ØRKENTROMPETEN. - med referat fra Hamborg og meget mere... - PDF\nØRKENTROMPETEN. - med referat fra Hamborg og meget mere...\nDownload "ØRKENTROMPETEN. - med referat fra Hamborg og meget mere..."\n1 ØRKENTROMPETEN - med referat fra Hamborg og meget mere årgang, nr. 3 oktober 2003\n2 Leder Velkommen tilbage til et nyt år på studiet, med alt hvad det indebærer af klager over fredagsbaren fra verdensfjerne phd. studerende og ikke mindst Mads Mogensen s uundværlige spam-mail service. Et nyt studie-år er startet, og dermed er der kommet et nyt kuld under Hr. Møllers vinger, samt en ny sæson for Ørkentrompeten er blæst igang. Der har i redaktionen været lidt forandringer. Fra 5. semester er vi således blevet beriget med Kasper, som vi jo tidligere har benyttet os af på redaktionen. Derimod har 3. semester endnu ikke har meldt deres ankomst, KOM SÅ I GANG!!! Studiestarten har fået sig en ekstra tradition på landinspektørstudiet, nemlig den årlige kulturtur. I år fortsatte succesen i Hamborg, og hvilken tur det var. En tur der for øvrigt ikke kunne være blevet til noget uden en stor hjælp fra vores sponsorer, specielt PLF skal takkes. Til dem der ikke deltog kan jeg orientere at der i dette blad er omtale af såvel de faglige som de sociale aspekter fra turen, og for os der var med, kan tankerne få lov at flyve tilbage. Ud over fortællingerne fra Hamborg, kan vi denne gang byde på alt fra en orientering om den nye studieordning til et forskerportræt af en berejst lektor her fra institutter (ja, de findes altså alligevel.) Lidt brok skal der traditionen tro dog også være plads til. Vist kan det lyde som en gammel historie, men der sidder altså stadig flere grupper landinspektørstuderende klemt sammen på nakken af hinanden i nogle af grupperummene. Godt nok ikke så mange som tidligere, men det s... da ufatteligt når der står adskellige grupperum ledige i Fib. 10. Virkelig fascinerende er dog den måde hvorpå universitets forskellige afdelinger, nidkært vogter over deres grupperum ved at sætte en enkelt studerende (som ALDRIG er der) på til hvert enkelt rum. Så er det at man føler sig overbevist om, at det er her viden bliver skabt!!! Redaktionen PS: Tak til 5. semester for en super fredagsbar!! 1\n3 Formanden informerer Af Lise Lausten Frederiksen Velkommen til 3. semester Sommeren er slut, og der er igen gang i FoFoDaLa s aktiviteter. I den forbindelse vil jeg starte med at byde de nye 3. semester studerende velkommen i FoFoDaLa! Jeg håber at I får nogle gode år på studiet og i FoFoDaLa. Jeg vil opfordre jer til at deltage aktivt foreningens arrangementer og i foreningsarbejdet og ikke mindst til at værne om foreningen, der er med til at gøre vores studie til noget specielt! Nye bestyrelsesmedlemmer I FoFoDaLa s bestyrelse kan vi byde velkommen til Vita og Bolette fra 3. semester. Vita har påtaget sig opgaven som medlemskoordinator, hvor hun bl.a. holder styr på os alle i medlemsdatabasen. Hun har allerede lavet medlemskort til alle de nye medlemmer og er nu ved at ligge den sidste hånd på telefonnøglen. Bolette er foreningens nye faglige koordinator, og har været med på rustur for at introducere de studerende på basis til Ddl. Hvis jeg skal fortælle lidt om, hvad der er sket i foreningen siden sidste ØT udkom, er der jo faktisk sket en hel del. Besøg fra Holland I foråret havde vi besøg af en flok hollandske studerende. Vi var ca. 6 studerende, som viste dem lidt rundt i Aalborgs natteliv. Det var rigtig skægt! FoFoDaLa på basis Inden sommerferien var FoFoDaLa s bestyrelse på basis for at introducere 2. semester til FoFoDaLa. Der var mange spørgsmål om foreningen og specielt om uddannelsen, så der var et reelt behov for dette besøg. Desuden har det også vist sig, at være rart for de nye 3. semester studerende, at de allerede kender nogle på studiet. Besøget gik altså rigtig godt, hvorfor det vil blive en tilbagevendende begivenhed. FoFoDaLa intro. for 3.semester På den første studiedag efter sommerferien blev 3. semester budt velkommen af FoFoDaLa, der blev taget billeder af alle på semesteret og der var mulighed for at melde sig ind i FoFoDaLa. Faktisk kan 3. semester nu bryste sig af, at være det eneste semester hvor 100% er medlem. 2\n4 Ddl-intro. til basisstuderende På årets rustur er de studerende på basisuddannelsen blevet introduceret til Ddl. Det resulterede i at ca. halvdelen af de 35 studerende meldte sig ind i Ddl. deltagere. Det var en rigtig god tur både fagligt og socialt, og der skal i den forbindelse rettes en stor tak til studienævnet og specielt PLF, der støttede turen. FoFoDaLa sangbøger Der er blevet trykt 50 FoFoDaLa sangbøger, som kan anvendes til forskellige lejligheder. De vil stå i kælderen, og kan lånes til diverse fester og lignende Nordisk Møde Med hensyn til arrangementer har der været Nordisk Møde, kulturtur og idrætsdag. Der var i år ikke mange deltagere på Nordisk Møde, hvilket hovedsagelig skyldtes, at mødet lå samtidigt med kulturturen. Dette var uheldigt, men vi håber på større opbakning næste år. Det skulle være ret sjovt at deltage. Desuden er det vigtigt at bevare det nordiske samarbejde, hvilket jo ikke kun foregår i studenterforeningerne, men også i større målestok mellem de nordiske landes landinspektørforeninger. Kulturtur til InterGEO messe Årets kulturtur gik i år til InterGEO messen i Hamburg. Turen foregik over to dage midt i september, og der var 66 Idrætsdag Idrætsdagen blev afholdt af 5. semester d. 3. oktober og var en stor succes. Arrangementet var rigtig godt, og opbakningen var stor både under de fysiske udfoldelser, men også bagefter til fredagsbaren (som vist nok sluttede ret sent ). Alt i alt har der altså hidtil været en massiv opbakning omkring arrangementerne i år, hvilket jeg gerne vil opfordre til forsætter! Alle semestre har skemafri til diverse arrangementer, så der er mulighed for at deltage Kortdage i Kolding Geoforum afholder i oktober Kortdage i Kolding. Normalprisen for studenterdeltagelse i dette arrangement er 3000 kr. for tre dage. Efter en FoFoDaLa aftale med Geoforum har landinspektørstuderende i år fået mulighed for at deltage i arrangementet for 300 kr., hvilket er et rigtig godt tilbud for os. Derfor håber jeg også, at der vil være interesse for tilbuddet. For 3\n5 yderligere information se tre emner, der er i direkte relation til os studerende. Hjemmesiden Med hensyn til FoFoDaLa s hjemmeside vil jeg gerne opfordre til, at den bruges noget mere. Det vil sige, send gamle projekter og billeder fra fester og andre arrangementer til webmaster Mogens, der så vil ligge dem ind på hjemmesiden til nytte for andre. Det er også vigtigt, at alle retter sit grupperum i FoFoDaLa- GIS, da denne del af hjemmesiden kun er anvendelig i opdateret tilstand. Den danske landinspektørforening Der har i september været generalforsamling i Ddl, hvilket betyder at vores studieleder og professor Stig Enemark er valgt som ny formand for Ddl. Som næstformand og redaktør på Landinspektøren er Asger Sonne Kristensen fra Landinspektørgården i Silkeborg valgt. Siden først på sommeren har jeg deltaget i en række af Ddl s bestyrelsesmøder, hvilket har været rigtig spændende. Det vil gå for vidt her at omtale alle emner, der diskuteres i foreningen, hvorfor jeg blot vil nævne Der tales for tiden meget om rekruttering af flere studerende på landinspektørstudiet, for at fastholde og øge antallet af færdige kandidater pr. år til det forestående generationsskifte i landinspektørstanden. I den forbindelse blev hjemmesiden sidste år oprettet, og der diskuteres nu nye initiativer på området. I den forbindelse er jeg kommet med i en arbejdsgruppe omkring rekruttering af flere studerende. Et andet område der diskuteres for tiden er nyuddannede landinspektørers færdigheder i de første år på arbejdsmarkedet. En undersøgelse har påpeget områder, hvor nyuddannede føler sig mindre godt rustet til arbejdsmarkedet. Derfor er der p.t. igangsat en ny og mere detaljeret undersøgelse på området. Resultatet af undersøgelsen forventes at foreligge med udgangen af året. Et tredje område der diskuteres, er vores titelbetegnelse ved den foranstående opdeling af landinspektøruddannelsen i en bachelordel og en kandidatdel. Det 4\n6 er i den sammenhæng vigtigt, at det bliver tydeliggjort, hvem der er rigtige landinspektører og dermed har adgang til senere at kunne få beskikkelse, og hvem der kun har enten bachelordelen eller kandidatdelen. Det er med andre ord vigtigt, at vi som landinspektører har vores egen etikette, således at det også fremover er tydeligt, hvad man får, hvis man ansætter en landinspektør eller cand.geom. Det var lidt om, hvad der sker i FoFoDaLa lige nu. Til slut vil jeg blot sige, at alle er velkomne til at komme med kommentarer og ideer til bestyrelsen, som normalvis vil være at finde i fib. 11 i de bløde hver tirsdag middag. 5\n7 Nordisk Møde i Norge Af Kasper Hansen 5.sem Søndag den 14. september drog tre friske landinspektørstuderende med tømmermænd fra 5.sem af sted til Nordisk Møde, som denne gang skulle afholdes ved byen Ås i Norge. Transporten op til fjeldaberne blev klaret via en godt kørende golf og færgen Stena Saga. Der er kun to ting at lave på en færge: drikke øl og spille på spilleautomat. Men da vi er fattige studerende, og sejlturen varede syv en halv time, kunne vi ikke afse penge til at kombinere de to ting. Derfor valgte vi det sikre og satsede på øllene, hvilket var lidt synd for den stakkel, som skulle køre den lækre golf, men hvor der handlers der spildes. Til vores held var der frokostbuffet med fri drikkevarer i tre timer for den beskeden sum af 125 norske kroner. Efter en lang række af fadbamser og en tur i taxfree fandt vi et stille sofahjørne, hvor vi kunne nyde en stille pils. Men der gik ikke længe før Ole Lukøje kom, og vupti var i Oslo. Efter en times kørsel var vi i Ås, og vi kunne nu hilse på den norske og finske delegation svenskerne ventede med at slutte sig til selskabet til tirsdag. Finland stillede med to deltagere af hankøn øv, mens Norge stillede med hele fire af hunkøn alle af tilfredsstillende karakter, samt 6 hankøn. Per viser de norske værter, hvordan man puster kort. Der var lidt stille i starten, men der er jo heller ikke noget som kan få tungerne på gled og fjerne de sidste sommerfugle i maven end øl. Så der gik ikke længe før der var fest i hele hytten. Her skal det nævnes den billigste øl i Norge koster omkring 9,5 dansker kroner og så spasser nordmænd total af, når de indtager alkohol tag jer sammen Norge. Mandagens program bestod i et firmabesøg ved Blinken a.s, som forhandler alt indenfor landmålingsudstyr. Besøget handlede primært om fremvisning af det nyeste udstyr indenfor landmålingen, hvor vi 6\n8 studerende selv havde mulighed for afprøvning af de forskellige instrumenter. Resten af mandagen var afsat til det sociale arrangement øldrikning. Ifølge programmet skulle danskerne denne aften bidrage med dansk spex, men da dette nordiske møde for den delegations vedkommende ikke er det bedst planlagte vi havde ikke noget spex, fik vi overbevist de norske værter om, at det var bedst at vente med det danske spex til svenskerne havde tilsluttet sig selskabet. sightseeing i Oslo, hvor vi endte på Burger King. En stor menu koster 95 danske kroner ikke nok med det er dyrt at drikke, det er også dyrt at have tømmermænd i Norge. Tirsdag aften ankom den firemands store svenske delegation, hvor kønnene var lige fordelt. Traditionen tro var de to svenske jenter rigtig søde nipsting. Med svenskernes ankomst kunne den første af traditionsrige konkurrence afvikles. To kønne nordmænd og en bedøm selv, finne. Kasper i skarp duel med en finne i røvkrog. Tirsdag formiddag besøgte vi Norges Ejendomsinformation, hvor den administrerende direktør fortalte om arbejdet med digitaliseringen af tingbogen. Et projekt der har betydet, at samtlige tinglyste dokumenter i Norge i dag er samlet i en digital database. Eftermiddagen var afsat til Konkurrencen var røvkrog hvor reglerne ikke kan forklares i denne korte artikel. Efter nogle dræbende dueller mest mellem de danske deltagere, tog den danske delegations Champ bedre kendt son Christian Mosberg, kegler. Endnu en gang var det lykkes Danmark at tage potten, som er 7\n9 beviset på sejren, med hjem. Resten af aften og natten var der dømt fest. Onsdag kunne der soves længe, da programmet bestod i en rundvisning på landbrugshøjskolen, som den norske delegation selv skulle stå for. Så da folk stod op engang ved middagstid travede vi en tur på skolen, og så var der igen dømt alkohol. Denne gang var det lidt organiseret. Om aftenen stod det nemlig på nordisk kost, der er den traditionsrige middag, hvor hvert land serverer en ret med tilhørende brændevin. Den danske ret bestod i frikadeller med brød og rødkål samt en liter Rød Aalborg fordi svinene havde fået fiskefoder. Frikadellerne blev lidt sorte, da vi valgte at stege dem om eftermiddagen og derefter genvarme dem i ovnen, som finnerne mente skulle stå på 225 grader så smager de ikke så godt. de nye landinspektørstuderende med udflugtsmål til vores hytte. Det var vældig spas dog var det synd for Per og Christian, at de ikke rigtig oplevede denne fest, da de havde nok alligevel set for dybt i brændevinsflaskerne. Torsdagen var henlagt til Oslo Kommunes, hvor vi for første gang opdagede, hvad Norge bruger alle olie- og afgiftspengene til. Det må være godt at være ansat ved det offentlige i Norge, for en stor del af besøget udviklede sig til et foredrag om diverse firmafester. Selve besøget handlede dog oprindelig om brug af ortofoto og skråbilleder i plan- og byggesager, da de jo er så billig at producere som de siger i Norge. Den dag blev vi danskere rigtig fulde, måske fordi vi med undtagelse af en finne og to nordmænd var de eneste, der gladelig tog for sig af de fire flasker brændevin. Denne aften fik vi endvidere gæster rigtig mange, da der denne dag blev afholdt rusfest for Svømmekonkurrencen i Holmekollen. Efter besøget var det traditionen tro tid til svømmekonkurrencen, som 8\n10 denne gang skulle foregå for foden af Holmekollen I ved hvad det er. Vandet var meget koldt, og finnerne kommer jo fra et land med mange kolde søer, så de vandt. Den aften blev vi også fulde. fremskridt indenfor landmålingen og planlægningen i Norge. Fredag stod den på besøg ved Jernbaneverket Norges svar på jernbanestyrelsen, hvor vi endnu en gang opdagede, hvad Norge bruger deres penge til. En jernbanestrækning på 9,7 kilometer til den nette sum af 4,7 milliarder det er billigt. Vinderholdet i Miss Forster. Den danske trio ved gallamiddagen.. Et besøg, der ligesom de øvrige på dette års Nordiske møde var utroligt spændende uden at skulle lyde som en stræber, da man ledt kunne relatere det i vores projektarbejde her på stedet måske ikke et projekt til 4,7 milliarder, men mere de måder de anvender de forskellige teknologiske Fredag aften stod den på kæmpe fest på Samfunnet, som er Ås svar på studenterhuset og hold kæft hvor var der mange damer. Hvis nogen hankøn overvejer et udlandsophold kan den danske delegation trygt anbefale Ås hvis man altså har mange penge. Så endnu en gang blev det sent, før vi så vores senge. 9\n11 Lørdag var dagen vi havde ventet på, dagen hvor danskerne skulle vise flaget og genvinde Miss Foster. Det var nemt. da vi næsten var dobbelt så hurtig til at drikke de fire øl som nummer to. Om aftenen stod den på gallamiddag, hvor hvert land overrækker en gave til værtslandet. Den danske delegation ved jo, at nordmænd er langsomme til at drikke øl, så vi gav dem en Bella. Hvis vi tager ud det fra Bella ens benyttelse resten af aften og natten, så var det lige det, de havde ønsket sig. Når søde lyshårede norske jenter tager tre øl igennem en tragt efter hinanden for at bryste sig af at være lidt dansk, for vi havde jo fortalt, at alle danskere kunne tage mindst tre, så må det da være god gave. Søndag kunne den danske delegation atter sætte kursen mod billige øl i med ordrerne: Vi kom, vi så, vi brød os ikke om det vi så, vi drak, vi sejrede, vi tog hjem. 10\n12 Vi udfører: matrikulære arbejder bygningsafsætninger opdeling i ejerlejligheder projekteringsgrundlag ledningsregistrering industrimålinger præcisionsmålinger GPS-måling søopmåling offshore QC præcisionsmålinger 3D laserscanning - ved nyeste edb og opmålingsudstyr LANDINSPEKTØRFIRMAET Nellemann & Bjørnkjær STRANDVEJEN 18 POSTBOKS 20 DK-9100 AALBORG TLF FAX\n13 Landinspektør julefrokost Dette er en appetitvækker til den årlige landinspektør julefrokost, som afholdes torsdag d. 27 nov. i uni-kantinen på Sohngårdsholmsvej. - så sæt kryds i kalenderen allerede nu! Foruden den traditionelle julefrokoststemning kan vi byde på bandet Thomaz og drikkevarer til særdeles SU-venlige priser. 12\n14 Ny studieplan i støbeskeen Af Stig Enemark, Studieleder Et udvalg under studienævnet arbejder p.t. med at udforme en ny studieplan for landinspektøruddannelsen. Formålet er dels en modernisering af den snart 10 år gamle studieordning og dels en tilpasning til den faglige udvikling især indenfor GIS-området. Hovedtrækkene i revisionen er følgende: Indføring af et tredje specialiseringsspor indenfor GIS-området, som også skal kunne følges af studerende indenfor Geografiuddannelsen. Det nuværende 7. semester nedlægges. Specialiseringen starter dermed fra 7. semester, hvor der på semester udbydes tre spor: Measurement Science, Spatial Information Management og Land Management. Når titlerne her er på engelsk skyldes det, at vi på sigt agter at gennemføre en internalisering, hvor disse tre specialiseringer udbydes på engelsk, så de også kan følges af udenlandske studerende. Measurement Science vil rette sig imod Positionering og Sensor- og dataintegration; Land Management vil handle om Fast Ejendom og Arealforvaltning; mens det nye spor indenfor Spatial Information Management drejer sig om GIS-teori og teknologi samt GIS-design og udvikling. Der etableres et frit 9. semester med en række valgmuligheder, herunder mulighed for et praktikophold i landinspektørpraksis eller anden relevant offentlig eller privat virksomhed i Danmark eller i udlandet. Praktikopholdet vil normalt være af 2-3 måneders varighed og skal godkendes af studienævnet. Opholdet retter sig imod at undersøge relevante faglige problemstillinger i relation til det pågældende erhvervsområde. Der er således ikke tale om en helt eller delvis lønnet ansættelse, men om et læringsforløb som skal afrapporteres og evalueres. 13\n15 På dette frie 9. semester vil det også være muligt at vælge ophold på et udenlandsk universitet eller på en anden uddannelsesinstitution i Danmark. Man kan også følge et normalt projektsemester indenfor den pågældende specialisering, som vil blive understøttet af diverse studiekredse mv. Det vil være muligt at arbejde med projekter på tværs af flere fagområder, eller man kan vælge at følge 7. semester indenfor et af de andre spor, og dermed opnå en meget bred faglig profil. 10. semester vil som hidtil være forbeholdt afgangsprojektet. Det vil formentlig også blive muligt at udarbejde et såkaldt langt afgangsprojekt over semester. samhørigheden imellem kurser og projekt. Det er tanken at implementere den nye studieplan for både 5. semester og 7. semester pr. 1. september Dette afhænger dog af nogle formelle forhold omkring vedtagelse af den nye samlebekendtgørelse, som vil implementere det såkaldte 3+2 princip for alle uddannelser i Danmark (3-årig bacheloruddannelse efterfulgt af en 2- årig kandidatuddannelse). Dette afklares formentlig i løbet af efteråret. Sideløbende vil vi så færdiggøre detaljerne i den nye studieordning, som vil blive præsenteret i detaljer i ØT i decembernummeret. 5. oktober 2003 Mht fællesstoffet vil semester forblive uændret, mens semester tænkes opdelt i et 5. semester indenfor landmåling og fotogrammetri og et 6. semester indenfor matrikelvæsen og ejendomsdata. Dermed kan vi løse en del problemer omkring 14\n16 Nyt om navne Siden sidst kan vores studieleder Stig Enemark skrive en ny titel på CV et. Han er nemlig blevet formand for Den Danske Landinspektørforening (DDL) - Tillykke! På kærlighedsfronten har vi også nogle nyheder. Jeanette fra 9. semester og Peter E. fra 7. semester er blevet gift med deres respektive kærester. De skal begge have et tillykke og pøj pøj fra redaktionen. I løbet af sommeren er Tine og Sanne, der gik henholdsvis på 6. og 8. semester, blevet nybagte mødre. Tine har fået en pige Sara, og Sanne har og fået en dreng Malte. Der ønskes tillykke med Guldklumperne. 15\n17 Ich verstehe nichts Deutsch Af Herr Christensen, 9. semester Dette indlæg i Ørkentrompeten er et resumé om man vil af de landinspektørstuderendes tur til Intergeo 2003 i Hamborg. Som en repræsentant for Fast Ejendom har jeg fået til opgave at skrive lidt om oplevelserne på denne tur. For at dække sig ind har Ørkentrompetens redaktion valgt at få en repræsentant fra Kortlægning til at skrive en lignende artikel, hvilket sikkert skal vise sig at være en yderst klog disposition fredskoven, da jeg forstod minus af, hvad der foregik i Hamborg, men det skal da ikke holde mig tilbage fra at give mit besyv med. Dette sker dog på bekostning af ØT s faglige seriøsitet. Lidt facts om Intergeo Intergeo er en kongres og fagmesse for geodæsi, geoinformatik og lignende. Arrangør er Deutscher Verein für Vermessungswesen e.v. Messen er den største i verden af sin art og køretiden fra Kolding er kun 2,5 time [www.trimblecenter.dk]. Skulle De sidde med en eller anden form for faglig viden, som De mener Ørkentrompetens læsere vil finde interessant og endog brugbar i diverse henseender, ja så må De i den grad ærgre Dem, når De har læst denne artikel, for magen til spildt spalteplads skal man da lede længe efter. At undertegnede tilmed er headhuntet til denne opgave må give anledning til stor fortrydelse og selvransagelse hos de ansvarlige i Fofodalas bestyrelse. Mine forudsætninger for at skrive denne artikel er mildest talt langt ude i 16 En af revolutioner på messen var denne opmålingsrobot. Intergeo er messen, hvor eksperterne mødes og taler om det nyeste inden for geo-information, geodæsi og landmålingsudstyr. Intergeo er en unik kombination af konferencer, seminarer, fora og traditionel handelsmesse. Vil man være med på geo-bølgen er messen i Hamborg et\n18 must! Jeg fik da også ved selvsyn bevis for, at messen tiltrækker de hippeste inden for faget, da vi ved Leica-standen rendte ind i den nye formand for Den danske Landinspektørforening Stig Enemark. Det gode spørgsmål Det er ikke noget, jeg er videre stolt af, men ærligt og vulgært talt: Messen gav mig ikke verdens største stådreng Så er det ligesom sagt. Som udgangspunkt følte jeg ikke, at jeg havde det store at skulle have sagt over for disse glatte sælgertyper. Problemet var at komme med et fornuftigt spørgsmål om produkterne. What does that thing do? er af naturlige årsager ikke kåret til verdens skarpeste formulering. Man kunne jo prøve med: Is your system better than the one Trimble has made? Jeps, hvad tror du lige Søren Sælger svarer på det angreb?? OK, hvad med: This totalstation seems to have a very user-friendly design.tja, det virker ikke så professionelt, som det burde. Nå, man kan jo altid bare kigge lidt. Og det gjorde jeg så. Ligesom mange andre. De dumme kiggede, de smarte spurgte af oprigtig interesse og de dumsmarte spurgte for at kunne tillade sig at nappe en kuglepen, et kaffekrus, en tegneserietaske, frisbee, boomerang, musemåtte, nøglering, næsering, bold, ballon eller lommeregner. Sikke noget pjat! Leica viste stort mod med denne frække bordlampe. Ja-ja, stik mig nu bare en kuglepen! 17\n19 Eller er jeg bare sur over, at jeg ikke nossede mig sammen til at spørge efter GeoCAD-bolden? Som I nok kan se, er det ikke fra denne kant, at der kommer en skarp vurdering af det faglige indhold på Intergeo. Lidt om det sociale Nu var turen til Hamborg jo ikke udelukkende fokuseret på messen. Der blev i sædvanlig landinspektørstuderende-stil gået til de våde varer, og 9. semester valgte at holde en gang fælleshygge onsdag aften, der for en større dels vedkommende begyndte på Barto og Thomsens hotelværelse. Hans V bankede et par liflige drinks sammen, som vi alle indtog med velbehag med undtagelse af Jane, der i ren folkeskolestil blev tvunget til at drikke skidtet hvem havde troet, at man som nogenog-tyve-årig skulle tvinges til at drikke, men hvis man vil være med i klubben, så drikker man s gu! Efter hotelhyggen gik turen til et bøfhus, hvor sulten blev stillet. Herefter indtog 9. semester en mindre beverding, hvor stamkunderne måtte yde deres assistance for at følge med den heftige efterspørgsel på de grüne. Der blev sparket gang i jukeboxen og så var den fest li som i gang. Hvad folk har foretaget sig herefter står hen i det uvisse, men hotellet har ringet og brokket sig over de tre bævere, der var efterladt på Stisens værelse. Vi vil hjem! Den generelle stemning blandt de studerende medførte et fremrykket hjemrejse-tidspunkt, og det medførte samtidig, at jeg mistede to timers kvalitetstid på parkbænken! Torsdag gik for undertegnedes vedkommende med lidt sightseeing i Hamborg, hvor et mindre selskab fra 9. semester fulgte en mere end veloplagt Henrik Plenge, der førte an, pegede, dirigerede og foreslog. Sådan en mand er guld værd, når barometeret står på vomitus. Tak Plenge. Turen sluttede i parken over for messecenteret, og efter en sidste rundtur i Messehalle gik det mod Aalborg igen. Tak til de deltagende for en god tur og ikke mindst en rigtig abefest. Nå ja, fin messe forresten. 18\n20 Vi takker FoFoDaLas sponsorerer, da de er med til at sikre Ørkentrompeten udgivelse i fremtiden Landinspektørfirmaet Erik H. Petersen Brodersens Allé Hellerup Landinspektørgruppen '98 Rørholmsgade Hobro Landinspektør Jørgen Hansen Lilletorv, Østergågade 33 B 4800 Nykøbing F Landinspektørfirmaet Jens E. Rasmussen Rådhusgade Odder Landinspektør Jan Pedersen August Olesens eftf. Sveasvej Rønne Landinspektørerne Christensen - Kærn - Sidenius P. Toft Jensens eftf. Rytterstaldstræde Slagelse Landinspektørerne Hans Lunde, E. Krogh Sørensen, Asger S. Kristensen, Ole Nørgård og Anne Marie J. Walmar Håndværkervej Silkeborg LandCAD A/S A.C. Jacobsens Vej Nørresundby LIFA A/S, Landinspektører Bredgade Årup Tvilum Landinspektørfirma Huginsvej 6 C 3400 Hillerød Landinspektørerne Boe, Kristiansen & Overgaard-Larsen Vesterbrogade 35, 4.tv København V Landinspektør Erik Juhl Christensen C. Dyekjærs Eftf. Vestergade Maribo Landinspektørerne Hvenegaard & Meklenborg A/S Kullinggade Svendborg GEOvision a/s Danmarksgade Frederikshavn 19\n21 Konkurrence Flirt på universitetet Deltag i ØTs spændende konkurrence, og vind en flot præmie fra FoFoDaLa. Aflever dit bud på løsningen til senest den Fem ungesvende var brændt varm på fem kvindelige medstuderende. Kan du finde ud af følgende: Hvem var interesseret i hvilken studine, hvordan kom han i kontakt med hende og hvor? Diana Karen Johanne Linda Susan Gav kaffe Bar taske Inviterede ud Delte marsbar Smilede P-plads I cykelskuret Kopimaskine Edb-rummet Kantinen Anders Chris David Gert Johan P-plads I cykelskuret Kopimaskine Edb-rummet Kantinen Gav kaffe Bar taske Inviterede ud Delte marsbar Smilede 20\n22 Vejledning Læs teksten, studer sporene og tænk bumme lumme lum. Indsæt alle umiddelbare givne oplysninger i skemaet, idet et markerer et nej og et markerer et ja. På den måde bliver mulighederne færre, og du vil finde nye oplysninger. Læs nu oplysningerne igen, og igen, og igen, og evt. igen og måske falder brikkerne på plads. 1. Anders mødte sin flamme på P-pladsen, men det var en anden, der smilede til Linda. 2. Det var ikke Chris, der lagde an på Susan i Edb-rummet. 3. Gert inviterede sin hemmelige kærlighed i byen. David fik lidt tid sammen alene med Johanne, men ikke i cykelskuret. 4. En af pigerne blev budt på kaffe i kantinen. 5. Karen fik ikke en hånd med sin taske (hvilket ikke lige er Johans stil), og hun delte ikke en marsbar med sin tilbeder. 6. Pigen, der blev klemt op i hjørnet ved kopimaskinen, havde ikke et navn, der begynder med J. 7. Karen blev kontaktet i cykelskuret på vejen hjem. Løsning: Mand Kvinde Initiativ Sted 21\n23 Teknikere i drømmeland Af Martin Møller Sørensen Jeg husker tydeligt den dag, Fofodala annoncerede, at kulturturen i år ville gå til InterGEO-messe i Hamborg. Nabogruppen kom brasende ind midt i et vejledermøde og meddelte os den gode nyhed. Ikke mindst jeg for op og glædede mig ved tanken om at vandre rundt blandt nogle af de førende inden for kort- og geodataverdenen. Da først begejstringen havde lagt sig og pulsen igen var normal på teknikergangen gik vi hver især i gang med at forberede os på to dage i Hamborg, der med garanti ville blive intense. Personligt ville jeg gerne have haft lidt mere forberedelsestid, da litteraturen omkring Hamborg og de firmaer, der var repræsenteret på messen er omfangsrig. Jeg kløede dog på og nåede igennem hovedparten. Ikke mindst fordi jeg havde ret svært ved at sove i dagene op til. Om det var spændingen eller for meget cola i forbindelse med noget programmering, jeg i øjeblikket er i gang med, skal jeg ikke kunne sige. Endelig oprandt den store dag, hvor vi 9 teknikere satte kursen mod Hamborg. Der var også nogle andre unge mennesker med bussen. Rejsetiden derned blev selvfølgelig slået ihjel med det strategiske spil, Mølle. En enkelt fejl kan koste én dyrt, hvad der jo også gør sig gældende for de fleste geodætiske beregninger. Vel arriveret blev vi efter at have måtte vente i fem minutter, der føltes som en evighed, sluppet løs på messen. Alle de indtryk var næsten mere end jeg kunne klare, hvorfor jeg efter et kvarter måtte sætte mig ned og hvile mig lidt. Jeg har senere fundet ud af, at nogle af de andre rent faktisk var ude for noget af det samme. Stemningsbillede fra messen Vi havde på daværende tidspunkt endnu ikke snakket med nogle af de store kanoner, men det lå lidt i luften, at der ikke skulle gå længe. Vores første rigtige nærkontakt med en af dem kom ikke længe efter. Leica s GS20 PDM er en bare en tand for fræk og indbydende til, at man uden videre 22


Skat.dk: Fri bil - hovedaktionær - forlænget ligningsfrist\n18 Dec 2013 11:21\n05 Dec 2013 10:39\n12. afdeling, B-0476-13\nSportsvogn, bevisbyrde, kontrollerede, transkationer\nSagen vedrørte spørgsmålet, om en direktør og eneanpartshaver i et ejendomsselskabet havde fået stillet en Porsche til rådighed af selskabet til privat kørsel, og om dette i givet fald er en kontrolleret transaktion omfattet af den forlængede ligningsfrist i skatteforvaltningslovens § 26, stk. 5.\nLandsretten lagde til grund, at Porschen hverken var egnet til brug for en håndværksmæssig servicering af selskabets ejendomme eller til at blive benyttet i vinterperioder, hvorfor Porschen ikke var egnet til at opfylde selskabets erhvervsmæssige behov. Uanset at Porschen ikke havde været parkeret ved skatteyderens private bopæl, påhvilede det under disse omstændigheder sagsøgte at sandsynliggøre, at Porschen ikke var stillet til rådighed for privat kørsel.\nSelskabet havde en begrænset ejendomsportefølje, og ejendommene var primært beliggende i ...1-området. Der blev gennemsnitligt kørt ca. tusind kilomenter om måneden i de perioder, hvor Porschen blev anvendt. På den baggrund og af de i øvrigt foreliggende omstændigheder fandt landsretten ikke, at skatteyderens havde løftet bevisbyrden for, at Porschen ikke var stillet til rådighed af selskabet til privat brug.\nLandsretten fandt endvidere, at skatteyderens bestemmende indflydelse over selskabet, og at det forhold, at selskabet havde stillet Porschen til rådighed for skatteyderens, var en kontrolleret transaktion omfattet af skattekontrollovens § 3 B.\nEndelig bemærkede landsretten, at der hverken i bestemmelsernes ordlyd eller forarbejder er støtte for en indskrænkende fortolkning af skattekontrollovens § 3 B eller skatteforvaltningslovens § 26, stk. 5, hvorefter det - som anført af landsskatteretten - er en betingelse for anvendelse af den forlængede ligningsfrist, at der er tale om et forhold, der er knyttet til relationen hovedanpartshaver/selskabsforhold, således at et forhold, der er knyttet til relationen direktør/arbejdsgiverforhold, falder uden for anvendelsesområdet af den skatteforvaltningslovens § 26, stk. 5.\nI modsætning til landsskatteretten fandt landsretten derfor, at den ændrede skatteansættelse var foretaget rettidigt i medfør af skatteforvaltningslovens § 26, stk. 5 og gav dermed Skatteministeriet medhold.\nTorben Geneser, Ida Skouvig og Tine Sommer (kst.)\nDenne sag er anlagt ved byretten den 21. december 2012 og er ved kendelse af 20. februar 2013 henvist til Vestre Landsret i medfør af retsplejelovens § 226, stk. l.\nSagen drejer sig om, hvorvidt en direktør og eneanpartshaver i et selskab har fået en Porsche stillet til rådighed af selskabet til privat brug, og om dette i givet fald er en kontrolleret transaktion, som er omfattet af den forlængede ligningsfrist i skatteforvaltningslovens § 26, stk. 5.\nSagsøgeren, Skatteministeriet, har nedlagt påstand om, at sagsøgte, A, skal anerkende, at hans skattepligtige personlige indkomst i indkomstårene 2006 og 2007 forhøjes med henholdsvis 45.000 kr. og 135.000 kr.\nA har principalt nedlagt påstand om, at Skatteministeriet tilpligtes at anerkende, at der ikke skal ske beskatning af fri bil for indkomstårene 2006-2008. Subsidiært har A påstået frifindelse.\nSkatteministeriet har overfor As principale påstand nedlagt påstand om frifindelse.\nLandsskatteretten har den 3. oktober 2012 afsagt kendelse. Af kendelsen fremgår bl.a.:\nKlagen vedrører spørgsmålet om, hvorvidt beskatning af værdi af fri bil hos en direktør, der også er hovedanpartshaver, er omfattet af skattekontrollovens § 26, stk. 5.\nSKAT har anset beskatning af værdi af fri bil hos klageren for omfattet af skatteforvaltningslovens § 26, stk. 5, og forhøjet klagerens skattepligtige indkomst med 45.000 kr. svarende til 4 måneder med fri bil.\nLandsskatteretten har anset SKATs afgørelse for ugyldig.\nSKAT har anset beskatning af værdi af fri bil hos klageren for omfattet af skatteforvaltningslovens § 26, stk. 5, og forhøjet klagerens skattepligtige indkomst for hele året med 135.000 kr.\nSKAT har anset klageren for skattepligtig af værdi af fri bil og har forhøjet klagerens skattepligtige indkomst med 101.250 kr. svarende til perioden januar til september 2008.\nKlageren er direktør og eneanpartshaver i selskabet H1 ApS (herefter selskabet). Selskabets aktivitet består i at drive investeringsvirksomhed.\nSelskabet har den 3. august 2006 købt en personbil af mærket Porsche 911 Tiptronic med reg.nr.: .... Bilen blev solgt den 26. november 2008. Ifølge indgået erhvervskøbekontrakt med G1, udgjorde bilens anskaffelsessum 600.000 kr.\nDet er oplyst, at bilen har stået på værksted i perioden fra den 25. oktober 2006 til den 11. december 2006, den 25. juni 2007 til den 2. juli 2007 og i perioden den 30. juli 2008 til den 5. august 2008.\nDet er blandt andet oplyst af Codan forsikring A/S, at bilen har været stilstandsforsikret i perioden fra den 9. januar 2007 til den 10. maj 2007 og fra den 29. november 2007 til den 19. februar 2008.\nDet er oplyst af klageren, at bilens nummerplader har været opbevaret på selskabets adresse i de perioder, hvor bilen har været stilstandsforsikret.\nDet er videre oplyst, at bilen har været i kommission i 2 mdr., inden den blev solgt den 26. november 2008.\nIfølge SKATs oplysninger har klageren været ejer af to motorcykler og en bil:\nKawasaki 1500 Class (motorcykel)\nAfgang 28. juli 2006\nKawasaki ZX 750N (motorcykel)\n17. maj 2006 - 20. november 2006\n31. august 2005 til 28. januar 2008\nKlageren har til Landsskatteretten oplyst, at klageren privat har ejet en VW Polo, som blev købt den 11. februar 2006. På købstidspunktet havde den kørt 85.000 km. I marts 2012 har den kørt 188.000 km eller gennemsnitligt ca. 17.000 km pr. år. Klageren har oplyst, at han selv har kørt i bilen, og at han har stået for vedligeholdelse og serviceringen af den. Klageren har videre oplyst, at hans sambo arbejdede og arbejder ved G2 i ...2, men at hun har kørt/kører med naboen, som arbejder samme sted.\nDer er ikke fremlagt dokumentation vedrørende VW Polo.\nKlageren har til Landsskatteretten fremlagt dokumentation for km-standen vedr. selskabets bil i form af købekontrakt, værkstedsfakturaer og slutseddel. Af den fremlagte dokumentation fremgår det blandt andet, at bilen henholdsvis ved købstidspunktet den 28. juli 2006 havde kørt 110.000 km og 130.000 km på salgstidspunktet den 20. november 2008.\nDer er ca. 5,4 km mellem selskabets adresse og klagerens bopæl.\nSKAT har anset beskatning af fri bil af klageren, der er direktør og hovedanpartshaver i selskabet, for omfattet af skatteforvaltningslovens § 26, stk. 5.\nSKAT har beskattet klageren af værdi af fri bil med 45.000 kr. svarende til 4 måneder i indkomståret 2006. SKAT har beskattet klageren af værdi af fri bil henholdsvis med 135.000 kr. for indkomståret 2007 og 101.250 kr. for perioden januar til og med september 2008.\nSKAT er af den opfattelse, at det fremsendte forslag af 26. september 2011 vedrørende ændringer af værdi af fri bil for indkomstårene 2006-2008 ikke er forældet. Klageren er direktør og eneanpartshaver i selskabet, hvorefter rådigheden over selskabet personbil Porsche 911 Tiptronic med reg. nr. ... er omfattet af skattekontrollovens § 3 B. Det vil sige, at der er tale om kontrollerende transaktioner mellem hovedaktionær og selskabet. Fristen for ændringer af kontrollerede transaktioner mellem hovedaktionær og selskabet er ikke omfattet af den ordinære frist i skatteforvaltningslovens § 26, stk. 1. Fristen er derimod udvidet i henhold til skatteforvaltningslovens § 26, stk. 5, til at gælde i 6 år efter indkomstårets udløb, dvs. fristen for ændringer af indkomståret 2006 gælder frem til 1. maj 2012, og for indkomståret 2007 den 1. maj 2013 osv.\nPå baggrund af ovenstående har SKAT forsøgt op til flere gange over et længere forløb at få et kørselsregnskab for de respektive indkomstår fremsendt for sandsynliggørelse af kørslen foretaget i selskabet personbil Porsche 911 Tiptronic med reg. nr. .... SKAT har ikke modtaget noget kørselsregnskab.\nSKAT er derfor af den opfattelse, at klageren har haft selskabets personbil Porsche 911 Tiptronic med reg. nr. ... til rådighed, hvorefter der skal ske en beskatning af fri bil efter reglerne i ligningslovens § 16, stk. 4 for indkomstårene 2006 - 2008 med undtagelse af 1 måned i 2006 og 2 måneder i 2008, jf. nedenstående.\nSKAT er også af den opfattelse, at der skal ske en beskatning af værdi af fri bil i de måneder, hvor selskabet har betalt en stilstandsforsikring på bilen i 2007 og 2008, idet nummerpladerne ikke har været deponeret ved SKATs Motorkontor og dermed af registeret, jf. afgørelserne i SKM2002.203.VLR, SKM2003.585.VLR og SKM2008.534.HR.\nDet fremgår dog af ligningslovens § 16, stk. 4, at værdien af fri bil beregnes pr. hele måned, uagtet at den frie bil ikke er til rådighed i hele måneden, dvs. 30 dage.\nAf den fremsendte opgørelse, der viser, at selskabets personbil har stået på værksted i perioden 25. oktober 2006 - 11. december 2006 har SKAT godkendt, at der ikke sker beskatning for november måned i 2006, idet bilen ikke har været til rådighed. Værdi af fri bil for indkomståret 2006 kan herefter opgøres til 45.000 kr. (135.000 kr./12 x 4 mdr.), jf. tidligere beregning.\nDet fremgår endvidere, at bilen har været på værksted igen fra den 25. juni 2007 til den 2. juli 2007 samt den 30. juli 2008 til den 5. august 2008. SKAT har ikke godkendt, at der ikke skal ske beskatning af værdi af fri bil for månederne juni og juli i 2007 samt månederne juli og august i 2008, idet der ikke er tale om hele måneder, hvor personbilen ikke har været til rådighed.\nSKAT har ud fra de foreliggende oplysninger for indkomståret 2008 accepteret, at personbilen har været i kommission i 2 mdr. inden den blev solgt. Bilen blev ifølge klageren solgt den 26. november 2008. Værdi af fri bil for indkomståret 2008 er opgjort til 101.250kr. (135.000 kr./12 mdr. x 9 mdr.), jf. tidligere beregning.\nDet fremgår af skatteforvaltningslovens § 26, stk. 1, blandt andet, at Told-og skatteforvaltningen ikke kan afsende varsel som nævnt i § 20, stk. 1, om foretagelse eller ændring af en ansættelse af indkomst- eller ejendomsværdiskat senere end den 1. maj i det fjerde år efter indkomstårets udløb. Ansættelsen skal foretages senest den 1. august i det fjerde år efter indkomstårets udløb. Denne frist gælder ikke for den skatteberegning, der er en følge af ansættelsen. Har det betydning for den skattepligtiges mulighed for at varetage sine interesser, at fristen for at foretage ansættelsen forlænges, skal en anmodning om en rimelig fristforlængelse imødekommes.\nDet fremgår af skatteforvaltningslovens § 26, stk. 5, at fristerne efter stk. 1 og 2 først udløber i det sjette år efter indkomstårets udløb for skattepligtige omfattet af § 3 B i skattekontrolloven for så vidt angår de kontrollerede transaktioner.\nDet fremgår af skattekontrollovens § 3 B, stk. 1, nr. 2, at skattepligtige, der udøver en bestemmende indflydelse over juridiske personer i selvangivelsen skal afgive oplysninger om art og omfang af handelsmæssige eller økonomiske transaktioner med ovennævnte parter i nr. 1-6 (kontrollerede transaktioner).\nDet lægges til grund, at klageren er direktør og eneanpartshaver i selskabet. Det lægges videre til grund, at selskabet i august 2006 købte en personbil af mærket Porsche 911 Tiptronic med reg. nr.: ....\nFor at kunne anvende skatteforvaltningslovens § 26, stk. 5, er det en betingelse, at der skal være tale om et forhold, der er knyttet til relationen hovedanpartshaver-/selskabsforhold, jf. skattekontrollovens § 3 B, stk. 1, nr. 2. Et forhold, der er knyttet til relationen direktør-/arbejdsgiverforhold, falder uden for anvendelsesområdet for skatteforvaltningslovens § 26, stk. 5.\nPå grundlag af de oplysninger der er i sagen, har Landsskatteretten vurderet, at der ikke er tilstrækkeligt grundlag for at lægge til grund, at klageren har fået stillet selskabets bil til rådighed for privat kørsel i kraft af sin status som selskabets eneanpartshaver. Forholdet er derfor ikke omfattet af anvendelsesområdet for skatteforvaltningslovens § 26, stk.5.\nFristen for varsling om foretagelse eller ændring af en ansættelse af indkomstskat er senest den 1. maj 2010 for indkomståret 2006 henholdsvis 1. maj 2011 for indkomståret 2007. SKATs varsling om ændring af ansættelse af indkomstskat for begge indkomstår fandt sted efter udløbet af den ordinære ansættelsesfrist. Da der ikke er grundlag for at fravige den ordinære ansættelsesfrist efter skatteforvaltningslovens § 26, stk. 1 skal de af SKAT foretagne forhøjelser for indkomstårene 2006 og 2007 herefter anses for ugyldige.\nMed hensyn til indkomståret 2008 lægges det til grund, at selskabet fra januar 2008 til den 26. november 2008 har haft en personbil af mærket Porsche 911 Tiptronic med reg.nr.: ..., at klageren er direktør og hovedanpartshaver i selskabet, og at klageren ifølge SKATs oplysninger den 28. januar 2008 solgte sin private bil af mærket Ford Escort 1,6 med reg.nr.... . Klageren har ejet bilen siden den 31. august 2005.\nDet er oplyst, at selskabets bil har været stilstandsforsikret i perioden 29. november 2007 til 19. februar 2008, og at bilens nummerplader i perioden har været opbevaret på selskabets adresse.\nDet er oplyst af klageren, at klageren i 2008 har kørt i sin private bil af mærket VW Polo, at der er kørt ca. 17.000 km i gennemsnit pr. år, og at klagerens sambo, der bor i ...1, men arbejder ved G2 i ...2 ikke selv har kørt i bil på arbejde, men har kørt sammen med sin nabo, der arbejder samme sted.\nI modsætning til oplysninger om km-standen og ejerforhold vedrørende selskabets bil, er der ikke fremlagt noget dokumentation vedrørende VW Polo. Oplysningerne om VW Polo kan derfor ikke verificeres. Som følge heraf kan denne oplysning ikke anvendes som sammenligningsgrundlag sammen med oplysningen om, at der i selskabets bil er kørt ca. 10.000 km pr. år.\nLandsskatteretten har herefter ikke anset klageren for at have afkræftet formodningen om, at selskabets bil har stået til rådighed for klageren for privat kørsel i perioden januar til november 2008.\nDen påklagede afgørelse stadfæstes herefter for så vidt angår indkomståret 2008.\nAf en årsrapport for 2005 for H1 ApS, fremgår, at selskabet i 2005 havde en bruttofortjeneste på 64.151 kr. og et resultat før skat på 22.116 kr. Årets resultat var efter skat 20.381 kr. De materielle anlægsaktiver havde med årets udgang en værdi på 1.870.000 kr., og den langfristede gæld var på 1.305.980 kr.\nIfølge årsrapporten for 2007 for H1 ApS, havde selskabet i 2006 en bruttofortjeneste på 133.194 kr. og i 2007 en bruttofortjeneste på - 84.902 kr. Resultatet før finansielle poster var i 2006 1.196.320 kr. og i 2007 -1.220.448 kr. I 2006 havde de materielle anlægsaktiver en værdi på i alt 2.422.676 kr. Heraf udgjorde investeringsejendomme 1.848.750 kr., og biler udgjorde 573.926 kr. I 2007 havde de materielle anlægsaktiver en værdi af 8.982.388 kr. Heraf udgjorde biler en værdi af 482.388 kr., og investeringsejendomme en værdi af 8.500.000 kr.\nH1 ApS, havde indtil den 1. april 2007 adresse på ...3 i ...1. Derefter havde selskabet adresse på ...4 i ...1. Der er mellem parterne enighed om, at A ikke havde bopæl på samme adresse som selskabet. A boede i perioden 1. maj 2005 til 1. juni 2007 på ...5 i ...1 og derefter på ...6 i ...1.\nI perioden fra den 1. januar 2005 ejede H1 ApS følgende ejendomme:\nAfstandene mellem de enkelte ejendomme og H1 ApS' adresser var ifølge Krak således:\nAf en faktura af 11. februar 2006 fra G3, ...11, fremgår, at BA, ...5, ...1, for 96.820 kr. har købt en VW Polo 1,4, årgang 2002, der på dette tidspunkt havde kørt 85.000 km.\nPP har i en e-mail af 8. maj 2013 til As advokat oplyst følgende:\nJeg PP, leder hos G4, kan hermed bekræfte at i perioden 2006-2009 har A haft en sort Porsche 911\nBilen har stået på virksomhedens adresse. Dette kan vi bekræfte da vi gennem de sidste ca. 10 år har serviceret biler tilhørende H2 og da bilen vækker stor opmærksomhed hos en mekaniker.\nPorschen har vi aldrig serviceret, men da vi har hentet og afleveret biler hos H2 har vi ikke kunnet undgå at ligge mærke til Porschen.\nIJ har i en e-mail af 29. maj 2013 til As advokat oplyst følgende:\nJeg har arbejdet i H2 siden feb. 2006 både som lærling og senere hen som svend. I min tid i virksomheden som lærling, kan jeg bekræfte at der stort set altid holdt en Porsche parkeret på de firmaadresser vi havde.\nOJ, ...12, ...1, har i en e-mail af 2. juni 2013 til As advokat oplyst følgende:\nJeg kan hermed bekræfte, aldrig at skulle have set en sort Porsche på eller omkring min nabos' adresse.\nVE har i en e-mail af 17. juni 2013 til As advokat oplyst følgende:\nJeg, VE, kan hermed bekræfte at have haft samkørsel med BA, i min bil i perioden 2006-2009 til vores fælles arbejdsplads ved G2 i ...2.\nDet er i øvrigt oplyst, at A tillige er eneanpartshaver i selskabet H2 ApS, som driver elinstallatør virksomhed, service og dermed beslægtet virksomhed. Dette selskab havde ifølge en årsrapport for 2007 en bruttofortjeneste i 2006 på 3.338.835 kr. og i 2007 en bruttofortjeneste på 4.417.179 kr. Resultatet før finansielle poster var i 2006 645.505 kr. og i 2007 1.303.384 kr. Selskabet havde i 2006 gennemsnitligt 9 ansatte og i 2007 8 ansatte.\nVed lov nr. 131 af 25. februar 1998 om ændring af skattekontrolloven og skattestyrelsesloven (oplysningspligt vedrørende koncerninterne transaktioner) indsattes i skattekontrolloven følgende bestemmelse:\n2) kontrollerer udenlandske juridiske personer eller\nskal i selvangivelsen afgive oplysninger om art og omfang af handelsmæssige eller økonomiske transaktioner med ovennævnte udenlandske fysiske og juridiske personer og faste driftssteder (kontrollerede transaktioner). ...\nStk. 2. Ved kontrol forstås ejerskab eller rådighed over stemmerettigheder som nævnt i selskabsskattelovens § 32, stk. 1, 2. og 3. pkt., og ligningslovens § 16 H, stk. 1, 2-4. pkt...\nAf de almindelige bemærkninger til forslaget til denne lovændring (Folketingstidende 1997-98, 1. samling, Tillæg A, spalte 1896) fremgår bl.a. følgende:\nLovforslaget indebærer, at skattepligtige, der er interesseforbundne med selskaber, personer m.v. i udlandet, i selvangivelsen skal angive oplysninger om art og omfang af de handelsmæssige eller økonomiske transaktioner med disse (kontrollerede transaktioner).\nEndvidere skal der ved kontrollerede transaktioner udarbejdes dokumentation for, hvorledes priser og vilkår er fastsat. Den skriftlige dokumentation skal være af en sådan art, at den kan danne grundlag for en vurdering af, om priser og vilkår er fastsat i overensstemmelse med, hvad der kunne være opnået, hvis transaktionerne var afsluttet mellem uafhængige parter.\nVed lovforslaget forlænges fristen for skattemyndighedernes korrektioner vedrørende de kontrollerede transaktioner med to år. Dette skyldes, at transfer pricing sager ofte er særdeles komplicerede, tidskrævende og forudsætter udveksling af oplysninger fra udlandet, samt at skattemyndighederne skal indhente en godkendelse fra den centrale told- og skatteforvaltning.\nAf bemærkningerne til lovforslagets enkelte bestemmelser fremgår vedrørende § 3B (spalte 1906) bl.a. følgende:\nSamtidig blev armslængdeprincippet lovfæstet i ligningslovens § 2 ved lov nr. 432 af 26. juni 1998 om ændring af ligningsloven, selskabsskatteloven og skattekontrolloven (lovfæstelse af armslængdeprincippet og værn mod tynd kapitalisering). Af forslaget til denne lovændring (lovforslag nr. L 101, Folketingstidende 1997-98, 2. samling, Tillæg A, spalte 2460), fremgår tilsvarende, at de i denne bestemmelse omhandlede kontrollerede transaktioner omfatter alle forbindelser mellem parterne.\nVed lov nr. 408 af 1. juni 2005 om ændring af skattekontrolloven, skattestyrelsesloven, ligningsloven og tonnageskatteloven (Ændring af oplysnings- og dokumentationspligt vedrørende transfer pricing) fik skattekontrollovens § 3 B, stk. 1, følgende udformning:\nskal i selvangivelsen afgive oplysninger om art og omfang af handelsmæssige eller økonomiske transaktioner med ovennævnte fysiske og juridiske personer og faste driftssteder (kontrollerede transaktioner)\nDet anføres bl.a. i skatteministerens skriftlige fremsættelse af lovforslaget til denne lovændring (lovforslag nr. L 120 af 2. marts 2005, Folketingstidende 2004-05, 2. samling, Tillæg A, spalte 4944), at:\nfor at sikre, at reglerne utvivlsomt er i overensstemmelse med EU-retten, foreslås det, at reglerne om oplysnings- og dokumentationspligt udvides til også at finde anvendelse i forhold til indenlandske koncerninterne transaktioner - i dag omfatter reglerne kun grænseoverskridende koncerninterne transaktioner.\nDet anføres bl.a. i bemærkningerne i lovforslaget til den ændrede affattelse af § 3 B, stk. 1:\nDe kontrollerede transaktioner, der skal gives oplysning om ved selvangivelsen, omfatter alle forbindelser mellem parterne.\nSkatteministeren har i svar på spørgsmål nr. 89 af 12. december 2005 fra Folketingets Skatteudvalg oplyst følgende:\nSpørgsmål 89: Ministeren bedes kommentere artiklen i Tidsskrift for Skatter og Afgifter nr. 48 af 7. december 2005 af professor Jan Pedersen: Forlænget ansættelsesfrist for mindre koncernforhold og hovedaktionærdispositioner m.v. herunder\nOm det er korrekt, at der fra indkomståret 2005 gælder en 6-årig ansættelsesfrist ifølge Forvaltningslovens § 26, stk. 5 for ændring af kontrollerede transaktioner mellem mindre danske selskaber, og mellem hovedaktionær og selskab, såsom ændring af overdragelsesvilkår for anlægsejendom (f.eks. bil og fast ejendom) og aflønning til hovedaktionær, samt forrentning af mellemværende mellem hovedaktionær og selskab?\nAt det reelt ikke fremgik af lovforslag L 120 af 2. marts 2005, at der skete denne betydelige udvidelse af ansættelsesfristerne for skattemyndighedernes ændring af hovedaktionærdispositioner og koncerntransaktioner for mindre rent danske selskaber?\nAf Højesterets dom af 2. februar 2012 (SKM2012.92.HR) fremgår af præmisserne bl.a. følgende:\nSelskabet gør gældende, at ændringen af skatteansættelsen er foretaget for sent, idet den udvidede ansættelsesfrist i § 34, stk. 5, i den dagældende skattestyrelseslov forudsætter, at skatteansættelsen er sket i medfør af ligningslovens § 2, stk. 1, som kun omfatter ændringer af "priser og vilkår" og ikke et tilfælde som det foreliggende, ... .\n6-års-fristen i den dagældende skattestyrelseslovs § 34, stk. 5, om skattemyndighedernes adgang til at forhøje en skatteansættelse gælder efter bestemmelsens ordlyd for skattepligtige, som er omfattet af skattekontrollovens § 3 B, for så vidt angår kontrollerede transaktioner.\nBestemmelsen findes nu i skatteforvaltningslovens § 26, stk. 5, og gælder også for de skattepligtiges adgang til at få ændret skatteansættelsen vedrørende en kontrolleret transaktion.\nI skattekontrollovens § 3 B, stk. 1, er det angivet, hvilke skattepligtige der er omfattet af bestemmelsen, og det fremgår, at der ved kontrollerede transaktioner forstås handelsmæssige eller økonomiske transaktioner mellem de pågældende interesseforbundne selskaber mv.\nHøjesteret tiltræder, at 6-års-fristen i overensstemmelse med ordlyden omfatter enhver ansættelsesændring vedrørende de pågældende skattepligtiges kontrollerede transaktioner.\nA, BA og IJ har afgivet forklaring for landsretten.\nA har forklaret, at hans bopæl i ...5 lå i gåafstand til virksomheden. Fra hans senere bopæl på ...6 var der 4-5 km til virksomheden. De to selskaber har altid haft samme adresse. H1 ApS købte og solgte ejendomme og værdipapirer. Ejendommene blev købt for lånte midler. I starten gik det fint, da det var nemt at låne, men det udviklede sig negativt i forbindelse med den finansielle krise. H1 ApS ejede de ejendomme, der er nævnt i sagens bilag. Selskabet ville gerne investere i ejendomme, der var nemme at leje ud. Han har set på mange ejendomme, som det endte med, at selskabet ikke købte. Han stod selv for administration af ejendommene, ligesom han stod for en del af vedligeholdelsen i kraft af sin håndværksmæssige baggrund. Han stod også selv for fremvisning af lejlighederne i forbindelse med udlejning. Han var desuden til stede på ejendommene i forbindelse med henvendelser fra lejerne. H1 ApS havde erhvervet de 5 lejligheder i ...9 i forbindelse med et bytte med nogle lejligheder i Tyrkiet. H1 ApS havde et datterselskab, H1.1 ApS, og medejeren af dette selskab ønskede at overtage lejlighederne i ...9. Medejeren havde imidlertid svært ved at skaffe finansiering til købet. Det endte derfor med, at handlen blev annulleret, således at H1 ApS beholdt ejendommene i ...9. H1 ApS har stadig ejendommene og står fortsat for administrationen. H1 ApS ejede desuden halvdelen af et selskab, der hed H1.2 ApS. Den anden halvdel af dette selskab var ejet af en af hans kammeraters selskab. Dette selskab købte og solgte også investeringsejendomme.\nPorschen havde ikke bagsæde. Den var på hvide plader og kunne bruges til personbefordring. Han brugte ikke Porschen til privatbefordring. Hans revisor havde sagt til ham, at han ikke måtte anvende den dertil. Porschen stod om natten på værkstedet på selskabets adresse. Han brugte den i selskabet H1 ApS i forbindelse med køb og salg af selskabets ejendomme. Han så på en række ejendomme. Han var også ude på de købte ejendomme i forbindelse med udlejning, udbedringer og konflikter mellem lejerne. Han brugte desuden bilen i forbindelse med aktiviteter i H1.2 ApS. Han har brugt bilen som beskrevet i brevet af 9. marts 2011 til SKAT. Han har aldrig fået løn fra H1 ApS.\nI 2006 til 2008 bestod hans husstand af ham og hans samlever, BA. De har ingen børn. De havde i denne periode 2 biler, en VW Polo og en Ford Escort. Da de boede i ...5, gik eller cyklede han på arbejde. Da de flyttede til ...6, løb eller cyklede han på arbejde, og ind i mellem kørte han i en af de private biler. BA kørte enten i Poloen eller med VE, når hun skulle på arbejde. Han husker ikke, hvornår VE og BA begyndte at køre sammen. BA købte ind, og muligvis brugte hun bil dertil. Der var indkøbsmuligheder tæt på både ...5 og ...6. Ved familiebesøg brugte de Poloen. De var ikke i perioden 2006-2008 på ferietur i bil.\nHan har ofte set på ejendomme, som han ikke købte, bl.a. i ...13, ...14 og i ...15. Det var både på vegne af H1 ApS og H1.2 ApS, men ikke på vegne af H1.1 ApS. Når han også kiggede på ejendomme andre steder end i ...1, var det, fordi det var simpelt at få ejendommene finansieret. Det ændrede sig, da krisen startede sidst i 2007. Han holdt dog ikke op med at se på ejendomme. Han blev af sin bank bedt om at "balancere ned". Han udførte håndværksarbejde, fx skiftede han pærer. Det var arbejde, som kunne udføres uden så meget værktøj. Han kørte i Poloen eller i Porschen. Ofte kørte han i Poloen, fordi han ikke ville bruge tid på at køre ind til virksomheden for at hente Porschen, hvis han fik henvendelser fra lejerne, der gjorde det nødvendigt at køre ud til ejendommene om aftenen. Han brugte en del timer på arbejdet med ejendommene, men han førte ikke et timeregnskab. Hans hovedarbejde blev lagt i H2 ApS. Det var nok ca. 70 % af tiden, han brugte der.\nStilstandsforsikringen skyldtes, at hans revisor sagde, at han ikke måtte anvende Porschen privat. Han valgte at stilstandsforsikre bilen, fordi han ikke havde råd til at blive beskattet af privat kørsel. Han tog pladerne af bilen for at undgå problemer. Stilstandsforsikringen kostede væsentlig mindre, og han havde nok heller ikke behov for at benytte bilen på de tidspunkter, hvor den var stilstandsforsikret. Han ønskede fx ikke at bruge bilen, når der var for meget sne og salt på vejene. Han kunne bruge både Poloen og Forden, hvis der var kørselsbehov. Han kørte ikke i Porschen, mens den ikke var forsikret.\nEjendommen ...7 var en udlejningsejendom i ...1. Han ejede kun ejendommen i ca. et halvt år, mens han optimerede ejendommen. På ...7 stod han for det hele. Han tror ikke, at han brugte Porschen i forbindelse med besøg på ejendommen på ...5, idet han selv boede lige ovenpå. Ejendommen på ...8 var en ejerlejlighed i et stort boligbyggeri. Hans arbejde med denne lejlighed bestod i fremvisning af lejligheden i forbindelse med udlejning og forskellige udfordringer med lejerne. Der har været flere lejere i den periode, hvor selskabet ejede ejendommen. Der var en ejerforening, så han skulle ikke skifte pærer der. På ...9 var der 11 lejligheder, hvoraf han ejede 5. Der var en ejerforening, men ikke en vicevært. Han stod selv i høj grad for udskiftning af pærer. Han fik ikke penge for det. Da han opdagede, at den anden ejer i ejerforeningen, G5, sendte meget høje regninger til ejerforeningen for det arbejde, der blev udført, overtog han selv arbejdet. Ejendommen i ...10 købte han, fordi han af bekendte fik at vide, at det var en rigtig god investering. Han gjorde lidt ved ejendommen og fik solgt den igen. Han fik dog aldrig pengene hjem i forbindelse med salget. Han brugte også Porschen i forbindelse med det arbejde, som han udførte for H1.2 ApS. Medejeren af dette selskab gik konkurs sidst i 2007. Han brugte gennem alle årene Porschen til at se på nye ejendomme. Han kiggede bl.a. på en ejendom i ...13. H1 ApS fik ikke penge fra H1.2 ApS for hans arbejde eller for hans kørsel. Han brugte ikke Porschen, når han udførte arbejde for H2 ApS, idet han syntes, at det virkede for prangende at køre ud til kunderne i sådan en bil. Køberen af ejendommene i ...9, NN, havde overtaget alle indtægter, men kunne ikke få finansieringen af ejendommene på plads. På et tidspunkt sagde investeringsselskabets bank stop, og investeringsselskabet fik indtægterne fra ejendommen retur, men med fradrag af et beløb pr. lejlighed for NNs administration. Administrationen bestod bl.a. i modtagelse af lejeindtægterne. Han havde en voldsom konflikt med NN derom, og de blev uvenner. Handlen blev derefter ikke til noget. Selvom der var blevet lavet en aftale om overdragelse af ejendommene, var det fortsat ham, der havde stået for det praktiske arbejde med fx at skifte pærer og løse konflikter mellem lejerne. Han udførte dette arbejde, fordi han havde en interesse i, at salget kunne komme på plads, og fordi han fortsat hæftede for gælden i ejendommen. BA har aldrig kørt i Porschen.\nBA har forklaret, at hun blev gift med A i 2008. De har levet sammen siden 1999, først i ...5 og siden på ...6. Hun var ikke involveret i selskabet, som beskæftigede sig med køb og salg. Porschen blev brugt, når A passede investeringsvirksomheden. Porschen stod på firmaadressen og har aldrig holdt på deres bopæl. Hun har aldrig kørt i den, hverken alene eller sammen med A. De havde selv en Ford Escort og en VW Polo. Hun er speditør og var oprindeligt ansat hos G2 i ...2. I 2006 blev hun ansat hos G6 i ...16, men i januar 2007 vendte hun tilbage til G2 i ...2. I 2006 kørte hun på arbejde i Poloen. I 2007 kørte hun på arbejde i Poloen eller med sin kollega, VE. Hun kørte mest med VE. I 2008 kørte hun også mest med VE, og ellers brugte hun Poloen. Hun har netop solgt Poloen. VE boede på ...17. Det var meget tæt på ...6. Da hun og A boede i ...5, løb eller gik A på arbejde. Ind i mellem lånte han også Poloen. Da de flyttede til ...6, brugte A Poloen mere. Når hun brugte Poloen, løb eller cyklede han på arbejde. Han brugte også Ford Escorten. Hun køber ind. I ...5 boede de meget tæt på Føtex. På ...6 lå Fakta tæt på. Evt. kørte de om aftenen sammen til Bilka for at handle. Ved familiebesøg brugte de Poloen eller Ford Escorten. De har ikke været på bilferie i 2006-2008. A fik en del opkald fra lejerne, og han kunne være nødt til at køre ud til ejendommene. Hvis han var hjemme, når der blev ringet, løb han hen til virksomheden og hentede Porschen. Da de flyttede til ...6, tog han Poloen hen til virksomheden, hvor han hentede Porschen. Hun ved ikke, hvorfor han ikke bare tog Poloen hele vejen. Det kunne være alt fra 1 til 7-8 gange på en uge, at de blev forstyrret hjemme af lejerne. Hun ved ikke, hvor mange opkald der var til virksomheden. Når hun kørte med VE, var det i VEs bil. Når A ikke brugte Poloen eller Ford Escorten, kørte hun med VE i dem. Hun husker ikke, hvornår de solgte Forden, men på ...6 var det mest Poloen, de brugte. De aftalte, hvornår A skulle bruge bilen. A brugte oftest Poloen, og han havde førsteret til den.\nIJ har forklaret, at han har arbejdet som elektriker hos H2 ApS siden 2006. Han husker Porschen, men ved ikke, hvad den blev brugt til. Han så kun Porschen på firmaadressen. Om vinteren stod den på lageret, ellers holdt den udenfor sammen med de andre firmabiler. Han tog oftest direkte ud til kunderne om morgenen. Han kom kun sjældent på virksomhedens adresse. Der kom ikke så mange kunder på virksomhedens adresse. Man kunne ikke se Porschen fra vejen. A løb ofte til arbejde. Han har været på As bopæl, men han har ikke set Porschen holde der. Fra 2006 til 2008 har han været på As bopæl for at ordne en vaskemaskine eller andre småting. Han kom der ikke som gæst, og han har ikke i 2006-2008 været på As privatadresse udenfor arbejdstiden.\nSkatteministeriet har gjort gældende, at A har bevisbyrden for, at han ikke har haft rådighed over Porschen til privat kørsel i indkomstårene 2006-2008. Det anerkendes, at Skatteministeriet som udgangspunkt har bevisbyrden for den frie rådighed, da selskabsadresse og privatadresse ikke var sammenfaldende i den periode, selskabet ejede bilen. I den foreliggende situation, hvor der ikke er en erhvervsmæssig begrundelse for anskaffelsen af en Porsche, og hvor der er tale om en relativt dyr og eksklusiv bil, som er velegnet til privat kørsel, er bevisbyrden imidlertid vendt, således at det påhviler A at sandsynliggøre, at Porschen ikke blev anvendt til privat kørsel. Denne bevisbyrde har A ikke løftet. Skatteministeriet har herved navnlig henvist til, at stilstandsforsikringen viser, at Porschen ikke var velegnet til kørsel om vinteren, og at der i store dele af året ikke har været et behov for bilen. Oplysningerne om afstanden mellem selskabets ejendomme og selskabets adresser viser endvidere, at det reelle kørselsbehov har været yderst beskedent og ikke har kunnet begrunde, at der i gennemsnit er kørt 1050 km pr. måned. A har i øvrigt ikke dokumenteret, hvor stort kørselsbehovet var for selskabet, eller at hans private kørselsbehov var dækket ind på anden vis.\nSkatteministeriet har endvidere gjort gældende, at forhøjelsen af As indkomst for årene 2006-2007 udgør en ændring af skatteansættelsen, som er omfattet af skatteforvaltningslovens § 26, stk. 5, og at ansættelsesfristerne for indkomstårene 2006 og 2007 derfor er overholdt. Den forlængede ligningsfrist finder ifølge skatteforvaltningslovens § 26, stk. 5, anvendelse for skattepligtige omfattet af skattekontrollovens § 3 B for så vidt angår de kontrollerede transaktioner. A kontrollerer som eneanpartshaver sit selskab og er derfor omfattet af personkredsen i skattekontrollovens § 3 B, stk. 1 nr. 2. Kontrolkravet er derfor opfyldt. Der er hverken i bestemmelsens ordlyd eller i dens forarbejder holdepunkter for at begrænse området for den forlængede ligningsfrists anvendelse, således at den ikke gælder for hovedanpartshaverens ansættelsesforhold i hans selskab. Landsskatterettens juridiske vurdering, hvorefter der skal foretages en konkret vurdering af, om den skattepligtige agerer i kraft af ansættelsesforholdet eller ejerskabet, savner således støtte i retskilderne. Det, at A har fået stillet fri bil til rådighed til privat brug af selskabet, er en økonomisk transaktion, og dermed er også denne betingelse for anvendelsen af skattekontrollovens § 3B opfyldt. Højesteret har endvidere i SKM2012.92.HR fastslået, at skattekontrollovens § 26, stk. 5, ikke forudsætter, at indkomstændringen er foretaget med hjemmel i ligningslovens § 2. Det er uden betydning for ligningsfristspørgsmålet, om A har fået stillet bilen til rådighed i sin egenskab af lønmodtager i selskabet eller som dettes ejer. Hvis det har betydning, har Skatteministeriet gjort gældende, at der er tale om en kontrolleret transaktion i form af en maskeret udlodning. Hvis retten måtte finde, at der ikke er tale om en maskeret udlodning, gøres det gældende, at bilet er stillet til As rådighed som led i ansættelsesforholdet mellem ham og selskabet, og at dette tillige må anses for en kontrolleret transaktion, der er omfattet af skattekontrollovens § 3 B. Skatteministeriet har ikke ved en bindende proceserklæring afskåret sig fra at gøre nogen af disse synspunkter gældende. Skatteministeriet er heller ikke afskåret fra under landsrettens behandling af sagen at gøre gældende, at der foreligger maskeret udlodning, selv om dette synspunkt ikke er fremsat under den administrative behandling. SKATs afgørelse er ikke ugyldig.\nA har gjort gældende, at Porschen har været anvendt erhvervsmæssigt og ikke har været stillet til rådighed for privat kørsel. Bevisbyrden for, at Porschen er stillet til rådighed for privat kørsel, er hos Skatteministeriet, idet det må lægges til grund, at bilen ikke har stået på bopælsadressen. Skatteministeriet har ikke løftet bevisbyrden for, at bilen er stillet til rådighed for privat anvendelse. De afgivne forklaringer og de fremlagte erklæringer understøtter, at Porschen ikke har stået ved den private adresse om natten, men alene på selskabets domicil. Bilen har været brugt i arbejdes medfør bl.a. i forbindelse med fremvisning af udlejningsejendomme, køb af nye investeringsejendomme samt andre arbejdsmæssige forhold, herunder af håndværksmæssig karakter og til kørsel for andre selskaber. Porschen overstiger ikke prismæssigt det sædvanlige niveau for firmabiler, og Porschen var velegnet til besigtigelse af investeringsejendomme. As og hans families private kørselsbehov var opfyldt på anden vis. Der skal ikke føres kørebog, da Porschen udelukkende har været anvendt erhvervsmæssigt.\nA har endvidere gjort gældende, at betingelserne for at anvende den forlængede ligningsfrist i skatteforvaltningslovens § 26, stk. 5, ikke er til stede. Det må lægges til grund, at SKAT har foretaget forhøjelsen af indkomsten efter bestemmelsen i ligningslovens § 16, stk. 4, om personalegoder, ikke efter bestemmelsen i ligningslovens § 16 A om udbytte, og der er ikke kommet noget frem under sagen, der beviser, at der ikke er tale om et personalegode, men i stedet maskeret udbytte. Det må derfor lægges til grund, at en eventuel rådighedsstillelse af fri bil er et personalegode, der skal beskattes efter ligningslovens § 16, stk. 4, som personlig indkomst. Skatteforvaltningslovens § 26, stk. 5, omfatter efter praksis ikke ansættelsesændringer, der består i personalegodebeskatning efter ligningslovens § 16, stk. 4, og en lønaftale er heller ikke en kontrolleret transaktion. Skatteministeriet er desuden afskåret fra nu at gøre gældende, at der foreligger maskeret udlodning, dels fordi dette ikke blev gjort gældende under den administrative behandling af sagen, dels fordi der under skriftvekslingen for landsretten er afgivet en bindende proceserklæring om ikke at gøre dette synspunkt gældende. Hvis det antages, at der foreligger maskeret udlodning, er SKATs afgørelse behæftet med en så væsentlig begrundelsesmangel, at ansættelserne, også for 2008, er ugyldige. Uanset om fri bil skal betragtes som et løngode eller maskeret udlodning, er betingelserne for anvendelse af den forlængede frist i skatteforvaltningslovens § 26, stk. 5, ikke opfyldt. Bestemmelsen forudsætter, at den skattepligtige er omfattet af skattekontrollovens § 3B, og at der er tale om en kontrolleret transaktion. Formålet med § 3B er ifølge forarbejderne at sikre korrekt prisfastsættelse i forbindelse med transfer pricing, og loven stiller derfor oplysnings- og dokumentationskrav med henblik herpå. Udbytte til en hovedaktionær er, hvad enten det er deklareret eller maskeret, ikke en transaktion, der er omfattet af skattekontrollovens § 3 B. I overensstemmelse hermed omfatter SKATs katalog over kontrollerede transaktioner, jf. bilag til selvangivelsen (kontrollerede transaktioner), netop ikke fri bil og udbytte. Området for skatteforvaltningslovens § 26, stk. 5, skal i øvrigt afgrænses på samme måde som området for ligningslovens § 2.\nA havde som direktør og eneanpartshaver i H1 ApS, der driver virksomhed med investering fortrinsvis i faste ejendomme, rådighed over den Porsche 911 sportsvogn, årgang 1999, som selskabet købte i 2006 for 600.000 kr. Porschen var ikke egnet til brug for en håndværksmæssig servicering af selskabets ejendomme. Porschen var endvidere efter sin karakter ikke egnet til at blive benyttet i vinterperioder med sne og salt på vejene og var stilstandsforsikret i vinteren 2006/2007 og igen i vinteren 2007/2008. Porschen var således ikke egnet til at opfylde selskabets erhvervsmæssige behov. Selv om det må lægges til grund, at bilen ikke har været parkeret ved As private bopæl, må det under disse omstændigheder påhvile A at sandsynliggøre, at Porschen ikke var stillet til rådighed for og ikke blev anvendt til privat befordring, jf. herved Højesterets dom af 1. marts 2005 (SKM2005.138.HR).\nH1 ApS, havde en begrænset ejendomsportefølje, og ejendommene var primært beliggende i ...1området. Der blev gennemsnitligt kørt ca. tusind km om måneden i de perioder, hvor Porschen blev anvendt. På den baggrund og efter det i øvrigt foreliggende finder landsretten, at A ikke har sandsynliggjort, at Porschen ikke var stillet til rådighed for og ikke blev anvendt til privat kørsel.\nA er derfor skattepligtig af fri bil i indkomstårene 2006-2008.\n6-års-fristen i skatteforvaltningslovens § 26, stk. 5, om skattemyndighedernes adgang til at forhøje en skatteansættelse gælder efter bestemmelsens ordlyd for skattepligtige, som er omfattet af skattekontrollovens § 3 B, for så vidt angår kontrollerede transaktioner. I skattekontrollovens § 3 B, stk. 1, er det angivet, hvilke skattepligtige der er omfattet af bestemmelsen, og det fremgår, at der ved kontrollerede transaktioner forstås handelsmæssige eller økonomiske transaktioner mellem den skattepligtige og det pågældende interesseforbundne selskab. I overensstemmelse med ordlyden omfatter 6-års-fristen enhver ansættelsesændring vedrørende den skattepligtiges kontrollerede transaktioner, jf. herved Højesterets dom af 2. februar 2012 (SKM2012.92.HR).\nA var direktør og eneanpartshaver i H1 ApS og udøvede dermed en bestemmende indflydelse over selskabet, jf. skattekontrollovens § 3B, stk. 1, nr. 2. Det var derfor en kontrolleret transaktion, at H1 ApS, stillede en Porsche til rådighed for A. Transaktionen havde desuden en økonomisk værdi. Da transaktionen således var en kontrolleret transaktion omfattet af skattekontrollovens § 3 B, finder skatteforvaltningslovens § 26, stk. 5, anvendelse, og den ændrede skatteansættelse for A for årene 2006 og 2007 var dermed rettidig.\nLandsretten bemærker herved, at der hverken i bestemmelsernes ordlyd eller forarbejder er støtte for en indskrænkende fortolkning af skattekontrollovens § 3B eller skatteforvaltningslovens § 26, stk. 5, hvorefter det - som anført af landsskatteretten - er en betingelse for anvendelsen af skatteforvaltningslovens § 26, stk. 5, at der er tale om et forhold, der er knyttet til relationen hovedanpartshaver/selskabsforhold, således at et forhold, der er knyttet til relationen direktør/arbejdsgiverforhold, falder uden for anvendelsesområdet af skatteforvaltningslovens § 26, stk. 5.\nHerefter, og da det, der i øvrigt er anført af A, ikke kan føre til et andet resultat, tager landsretten Skatteministeriets påstande til følge.\nEfter sagens udfald sammenholdt med parternes påstande skal A betale sagsomkostninger for landsretten til Skatteministeriet med i alt 32.460 kr. Beløbet omfatter 2.460 kr. til retsafgift og 30.000 kr. inkl. moms til udgifter til advokatbistand. Landsretten har ved fastsættelsen af beløbet lagt vægt på sagens økonomiske værdi og dens omfang.\nA skal anerkende, at hans skattepligtige personlige indkomst i indkomstårene 2006 og 2007 forhøjes med henholdsvis 45.000 kr. og 135.000 kr.\nSkatteministeriet frifindes for As påstand om, at Skatteministeriet skal anerkende, at der ikke skal ske beskatning af fri bil for indkomstårene 2006-2008.\nA skal betale sagens omkostninger til Skatteministeriet med 32.460 kr.\nDe idømte sagsomkostninger, der forrentes efter rentelovens § 8a, skal betales inden 14 dage.


Udvist marokkaner bliver som den første fradømt dansk statsborgerskab efter opfordringer til drab og andet.\nOnsdag D. 8. JUNI 2016 KL. 19:53 - opdateret Onsdag D. 8. JUNI 2016 KL. 20:14\nKøbenhavn. Den 56-årige, marokkanskfødte Said Mansour har været dansk statsborger siden 1988, men har onsdag som den første fået frataget sit statsborgerskab som led i en straffesag.\nOg det er både logisk og rimeligt, skriver statsminister Lars Løkke Rasmussen (V) på sin Facebook-side.\n- I dag har Højesteret afgjort, at man kan få frataget dansk statsborgerskab og blive udvist, hvis man begår kriminalitet og opildner til terrorisme. Det er både logisk og rimeligt, men derfor alligevel rart endelig at have fået Højesterets ord for det, skriver han.\nIfølge indfødsretsloven kan den, der bliver dømt for overtrædelse af en eller flere bestemmelser i straffelovens kapitel 12 og 13, som blandt andet omfatter terror, få frakendt sin danske indfødsret.\nDermed er landets øverste domstol enig med Østre Landsret, som sidste år nåede frem til samme resultat i sagen om Said Mansour.\nMansour blev sidste år i landsretten idømt fire års fængsel for at propagandere for terror, for at opfordre til drab på navngivne personer og for at overtræde straffelovens såkaldte racismeparagraf.\nEn eventuel tvangsudsendelse skal bestemmes af udlændingemyndighederne.\nStatsministeren understreger, at udlændinge, som kommer til Danmark, selvfølgelig også skal "kunne kæmpe for en dag at stå med et dansk rødbedefarvet pas i hånden".\n- Det må være en kæmpe beslutning at vende ryggen til sit fædreland og aktivt tilvælge et andet land.\n- Når en udlænding ønsker at blive dansk, skal man afgive en erklæring om troskab og loyalitet. Og man skal selvfølgelig have vist igennem en længere periode, at man lever op til de, retmæssigt, høje krav, vi stiller, skriver statsministeren videre.\nDet er kun Folketinget, der kan tildele udlændinge dansk statsborgerskab, som også kaldes indfødsret. Det er blandt andet en forudsætning for at få pas og for at stemme ved folketingsvalg.


Frost Cuppen er i gang – Brønshøj-Husum Avis\n20. nov 2017, 13:08\nFrost Cuppen er i gang\nFlere hundrede løbere er med i den traditionelle Frost Cup, hvor der løbes på distancerne 5 og 10 km. I søndags blev den første afdeling løbet i Værløse, hvor distancerne dog var 6 og 12 km. Foto: Christian Ove Carlsson\nFørste afdeling startede i weekenden i Værløse, og den 7. januar løbes der i Utterslev Mose ved Tingbjerg\nHvert år lige efter nytår løbes Brønshøj-afdeling af Polar Frost Cup, som er en vinterløbsserie på fem løb på distancerne 5 og 10 km. Sådan er det også i år – 3. afdeling løbes i Utterslev Mose ved Tingbjerg den 7. januar kl. 10. Og som sædvanlig er det Brønshøj-løbeklubben Degnemoseløberen, der står for det praktiske omkring løbet lige efter nytår.\nI løbet af vinteren ventes 1.000 løbere at deltage i de fem afdelinger, der tilsammen udgør den traditionsrige Polar Forst Cup, som Brønshøj-løbeklubben Degnemoseløberen er medarrangør af. Til hvert løb sørger arrangørerne for børnepasning, så både far og mor kan løbe med.\nI Værløse blev der i modsætning til de næste fire afdelinger løbet 6 og 12 km. I kvindegruppen fra 35-49 år på 6 km blev Brønshøj-løberen Julie Carl fra Team Kaiser Sport nr. 2 i tiden 24,29 min.\nDe fire andre løb afvikles således: 10. december Herlev Stadion, 8. januar Utterslev Mose, 4. februar Værløse og 4. marts DTU i Lyngby.\nLodtrækningspræmier og god forplejning er en vigtig del af Polar Frost Cup. Der er gratis kaffe og suppe, så du kan holde varmen, når du hepper på vennerne. Du kan også få varmen ved bålfadene. Læs mere på www.frostcup.dk


Skimmelsvamp - en svær sag | vi-lejere.dk\nVi ser i disse dage i LLOH en del henvendelser i medlemsrådgivningen vedrørende skimmelsvamp.\nI den forbindelse er det vigtigt at bide mærke i, at det er årsagen til skimmelsvampen der fastslår, hvem der i sidste ende skal betale for udbedringen af skimmelsvamp. Det kan godt ende med at være lejer.\nKontakt din udlejer!\nSkimmelsvamp i boligen kan skyldes mange ting. Nogle ting kan du som lejer selv forebygge ved at lufte ud hyppigt, rengøre dine vinduespartier når der løber dug ned af ruden osv. Skimmelsvamp kan også opstå i boligen på grund af de benyttede materialer eller som en følge af fejl og skader i bygningen. Som udgangspunkt er det dig som lejer, der står med ansvaret for at melde en mistanke om skimmelsvamp. Hvis du mistænker skimmelsvamp, fx som følge af resultatet af en hjemmetest, forhøjede blodværdier eller synlig vækst, har du pligt til at kontakte udlejer. Udlejer har derefter valget om han vil undersøge lejemålet selv eller afvente en indbringelse for huslejenævnet.\nNår der så er påvist skimmelsvamp, opstår en række spørgsmål, herunder:\n• Kan du blive boende mens svampen behandles?\n• Har jeg krav på kompensation for den tid, jeg ikke kan benytte mit lejemål?\n• Har jeg krav på genhusning?\n• Skal jeg betale husleje for mit lejemål og betale for genhusning, mens jeg bor der.\nOphold mens svampen behandles\nHvorvidt du kan blive boende, kommer an på skimmelsvampens omfang og hvorvidt det er sundhedsskadeligt at opholde sig i lejemålet. Hvis du er i tvivl, bør du undersøge spørgsmålet nærmere, eventuelt via kommunen.\nKompensation for tiden forud for behandling\nLejelovens §11 stk. 2. fastslår, at en lejer kan kræve et forholdsmæssigt afslag i lejen, så længe en mangel forringer det lejedes værdi for lejeren. Sagerne kan dog være svære at føre i praksis, da det kræver klarhed over, hvorfor skimmelsvampen er opstået og hvor stor en brugsværdiforringelse, der har været i en given periode.\nUdlejer har kun pligt til at få behandlet lejemålet for skimmelsvamp. Det er dit eget ansvar at finde et andet sted, du kan opholde dig indtil skimmelsvampen er blevet færdigbehandlet. Nogle gange kan man opnå dækning via eget forsikringsselskab.\nHvis du er nødt til at fraflytte dit lejemål midlertidigt pga. skimmel, er det vigtigt, at eventuelt indbo også renses, inden lejemålet tages i brug igen.\nBetaling for husleje og for genhusning er svær at svare på og kommer an på sagens omstændigheder. Udlejer kan give huslejefrihed i renoveringsperioden, hvadenten udlejer står for genhusning eller ej, og forsikringen kan tilbyde at betale for genhusningen. Som hovedregel kræver lejefrihed enten en aftale eller en dom. Er det en meget omfattende skimmelsvampsag, er der mulighed for at du kan ophæve lejeaftalen, hvis skimmelsvampen kan anses for at være en væsentlig mangel eller udlejer har handlet urimeligt ved fx at skjule manglen. Ophævelsen skal dog ske, mens renoveringen foregår og kun, hvis der er tale om en væsentlig mangel.\nHuslejenævnet – Ankenævnet – Boligretten\nSkimmelsvampsager kommer ofte for Huslejenævnet. Enten fordi udlejer mener, at det er lejers brug af lejemålet, der er årsag til skimmelsvampen, men også hvis udlejer ikke reagerer på henvendelser fra lejer omkring skimmelsvampen.\nSager, der kommer for Huslejenævnet, kan ankes til Ankenævnet, hvis det er i Københavns Kommune - ellers sker anke direkte fra huslejenævn til boligret. Det kan blive en meget bekostelig affære - især hvis du tjener for meget til at kunne få fri proces. Indboforsikringer kan indeholde retshjælp, og det er derfor en god ide at have en indboforsikring med hjælp til skimmelsvamp, vandskader, brand og retshjælp. Sager i Ankenævnet i Københavns Kommune kan også indbringes for Boligretten, såfremt du eller udlejer ikke er enig i afgørelsen.\nSager om skimmelsvamp er altså ikke ligetil, og det er ikke automatisk udlejer, der hæfter for det økonomiske. Som lejer er det derfor en god ide at have en god indboforsikring. Det kan desværre ske, at en sag om skimmelsvamp, hvor lejer og udlejer ikke er enige om årsagen til skimmelsvampen, ender i Boligretten på trods af, at Huslejenævnet og evt. Ankenævnet har givet lejer medhold.\nHvis du har mistanke om skimmelsvamp og er usikker på proceduren, bør du kontakte din lokale LLO-afdeling for rådgivning.\nJurist i LLO Hovedstaden


’Man kan komme op i den høje ende af aggressionsfeltet, når man færdes i trafikken’ | Information\n’Man kan komme op i den høje ende af aggressionsfeltet, når man færdes i trafikken’\nI retssal 16 i Københavns Byret i forrige uge var en ung mand tiltalt for vold i et vejkryds\nI Københavns Byret er A tiltalt for at have nikket en anden ung mand en skalle den 21. september sidste år i krydset mellem Bredgade og Dronningens Tværgade i København.\nDen tiltalte, A, hænger sin grønne pilotjakke på stumtjeneren i retslokalet, inden han sætter sig ned: en 19-årig mand med kraftigt sort hår, som er klippet i en kort, blød page. Han har udenlandsk baggrund, men er født og opvokset i Danmark.\nA er tiltalt for at have nikket en anden ung mand en skalle den 21. september sidste år i krydset mellem Bredgade og Dronningens Tværgade i København. Han erkender, at have ramt ham, men siger, at det ikke var med vilje.\nI vidneskranken fortæller A, at han den pågældende dag er passager i en bil med to kammerater. I det nævnte kryds står en fyr i fodgængerfeltet og holder hænderne op for at signalere, at de skal stoppe bilen, fordi en lastbil er ved at bakke ud fra Odd Fellow Palæet. Der er rødt lys, men da det skifter til grønt, vælger de at trille forbi ham.\n»Så giver han et slag i taget på bilen. Og så kører vi ind til siden for at se, om der er sket skade på bilen,« forklarer A.\n»Han råber: ’Hvad fanden har I gang i? Og vi råber også til ham,« siger A.\nDe ender med at stå meget tæt.\n»Han skubber mig i brystet, og så rammer jeg ham,« siger A.\n»I er altså oppe i hovederne på hinanden,« konstaterer forsvarer Dorte Dittmann,\n»Kan du vise mig det?«\nDe rejser sig og står med front mod hinanden: Den meget høje unge mand og den lille midaldrende dame.\n»Ja, nu er jeg jo ikke 1.80, men prøv at vise mig, hvad der sker,« siger Dorte Dittmann og skubber A i brystet. Han viser i langsom gengivelse, hvordan skubbet får hans hoved til at ryge fremover.\n»Kan det passe, at du rammer ham i panden?« spørger hun\n»I hvert fald i hovedet,« siger A.\nHerefter sætter en ung fyr sig foran de tre dommere. Han er klædt i sorte stramme jeans og bluse og hedder Mads – det er ham, som blev ramt. Han fortæller, at han sidste år i september var på arbejde som lyd- og lystekniker til en konference i Odd Fellow Palæet. En lastbil med udstyr skal vende i krydset, og han holder trafikken tilbage, da en bil med tre unge mænd smutter forbi ham. Han slår på bilens tag, de kører hen og parkerer og træder ud af bilen.\n»Så går en af dem hen og nikker mig en skalle helt umotiveret, og så kører de væk igen.«\nForsvareren spørger, hvorfor han slår på bilen:\n»Betragter du slaget som en venskabelig gestus?«\n»Jeg bliver frustreret over, at folk ikke har lidt tålmodighed,« siger Mads.\nHurtigt og pludseligt\nEfterfølgende kommer tre vidner ind på skift. Først Marcus, kollega til Mads. Han er klædt på næsten samme måde og fortæller stort set samme historie.\n»Hvordan var stemningen?« spørger anklageren\n»Sådan lidt ’what the fuck’,« siger vidnet.\nDen kvindelig retsformand bryder ind:\n»Hvad sagde du?«\nVidnet retter sig lidt op i stolen:\n»Stemningen var sådan lidt: Hvad skete der lige dér? Det skete meget hurtigt og pludseligt. Det er ikke noget, vi er vant til.«\n»Nej, heldigvis ikke,« siger retsformanden.\nDet er blevet Davids tur til at vidne – en ung fyr med skjorte, striktrøje og briller. Han var fører af bilen og fortæller, at han kørte frem, da det blev grønt, fordi han vurderede, at de godt kunne komme uden om den bakkende bil. Og at Mads bankede i taget på bilen.\n»Blev du vred?« spørger forsvareren.\n»Ja, der er ingen grund til at slå på min bil.«\nSelv om det faktisk var hans mors, fortæller han. Og han var bekymret for, om den var kommet noget til.\nDa han forlader lokalet, giver de to venner hinanden hånden. A hvisker:\n»Du ser godt ud.«\nEndnu en kollega til Mads vidner om situationen på nogenlunde samme måde som den første. Herefter gennemgår anklageren en lægerapport fra akutmodtagelsen på Hvidovre, hvor Mads blev undersøgt: Næsen er ikke brækket, men han har en blodansamling ved næseryggen og øjenryggen.\nDen høje ende af aggressionsfeltet\nAnklageren fortæller, at Kriminalforsorgen beskriver A’s sociale forhold som ’velordnede’: Han er enebarn, bor sammen med sin mor og bliver student til sommer. Han har haft samme kæreste i to år, arbejder som DJ og ønsker at uddanne sig på musikkonservatoriet. Og han er villig til at gennemføre samfundstjeneste.\nAnklageren mener dog, at A skal idømmes ubetinget frihedsstraf på 60 dage. Han bør også udvises betinget af landet.\n»Der er ingen tvivl om hans intention om at tildele en skalle,« siger hun.\nForsvareren procederer for en frifindelse.\n»Man kan komme op i den høje ende af aggressionsfeltet, når man færdes i trafikken,« siger hun, og Mads har selv været med til at optrappe situationen ved at banke hånden ned i bilens tag.\n»Det er ikke en venskabelig gestus.«\nHun mener også, at ofrets skader taler imod sagen:\n»Hvis man nikker en skalle forsætligt, er der brækket næse og flækket øjenbryn. Det, jeg ser her, er en let hævelse.«\nHendes klient bør kun få bøde eller maksimalt 20 dages betinget fængsel. Eventuelt med vilkår om samfundstjeneste.\nDommerne voterer, og A krammer sin forsvarer. I pausen fortæller han, at selv om han kun skulle få en bøde, ødelægger det hans igangværende ansøgning om permanent opholdstilladelse. Så kan han først søge igen om fem år.\nTyve minutter efter vender dommerne tilbage: A bliver idømt 20 dages betinget fængsel. Men der har ikke været enighed mellem de tre dommere. En af dem har frifundet A, fordi dommeren ikke ville afvise, at der var tale om et uheld. De andre mente, der var tale om en tilsigtet voldshandling.\n»Når det er sagt, er det nok verdens mindste skalle. Der er ikke sket stor skade,« siger retsformanden.\nEfter en kort samtale med Dorte Dittmann, tager A imod dommen.\n»Skal jeg give en middag?« spørger han, mens han hjælper hende frakken på.\n»Nej, men nu skal du høre: Min søn er lige fyldt 12 og er meget optaget af musik. På et tidspunkt vil vi gerne med til en koncert og høre den musik, du laver.«\n»Fedt. Det vil jeg gerne sørge for,« siger A.\n28. oktober, 2017 - 15:55\nHvem er den Anklager?\n29. oktober, 2017 - 08:25\nHvordan var dommen blevet - hvis det havde været en med indvandre baggrund, der havde holdt en bil tilbage og slået på taget, da denne kørte forbi og en stod ud og slog efter manden????\nJeg undres over at anklageren kan forlange en betinget udvisning for en sådan handling. Det står i stor kontras til fx. den måde nogle af "vore" minister og politikere varetager deres arbejde.\n29. oktober, 2017 - 09:16\nManden der ville stoppe dem, er han blevet sigtet for slaget på bilen? Det er da som minimum truende adfærd.\nDer er ingen juridisk forpligtigelse til at følge hans anvisninger om at stoppe så selvom den dømte er gået for langt så blev situationen da startet af ‘offerert’.\n30. oktober, 2017 - 00:51\nUd fra artiklen synes det ikke at være den helt store tragedie, men har A givet en skalle eller det der ligner er det vel en rimelig dom, nemlig betinget, så hvis han holder sig i skindet sker der jo ikke noget I øvrigt gad vide hvorfor den historie her kommer frem? Ja Information er altså anderledes og godt for det..\n30. oktober, 2017 - 09:39\nViggo Okholm, det for mig at se interessante er, at anklageren gik efter en udvisningsdom - ganske vist betinget, men alligevel synes det at være helt ude af proportioner i forhold til forbrydelsens omfang.\nSom gammel lydmand kan jeg skrive under på, at man tillægger sig visse rockermanerer, når man dagligt er omgivet til alle sider af store og uforudsigelige menneskemasser, der ikke altid har den fornødne respekt for, at lydmanden faktisk er på arbejde, og ikke til fest.\nDet fremgår ikke, om den i artiklen omtalte lydmand udviste rockerlignende adfærd, da han bankede bilen på taget, men selv finder jeg det sandsynligt ud fra egne erfaringer og en vis selvindsigt.\nOg ligesom jeg ved, at folk er meget ømme over deres dyrebare blikspande, ved jeg, at det er forbundet med en vis fare at provokere folk unødigt ved at slå på deres blikspande - det lyder meget højere inde i bilen, end man tror. Så hvis det var mig, der havde fået en skalle, ville jeg have taget det til efterretning og modereret min arrogance fremover.\nNu endte det så med en betinget dom, som det jo også burde. Så retsmaskineriet er stadig i stand til at producere retfærdighed - så længe det varer. Tillægsstraffen - de fem års ekstra ventetid på at kunne søge statsborgerskab - er jo ikke noget dommerne har fundet på, det står helt for Støjhelvedets egen regning.\nDavid Zennaro, Trond Meiring og Dorte Sørensen anbefalede denne kommentar


Verdens bedste fodboldfilm - Filmmagasinet Ekko\nDu er her: Artikler | Nyhed | Verdens bedste fodboldfilm\n09. juni 2010 | 11:18\nVerdens bedste fodboldfilm\nEric Cantona i socialrealistisk drama og Pelé på fodboldbanen med Sylvester Stallone. Ekko præsenterer de ti bedste fodboldøjeblikke fra filmens verden.\n”Nogle mener, at fodbold er et spørgsmål om liv eller død. Det gør jeg ikke. Fodbold er meget vigtigere end det,” sagde Liverpool-bossen Bill Shankly engang.\nOg når den 19. udgave af VM i fodbold sparkes i gang på fredag, vil den legendariske managers ord garanteret give genlyd hos de millioner af fodboldfans, der knæler ved fodboldens alter og beder til, at boldkunstnere som Messi, Rooney og Ronaldo vil føre deres landshold til tops.\nFor fodbold er ikke blot en sportsgren. Fodbold er gud, som titlen på en ny dansk dokumentarfilm lyder, og i den forbindelse har vi her på Ekkos redaktion udvalgt de bedste film om sporten, der kan kaste selv de største knudemænd ud i kærlige omfavnelser.\nDen opmærksomme læser vil nok bide mærke i, at der ud over John Hustons Victory ikke er amerikanske film på listen. Men det er der en helt speciel grund til.\nFodbold har altid stået i skyggen af amerikansk fodbold, basketball og baseball hos den amerikanske befolkning, og derfor er Hollywood noget berøringsangste over for sportsgrenen.\nDet kunne nu ellers være sjovt at se Tom Cruise i rollen som Lionel Messi eller Eddie Murphy give den gas som stjerneangriberen Thierry Henry.\nTop 10 listen er som følger:\nKen Loach’ hjertevarme fortælling om postbuddet Eric Bishop, der får hjælp af sit store idol Eric Cantona til at turde se kærligheden i øjnene og sige fra over for byens bøller. ”Jeg er ikke et menneske. Jeg er Cantona,” siger den legendariske fodboldspiller på et tidspunkt i filmen, og efter at have genset mange af hans tryllerier på banen, er det svært at være uenig.\nFodbold får ofte skudt i støvlen, at den er en udpræget mandesport, men filmen, der var med til at gøre Kiera Knightly til en stjerne, viste, at der også er plads til tøserne på grønsværen. Filmen har fodboldspillet som omdrejningspunkt, men handler i lige så høj grad om de socialle og kulturelle forskelle, der er, når man lever som fremmed i et andet land.\nOkay, den hører måske ikke til blandt verdens bedste fodboldfilm. Men man bliver som dansker aldrig træt af at se Preben Elkjærs bukser revne eller høre Svend Gehrs råbe "det er genialt det der," da Michael Laudrup finter hele Urguays forsvar under VM i Mexico i 1986. Og så er der selvfølgelig også EM-finalen i 1992, som det fodboldglade danmark stadig lever højt på.\nMed over en million solgte eksemplarer af selvbiografien Fever Pitch var vejen banet for, at forfatteren Nick Hornbys historie om kærligheden til den engelske klub Arsenal kunne overføres til film. Colin Firth spiller hovedrollen som læreren, hvis kærlighedsliv udvikler sig parallelt med de op- og nedture som yndlingsklubben Arsenal oplever i sæsonen.\nMichael Caine, Sylvester Stallone og fodboldlegenderne Pelé og Bobby Moore. John Huston havde sat et stærkt hold til denne firserklassiker, der handler om den skæbnesvangre fodboldkamp mellem en gruppe engelske krigsfanger og en flok onde nazister. Skuespillet fra Pelé er måske ikke Oscar-materiale, men underholdningsværdien er i top hele vejen igennem.\nRudi og Cursi\nMexicansk komedie om to halvbrødre, der en dag får chancen for at slå igennem som professionelle fodboldspillere, men som korrumperer deres talent med øl, fisse og pinlige optrædener. Ekkos egen Rasmus Brendstrup havde følgende roser med til filmen. ”Den burde være pligtstof for has-beens som Maradona og Romario. Rudi og Cursi er morsom, idiotisk i sit tonefald, men med en underliggende sårbarhed.”\nNu når VM foregår i Sydafrika, ville det næsten være en synd ikke at have denne fantastiske børnefilm med, der netop foregår i Afrika. Drengen Bendani vokser op i en forarmet landsby og drømmer om at blive professionel fodboldspiller. Hans talent får ham til Europa, men successen er bittersød, da han må forlade sin familie for at kunne brødføde dem.\nÅret var 2005 og Real Madrid spillede mod Villareal i den spanske liga. Real Madrids ubestridte største stjerne var Zinedine Zidane, og under kampen var der 17 kameraer rettet mod den franske midtbanegeneral. Hans tryllerier på banen i den kamp udgører rammen for dokumentarfilmen Zidane: A 21st Century Portrait. 90 minutter, én mand, én bold. Fascinerende.\nI kvartfinalen mod England i 1986 scorede den argentinske angriber Diego Maradona med guds hånd, og for mange argentinere bliver den lille fodboldspiller set som netop dét — en forlængelse af gud. Den serbiske instruktør Emir Kusturica har med sine egne ord prøvet at skildre ”alle afkrogene af Maradonas liv,” i sin dokumentarfilm, der slet og ret bærer fodboldlegendens navn. Klippet fra filmen viser Maradona synge en sang om, ja, sig selv.\nFilmen skildrer træneren Brian Cloughs 44 dramatiske dage med den engelske storklub Leeds i 1974, som han overtog efter den meget populære Don Reives. Clough har et horn i siden på den gamle træner, og vil gøre tingene helt anderledes, men spillerne og ledelsen er ikke sådan til at stikke i. Filmen er skrevet af Peter Morgan, som også stod bag The Queen og Frost/Nixon, og er en glimrende skildring af den engelske fodboldkultur i 70’erne.


Ved hjælp af begrænsninger sætter vi kreativiteten fri og fokuserer på leg med ord, mens vi løsner angsten for det hvide papir og bliver dus med skriveblokeringerne.\nForløse dit kreative potentiale\nSparring i forbindelse med dit skriveprojekt\nFylde din værktøjskasse med skriveredskaber\nLøsne skriveblokeringer ved hjælp af hypnose\nGiv dig modet til at skrive (tilbage)\nDette forløb henvender sig til dig, der gerne vil udforske dit skrivetalent, booste dine færdigheder og tro på egen skriftlig formåen. Men også til dig, der er i gang med eller står over for et større skriveprojekt, og som har behov for sparring i processen. Det kan være kreativt, sprogligt eller strukturelt.\nDe seneste år har jeg desuden arbejdet med hypnose som er en effektiv måde at overkomme skriveblokeringer med, men også til at blive mere skarp og fokuseret i skriveprocessen. Det er et effektivt værktøj og kan komme i spil, hvis du har lyst til at gå i dybden med skriveprocessen og ændre de underbevidste benspænd, vi laver, når vi skal skrive. (Jeg er certificeret hypnoterapeut efter den amerikanske National Guild of Hypnotists' standarder).\nVi mødes online via Zoom eller Skype.\nJo flere klip desto større rabat får du. Hvert klip svarer til en time. Klippekortet betales forud. Du kan også købe en enkelt session á 60 minutter hos mig, så er er prisen 1.250,- kr. inklusive moms. Kontakt mig på mail og fortæl, hvad du har behov for af hjælp, og hvornår du gerne vil starte dit forløb - eller hvis du har spørgsmål.\n5 timers skrivecoaching\n8 klip= 8 timer\n8 timers skrivecoaching\n12 klip = 12 timer\n10 timers skrivecoaching