belysningen er gul og stemningsfuld og ved at varierer intensiteten af belysningen kommer den både til at ligne Ægyptens sol og fakkelbelysningen i et antikt sovekammer ved nattetide. Belysningen var gennemgående varm og gav den rette eksotisk stemning. Det virkede godt. Højdepunktet var især i anden akt, hvor Kleopatra og Harmaki står i skarpt baglys, så de mere og mere fremstår som mørke silhuetter efterhånden som det slet skjulte erotiske spil mellem dem spidser til.\nJeg savende ikke noget, hvad scenografien angik. Tyske Ben Bauer var både instruktør og scenograf og fik det optimale ud af de få virkemidler.\nBauer var også sluppet godt fra personinstruktionen. Dog var karaktererne mere stilstående i første akt, hvor de forskellige personer mest bare præsenteres en for en. Her kunne der måske godt være gjort lidt mere fra instruktørens side, når nu der ikke sker så meget i handlingen. Men det kom man hurtigt efter. Særlig i anden akt med sam- og modspillet mellem Kleopatra og Harmaki. Ligeledes i den scene hvor Harmaki lader sin frustration over at være fanget mellem kærlighed og fædreland gå ud over Charmion.\nDet eneste, jeg fandt egentligt mishag ved, var et ”danseoptrin”, der ledsagede et længere orkestermellemspil i tredje akt (tror jeg nok det var), hvor en enlig mand kastede sig rundt på gulvet som om han havde et epileptisk anfald. På musikken virkede det klart, at der her skulle have været nogle festligheder eller måske en form for procession. ”Dansen/anfaldet” var en pinlig affære og aftenens lavpunkt, uanset at Ennas musik forblev flot og sanselig også her.\nDen Jyske Opera kan altså godt være tilfredse med sin opsætning af Cleopatra, som jeg meget gerne vil gense snart. Jeg håber, man får lavet en egentlig indspilning. Ifølge programmet vil den blive optaget og indspillet på DACAPO. Særligt efter et par lidt skuffende præstationer – dømt ud fra, hvad der var forbi Gamle Scene – som eksempelvis Carmen og Elskovsdrikken er Den Jyske Opera tilbage som det sikre og stabile holdepunkt i dansk opera, der viser både besindelse og stor kreativ energi.\nDerfor er det også lidt en skuffelse – når man nu har sat sig for at genoplive en ukendt dansk opera – at der ikke følger bedre programinformation med. Det er ikke mange år siden, at hver af Den Jyske Operas produktioner var ledsaget af solide programartikler med meget information om værket. Typisk skrevet af Michael Bonnesen. Nu har man kun lavet ét programhæfte, hvor man har samlet al information om alle sæsonens opsætninger på én gang. Det ligner en regulær sparreøvelse. Der er kun et par sider til rådighed til hver opsætning. Til Cleopatra er der ikke engang et ordentligt beskrivelse af de forskellige nuancer i handlingens enkelte scener og en ordentlig beskrivelse af karaktererne. Jeg er fortsat i tvivl om, hvorvidt Sepa faktisk var ypperstepræst, konge eller begge dele. Det står, så vidt jeg kan se, ikke i programmet. Man er derfor henvist til at følge intensivt med i overteksterne. Og enhver ved, at det ikke går an at kigge derop hele tiden.\nOpera kræver en vis forberedelse, hvis man vil have det optimale udbytte, når ikke man kender værket i forvejen. Et handlingsreferat skal som minimum gengive de enkelte scener ganske præcist. De kun fem sætninger, Den Jyske Opera bruger på at gengive handlingen er ikke godt nok. Slet ikke når vi har at gøre med at værk, hvor man ikke lige kan finde et handlingsreferat eller en libretto på internettet eller andre steder – det eneste, jeg har kunne finde er et partitur med gengivelse af den sungne tekst på Det Kongelige Biblioteks hjemmeside. Henholdsvis en dansk og en tysk udgave. Det er lidt en skam. For på den måde signalerer man jo mest af alt, at handlingen og karaktererne er ligegyldige og det mest handler om Ennas musik. Men opera er jo som bekendt et komplekst sammenspil mellem begge dele! Og når man nu engang har sat sig for at finde et ukendt værk frem igen, så kunne man godt have gjort lidt mere ud af dén side af sagen. Og historien i Cleopatra er jo god! Og der er meget på spil mellem karaktererne, så det er ærgerligt at den del nedtones, og man ikke giver bedre muligheder for at gå lidt tættere på karakterernes psykologi.\nNår jeg tænker på, at man i Prag og München optrykker librettoen sammen med operaens program. Hvorfor gør man ikke det samme som led i Den Danske Serie (hvorfor gør man det ikke i det hele taget)? Der er mange fine scener i Cleopatra, der kunne være interessante at dykke ned i. Med Clopatra er teksten oven i købet allerede på dansk, så man skal ikke engang forsvarer udgifter til en oversættelse. Det meste arbejde burde kunne klares af en studentermedhjælp. Meget af arbejdet er formentlig allerede gjort i og med, at man jo har teksten i tekstanlægget.\nTil gengæld havde man et glimrende hold af sangere, hvilket jo – alt andet lige – er vigtigere! Elsebeth Dreisig sang partiet som Kleopatra den 13. marts 2019, og det klarede hun flot med en meget fin og smuk stemme. Måske næsten for pæn og ren til at en figur som Kleopatra. Det er måske meningen. For fra Ennas side er hendes musik også gennemgående varm og harmonisk. Ikke lige det som man kunne forvente af dén type kvinde. Det er meningen, at vi skal snydes af hendes sødmefulde charme.\nAnderledes med den jaloux kammerpige Charmion, hvis musik var mere mørk, vild og præget af dissonans. Det er interessant, at det ikke er Kleopatra, der er forsøgt gjort til den intrigante pige. Også Charmion var i gode hænder hos den ukrainske sopran Ruslana Koval. Her skal der også lyde lidt ros for tydeligvis at have lagt en del arbejde i at mestre operaens danske tekst med meget fin udtale, der var helt på niveau med den øvrige sangeres.\nBedst var tenoren, danske Magnus Vigilius, der sang partiet som Harmaki. Han var var fremragende med en stor og flot stemme. Han brillerede især i den store arie i starten af anden akt, hvor Harmaki udtrykker sin splittelse mellem kærlighed og pligt over for fædrelandet. Han overbeviste måske mindre som elsker end som helt. Kleopatra var mere overbevisende som forførende, end han var, som en der blev forført.\nYpperstepræsten (eller hvad han nu var) Sepa var det sidste store parti, og han det blev også aldeles godt sunget af bassen Lars Møller. Meget ærgerligt, at han kun var med i starten og lidt i slutningen. Ham ville jeg genre have hørt mere til.\nI København og omegn var det Copenhagen Phil, der havde fået til opgave at ledsage det gode hold sangere på Gamle Scene. Under Joachim Gustafsons ledelse fangede de fint både de høj- og senromantiske elementer i Ennas partitur, om end de nok var stærkest i førstnævnte.\nJeg skal derfor ikke lægge skjul på, at jeg er rigtig glad og tilfreds ved Den Jyske Operas Cleopatra. Det lover godt for Den Danske Serie, der fortsætter til august, hvor Paul van Klenaus opera Michael Kohlhaas fra 1933 har premiere i Aarhus. Den kommer desværre vist desværre ikke på turne.\nCleopatra er stadig på turne. Den kommer til Sønderborg den 22. marts, Esbjerg den 26. marts, Flensborg den 27. marts, Vejle den 11. april for så at slutte af i Odense den 12. april 2019. Så det er bare med at komme afsted. Nærmere om de enkelte opførelsessteder kan ses nedenfor.\nAugust Enna, Cleopatra. Libretto af Einar Christiansen efter Henry Rider Haggard. Det Kongelige Teater, Gamle Scene den 13. marts 2019\nDen Jyske Operas hjemmeside, om forestillingen, hvor man også kan hente programbogen, høre uddrag fra værket og se fotografier fra opsætninger:\nDesværre findes Cleopatra mig bekendt ikke indspillet. Kun den stemningsfulde ouverture har fundet vej til cd-mediet, hvor den er udgivet på CPO sammen med Ennas violinkoncert:\nPartituret til Cleopatra fra Det Kongelige Biblioteks hjemmeside:


Edderfugl udsalg og priser | Promotheus\nStartside / Produkter / Edderfugl\nEdderfugl udsalg og tilbud\nHos Promotheus ved vi alt om tilbud, udsalg, tilbudsaviser og aviser, der er tilgængelige for edderfugl. Vi kan fremskaffe de allerbedste rabatter, og vi vil være de første til at give dig besked, når edderfugl er på tilbud. Og det betyder, at du kan gøre utrolige besparelser på dit ugentlige indkøb. Se blot, hvor meget vores tilbud og udsalg fra de nyeste tilbudsaviser kunne spare dig af midler på edderfugl.\nUndersøg prisen på edderfugl hos dine yndlingsforhandlere\nSe på de faktiske tilbud og kampagner på dine yndlingsprodukter som eddike, Egmont, Egyptian Magic, Eichhorn, EKids. Her ved Promotheus er alt samlet, du er kun ét enkelt klik væk fra dejlige tilbud. Sørg for at blive ved med at komme retur til os - vi arbejder altid på højtryk for at forbedre vores kundeservice, og vi tilføjer nye kampagner og udsalg hver eneste dag, for at kune give dig de allerbedste og laveste priser!