Referat fra møde i kommunaldirektørnetværket i den midtjyske region - PDF\nDownload "Referat fra møde i kommunaldirektørnetværket i den midtjyske region"\n1 Kommunaldirektørnetværket i den midtjyske region Referat fra møde i kommunaldirektørnetværket i den midtjyske region Tid og sted: Fredag 18. januar 2013, fra kl til efterfulgt af frokost Medborgerhuset i Silkeborg, Sal C, Bindslevs Plads 5, 8600 Silkeborg Deltagere: Afbud: Lars Møller, Jesper Kaas Schmidt, Hans Nicolaisen, Niels Erik Kjærgaard, Lasse Jacobsen, Per Mathiasen, Lone Lyrskov, Morten Møller for Kenth Halfdan Ferning, Henning Hansen, Niels Aalund, Peter Pedersen for Niels Højberg, Birgit Fogh Rasmussen, Jann Hansen, Henning Haahr for Lisbeth Binderup, Jan Kallestrup, Jonna Holm Pedersen, KKR, Eva Glæsner, KKR, Inger Bojsen Nehm, kd-net (ref.) Bo Johansen, Claus Damgaard, Anders J. Jørgensen, Nich Bendtsen, Jesper Thyrring Møller 1. Godkendelse af dagsorden --- Dagsordenen blev godkendt. 2. Godkendelse af referatet fra møde fredag 26. oktober 2012 samt fra seminar 2012 Bilag 1. Referat fra møde i kd-net fredag 26. oktober 2012 Bilag 2. Referat fra seminar Referaterne blev begge godkendt. 3. Kollektiv trafik v. Lars Møller Orientering om status vedrørende rejsekort. Koordinationsgruppen, har arbejdet med de områder, der på møde14. marts 2012 blev tilkendegivet et ønske om at få nærmere undersøgt. Koordinationsgruppen har blandt andet haft møder med Rejsekort A/S, og der er nu udarbejdet en revideret business case. Den reviderede business case er vedlagt i bilag, og forventes efterfølgende behandlet på kontaktudvalgsmødet den 18. februar Bilag 3. business case for rejsekort, Midttrafik 20. december 2012 Bilag 4. Kommissorium for koordinationsgruppen, april Direktør Jens Erik Sørensen præsenterede den reviderede business case, som Midttrafik har udarbejdet efter anmodning af KKR Midtjylland 21. marts /Inger B. Nehm/telefon /mobil /mail: 1\n2 Kommunaldirektørnetværket i den midtjyske region Midttrafik har efter forhandling med Rejsekortet A/S opnået en reduktion i udgifterne til rejsekortet. Det betyder en reduktion i udgifterne til tilslutning for kommunerne. Midttrafik har efter dialog med kommunerne vurderet hvilke busruter det vil være rentabelt at etablere rejsekortudstyr i. På de busruter, hvor Midttrafik ikke etablerer rejsekortudstyr, kan kommunerne vælge selv at finansiere udstyr til busserne. En sådan light-løsning forventes at beløbe sig til kr. pr. bus. Midttrafik har i business casen indarbejdet en øgning i indtægtsgrundlaget i de store bykommuner på 1% og i Aarhus på 2%, hvor letbanen vurderes at kunne øge indtægtsgrundlaget. Det blev aftalt, at Midttrafik inden mødet i Kontaktudvalget skal beskrive, hvordan de har udarbejdet indtægtsnøglen. Det blev desuden aftalt, at Midttrafik udarbejder et faktaark over økonomiske konsekvenser for hver af de 19 midtjyske kommuner. Herunder hvilke ruter, der er og ikke er omfattet af rejsekortordningen, samt hvilke udgifter og indtægter, der er forbundet hermed. Det blev aftalt, at der på mødet i Kontaktudvalget 18. februar 2013 lægges op til, at en eventuel tilslutning til Rejsekortet sendes til endelig behandling i kommunerne med mulighed for justeringer. Det blev aftalt at den videre proces tilrettelægges således, at bestyrelsen for Midttrafik, kan afholde et bestyrelsesmøde i begyndelsen af maj 2013, hvor der på baggrund af kommunernes indstillinger træffes endelig beslutning om tilslutning til Rejsekortet. Endelig blev det aftalt, at formanden for Midttrafiks bestyrelse inviteres til mødet i Kontaktudvalget 18. februar Fælles regionalt infrastrukturarbejde v. Niels Erik Kjærgaard Status på arbejdet med det fælles infrastrukturarbejde. Den endelige udgave af det fælles infrastrukturindspil er udsendt til kommunerne med henblik på eventuel politisk behandling i kommunerne forud for behandling i KKR Midtjylland 28. januar 2013 og den endelige godkendelse i Kontaktudvalget 18. februar Bilag 5. Indspil til Infrastruktur, endelig udgave, januar 2013 Link til Region Midtjyllands side om infrastruktur --- Niels Erik Kjærgaard orienterede om, at indspillet til fremtidig infrastrukturinvesteringer i den midtjyske region er offentliggjort 10. januar Det betyder, at præsentationen på mødet i Kontaktudvalget 18. februar 2013 vil have karakter af en formel godkendelse. Det blev aftalt, at indspillet fremsendes til Transportminister Henrik Dam Kristensen efter behandlingen på møde i KKR Midtjylland 28. januar /Inger B. Nehm/telefon /mobil /mail: 2\n3 Kommunaldirektørnetværket i den midtjyske region 5. Sundhedsområdet v. Niels Aalund Orientering om godkendte projektansøgninger i regi af den tværsektorielle Task Force for Nære Sundhedstilbud og Sundhedsinnovation. --- Niels Aalund orienterede om, hvilke projekter, der er godkendt til at modtage tilskud. Listen over godkendte projekter er vedlagt referatet. 6. Sundhedsområdet v. Jesper Kaas Schmidt 6.1. Det nære sundhedsvæsen Orientering om status på den opfølgning på det nære sundhedsvæsen som KKR Midtjylland 6. november 2012 besluttede at gennemføre. KOSU har udarbejdet fire konkrete målsætninger for opfølgningen i kommunerne. KOSU har 14. januar 2013 drøftet målsætningerne som er beskrevet i notatet, der er vedlagt som bilag. Bilag 6. Opfølgning på det nære sundhedsvæsen-kosu 2. januar Jesper Kaas Schmidt orienterede om de fire målsætninger som udgør de fælles indsatser i den midtjyske region, som en del af det nære sundhedsvæsen. I forhold til det udsendte bilag, har KOSU valgt at lade 4. målsætning: Alle kommuner skal arbejde med systematisk ledelsesinformation på sundhedsområdet erstattes med en ny 4. målsætning: Alle kommuner skal arbejde med bedre sammenhænge indenfor voksenpsykiatrien. Under alle fire målsætninger vil der fokuseres på forbedret ledelsesinformation Sundheds- og beskæftigelsesområdet Orientering om status fra arbejdet vedrørende sammenhæng mellem sundheds- og beskæftigelsesområdet. --- Jesper Kaas Schmidt orienterede om arbejdet vedrørende sammenhængen mellem sundheds- og beskæftigelsesområderne. Der arbejdes videre med snitfladerne mellem områderne. 7. Grøn Vækst v. Jann Hansen Orientering om status på uddelingen af de 46,2 mio. EU kr. der er tildelt den midtjyske region under Grøn Vækst ordningen. Herudover orientering om den nye ansøgningsrunde for natur og miljø projekter i kommunerne, hvor der planlægges ansøgningsfrist 22. marts Natur og miljøprojekter i kommunerne kan opnå 55% EU tilskud. Link til Region Midtjyllands hjemmeside, hvor man kan læse mere om puljen. --- Inger Nehm orienterede om, at der er 1,85 mio. kr. til en ny ansøgningsrunde for Natur- og miljøprojekter. Ansøgningsfristen er 22. marts Der ligger fortsat ansøgninger svarende til et EU-beløb på knap 17,2 mio. kr. liggende til sagsbehandling i NaturErhvervstyrelsen indsendt fra det midtjyske program. Link til nyhed om ny ansøgningsrunde med frist 22. marts 2013 for natur og miljøprojekter /Inger B. Nehm/telefon /mobil /mail: 3\n4 Kommunaldirektørnetværket i den midtjyske region 8. Uddannelsesområdet v. Lasse Jacobsen Præsentation af analyse vedr. udbud og efterspørgsel på velfærdsuddannelsesområdet, som KKR Midtjylland 21. marts 2012 besluttede skulle udarbejdes. En repræsentant fra COWI, der har udarbejdet analysen, orienterer de overordnede resultater af analysen. Link til analysen vedrørende Behovet for velfærdsuddannede i Midtjylland, januar 2013 Der eftersendes link til pixi-udgave af analysen 15. januar Lasse Jacobsen introducerede kort processen for udarbejdelsen af analysen. Projektleder Helle Engelund, COWI præsenterede resultaterne fra undersøgelsen med fokus på pædagog- og SOSU-området. Det blev præciseret, at der er tale om tekniske fremskrivninger og ikke prognoser. Undersøgelsen viser, at der bliver overskud af arbejdskraft inden for alle uddannelser bortset fra jordmødre og radiografer, jf. tabel 2.1, side 19 i rapporten. Resultaterne af undersøgelsen blev drøftet. Nogle gav udtryk for, at det er nødvendigt at agere på analysen, mens andre mente, at historien viser, at efterspørgslen løbende ændrer sig. Dilemmaet omkring den faldende efterspørgsel efter velfærdsuddannede og hensynet til at sikre de unge en uddannelse blev drøftet. Herunder blev det drøftet, hvordan kommunerne kan være med til at påvirke de unge til at vælge uddannelser, hvor der er mangel på arbejdskraft. Der var enighed om, at kommunerne pt. har for lidt viden om, hvilke uddannelser, der fremadrettet vil opleve flaskehalse. Det blev på den baggrund foreslået at inddrage Beskæftigelsesregion Midt i en undersøgelse af uddannelsesområdet med henblik på at identificere de områder, hvor der vil være gode jobmuligheder fremadrettet. Det blev påpeget, at kommunerne kun har direkte indflydelse på dimensioneringen af pædagog og PAU-uddannelserne i 2014 og SOSU uddannelserne fa Derfor blev det foreslået at indlede en dialog med blandt andet VIA om optaget på velfærdsuddannelserne. 9. Nyt fra regionen v. Bo Johansen --- På grund af afbud fra Bo Johansen var der ingen bemærkninger til punktet. 10. Eventuelt --- Der var ingen bemærkninger til punktet /Inger B. Nehm/telefon /mobil /mail: 4\n5 Kommunaldirektørnetværket i den midtjyske region Anden del af mødet (uden regionsdirektøren) 11. Opfølgning på første del af mødet 12. Det specialiserede socialområde v. Henning Hansen Tilsynsreform Orientering om drøftelse i DASSOS forretningsudvalg 14. januar 2013 med repræsentanter fra Silkeborg Kommune vedrørende etableringen af den regionale tilsynsenhed i Silkeborg Kommune. Herunder drøftelse af hvordan forløbet i 2013 kan tilrettelægges mest hensigtsmæssigt, samt hvordan dialog, samarbejde og koordinering mellem parterne bedst sikres i processen. Endvidere drøftes hvordan de mest hensigtsmæssige snitflader mellem de opgaver Silkeborg Kommune tager sig af og de opgaver øvrige kommuner tager sig af sikres. --- Henning Hansen orienterede om, den drøftelse DASSOS havde med repræsentanterne fra Silkeborg Kommune på mødet i DASSOS 14. januar Silkeborg Kommune er meget fokuseret på at sikre kvalitet i tilsynet, udvikling af kvalitet i tilbuddene samt sikre en god dialog med kommunerne. Det blev foreslået, at der i modellen indarbejdes et årligt bilateralt møde med kommunerne. Der blev anmodet om, at der sættes fokus på familieplejeområdet. Jann Hansen informerede om, at Silkeborg Kommune sammen med de andre fire tilsynskommuner er inviteret til et møde i KL 25. januar Børnehus Orientering om drøftelse i DASSOS forretningsudvalg 14. januar 2013 med direktør Erik Kaastrup-Hansen, Aarhus Kommune vedrørende Aarhus Kommunes overvejelser omkring etableringen af Børnehuset i Aarhus Kommune. --- Henning Hansen orienterede om, at DASSOS 18. januar 2013 modtog et brev fra Aarhus Kommune, hvori der tilkendegiver at de er indstillet på at optage sig opgaven, hvis KKR beder dem om det. 13. Væksthus Midtjylland v. Per Mathiasen Orientering om udkast til ny model for en sammenhængende erhvervsservice, herunder orientering om den fortsatte proces. Bilag 7. Udkast til ny model for en sammenhængende erhvervsservice Bilag 8. foreløbig afrapportering fra workshops oktober Per Mathiasen redegjorde kort for udkast til en ny model for en sammenhængende erhvervsservice Per Mathiasen oplyste, at kriterievægtningen har været indgående drøftet med henblik på at sikre, at de virksomheder med det største potentiale, er dem der får adgang til midler /Inger B. Nehm/telefon /mobil /mail: 5\n6 Kommunaldirektørnetværket i den midtjyske region Derfor arbejdes der nu med en model med tre niveauer A, B, C, hvor A er de virksomheder med størst vækstpotentiale. Denne opdeling skal medføre et mere kvalificeret og nuanceret system, hvor Væksthus Midtjylland skal foretage vurdering og træffe beslutning vedr. virksomheder på B og C niveau, mens der nedsættes et eksternt panel, der skal vurdere om virksomheder har potentiale til A niveauet. Det eksterne panel er endnu ikke udpeget. Målgruppen bliver alle typer af virksomheder. Man går fra et system, hvor alle får lige meget til et system hvor der gradueres mellem virksomhederne alt efter deres vækstpotentiale. Per Mathiasen orienterede om den videre proces. Sagen behandles på møde i KKR Midtjylland 28. januar 2013 og herefter kontakter Væksthuset de 19 kommuner med henblik på et besøg, hvor modellen skal yderligere drøftes. Efter kommunerunden planlægges modellen behandlet på møde i kd-net 15. marts Direktør Erik Krarup, Væksthus Midtjylland orienterede om, at der som led i implementeringen af den nye model skal udvikles et kursus i regi af MEA, der skal forberede erhvervsserviceaktørerne på den nye model og brugen af scorecardet. Derudover planlægges der et antal tilvalgskurser, der kan vælges afhængig af behov. Uddannelserne skal være med til at sikre større ensartethed i vurderingerne og beslutningerne omkring hvilke virksomheder, der skal modtage tilskud. 14. Sundhedsområdet v. Jesper Kaas Schmidt Førtidspension- og fleksjob reformen Orientering fra arbejdsgruppen vedrørende førtidspension og fleksjob, herunder forhandlingerne med Region Midtjylland om sundhedskoordinatorfunktionen og de kliniske ydelser. --- Jesper Kaas Schmidt orienterede om arbejdet vedrørende udmøntning af den nye førtidspension og fleksjob reform. Loven er vedtaget og Arbejdsmarkedsstyrelsen forventer at have en bekendtgørelse færdig sidst i januar Det forventes, at prisfastsættelserne sker nationalt, hvorimod den faglige udmøntning, herunder kvalitet og sagsbehandling kan ske regionalt. Jobcenterchefrepræsentanterne har fået til opgave at undersøge det konkrete behov i den enkelte kommune KOSU Orientering fra møde i KOSU 14. januar Der var ingen bemærkninger til punktet /Inger B. Nehm/telefon /mobil /mail: 6\n7 Kommunaldirektørnetværket i den midtjyske region 15. Økonomi v. Jan Kallestrup Orientering om foreløbigt regnskab 2012 samt godkendelse af Budget 2013 for de fælles KKR aktiviteter med henblik på indstilling til KKR Midtjylland. Endvidere orientering om regnskab 2012 for det administrative arbejde. Bilag 9. Foreløbigt regnskab for 2012 samt budget for 2013 for de fælles KKR aktiviteter Bilag 10. Regnskab 2012 for kd-net sekretariatet --- Regnskab 2012 samt Budget 2013 for de fælles KKR aktiviteter blev godkendt. 16. Regionale møder v. Jan Kallestrup Møde i KKR Midtjylland 6. november 2012 Opfølgning på møde i KKR Midtjylland 6. november Link til referat fra møde i KKR Midtjylland 6. november Der var ingen bemærkninger til punktet Møde i KKR Midtjylland 28. januar 2013 Orientering om de foreløbige punkter til møde i KKR Midtjylland 28. januar Bilag 11. Oversigt over punkter til dagsordenen til KKR møde 28. januar Jan Kallestrup pointerede at punktet vedrørende økonomien for de fælles KKR aktiviteter mangler. Eva Glæsner følger op herpå Møde i Kontaktudvalget 18. februar 2013 Orientering om de foreløbige punkter til møde i Kontaktudvalget 18. februar Der var ingen bemærkninger til punktet. 17. Mødekalender v. Jan Kallestrup Godkendelse af opdateret mødekalender for Bilag 12. Opdateret mødekalender for Jan Kallestrup gjorde opmærksom på, at der er fastsat et opstartsmøde for kd-net arbejdet i næste valgperiode 7. februar Derudover gjorde han opmærksom på at mødet 31. maj 2013 er udvidet til kl /Inger B. Nehm/telefon /mobil /mail: 7\n8 Kommunaldirektørnetværket i den midtjyske region 18. Studietur 2013 v. Jan Kallestrup Drøftelse af forslag til studietur for kd-net. --- Det blev aftalt, at forslag kan meddeles Inger Nehm Der blev opfordret til, at der tages hensyn til KomDir s arrangementskalender i planlægningen. 19. Næste møde v. Jan Kallestrup Næste møde i kommunaldirektørnetværket er fredag 15. marts Mødet afholdes i medborgerhuset i Silkeborg, Sal C, Bindslevs Plads 5, 8600 Silkeborg. Dagsordenen til mødet fremsendes senest 8. marts Der var ingen bemærkninger til punktet. 20. Eventuelt --- Jan Kallestrup bad kommunerne meddele ham, hvem der deltager ved Danmarks Indsamling 2013 i Fængslet i Horsens 8. februar /Inger B. Nehm/telefon /mobil /mail: 8\n9 Det midtjyske Vækstunivers Strategi MARTS 2013\n10 INDHOLD: 1. INDLEDNING S VÆKSTMODELLEN IMIDT S Styrende principper S Vækstpotentialeniveauer S Vækstværktøjer S Vejledning S Medfinansiering S OPFØLGNING S. 22 BILAG 1: RATIONALET BAG DEN MIDTJYSKE ERHVERVSSERVICEMODEL BILAG 2: UDDRAG AF HOVEDKONKLUSIONER I EVALUERING AF DEN MIDTJYSKE ERHVERVSSERVICEMODEL BILAG 3: EKSISTERENDE TILBUD IFT. VÆKSTPOTENTIALENIVEAUER 1\n11 Dette notat beskriver de overordnede elementer i/principper for den regionale erhvervsserviceindsats i region Midtjylland i perioden Strategien er blevet til i en proces hen over 2012 og primo 2013 og tager sit udgangspunkt i et mål om at gøre den samlede erhvervsserviceindsats i region Midtjylland endnu mere målrettet og effektfuld. I processen har en lang række parter været involveret (repræsentanter for KKR Midtjylland, Vækstforum for Region Midtjylland, erhvervsorganisationer, målgruppen og erhvervsservicesystemet). Det fælles udgangspunkt har været de resultater og erfaringer, der er indvundet, siden den aktuelle udformning af erhvervsservicesystemet og dets tilbud blev fastlagt i 2007 og ønsket om at kunne matche ydelserne i erhvervsservicesystemet yderligere med såvel målgruppens behov som erhvervspolitiske prioriteringer. I regi af KKR Midtjylland har kommunerne tidligere identificeret centrale kriterier for erhvervsserviceindsatsen 1, og Vækstforum for Region Midtjylland har som led i udmøntningen af regionale erhvervsudviklingsstrategier 2 taget initiativ til en række regionale udviklingsprogrammer, som i vid udstrækning er blevet udmøntet via erhvervsservicesystemet. Endelig er der erfaringer med gennemførelse af en række fælles erhvervspolitiske tiltag (eks. fokuseret erhvervsservice overfor nye/unge virksomheder). En opsamling af de mest centrale iagttagelser, som udgør rationalet bag den midtjyske erhvervsservicemodel findes i bilag 1. Endvidere har IRIS Group i 2012 evalueret modellen og dens hovedelementer 3, og et sammendrag af evalueringens hovedkonklusioner findes i bilag 2. Den midtjyske vækstmodel indeholder følgende hovedelementer: Styrende principper Vækstpotentialeniveauer Vækstværktøjer Vejledning Medfinansiering Styrende principper er de overordnede rammer for den samlede midtjyske indsats. Dvs. de principper (værdier), som prioriteres fra opdragsgivernes side (kommuner ift. vejledningen og vækstforum ift. de regionale programmer). 1 Mål og fokusområder i erhvervsserviceindsatsen i region Midtjylland. IRIS Group, juni Fornyelse og vækst i en international vækstregion. Erhvervsudviklingsstrategi Region Midtjylland, 2007 & En globalt konkurrencedygtig region. Erhvervsudviklingsstrategi Region Midtjylland, november Evaluering af midtjyske programmer for iværksætteri og virksomhedsudvikling. IRIS Group, september\n12 Vækstpotentialeniveauer er et udtryk for omfanget af iværksætterens / virksomhedens vækstpotentiale og skal medvirke til, at den enkelte iværksætter/virksomhed oplever optimal sammenhæng mellem behov og ydelser og balance mellem anvendelsen af økonomi og tid i erhvervsservicesystemet og erhvervspolitiske prioriteringer og mål. Vækstværktøjer er i denne sammenhæng primært defineret ved: Vækstplanen Træningsforløb Vækstplanen er et dynamisk papir, som introduceres så tidligt i udviklingsforløbet som muligt og bliver et dynamisk værktøj. Formålet er at gøre vækstforløbet gensidigt forpligtende og sætte ambitiøse og realistiske mål. Træningsforløb er lokale camps/kollektive forløb, som afholdes med hyppig frekvens fem seks steder i regionen (hvor det giver mening, og hvor der lokalt er interesse og belæg for at afholde camps). Formålet er at give flest mulige typer virksomheder (ift. eks. alder, vækstpotentiale, størrelse mv.) adgang til målrettede udviklingsforløb, hvor målet er at afklare/bevidstgøre og løfte vækstpotentialet. Vejledning er det helt centrale grundlag for afdækning, aktivering og løft af virksomhedernes vækstpotentiale. Her anvendes Væksthjulet som det fælles værktøj i hele det midtjyske erhvervsservicesystem. Det er målet yderligere at opkvalificere og sammentænke vejledningsydelserne på tværs af erhvervsservicesystemet med udgangspunkt i en fælles forståelse og referenceramme for vækst. Medfinansiering er allokeringen af økonomiske midler fra de regionale programmer til tilførslen af viden til virksomhederne ift. forbedring af vækstpotentiale. Det er målet at anlægge en investeringstilgang, hvor medfinansieringen frigives i trancher i takt med virksomhedens øgning af vækstpotentialet. Ovennævnte hovedelementer udgør vækstmodellen Imidt, som overfor iværksætteren/virksomheden skal fremstå som en helhed med en række sammenhængende attraktive tilbud, der befordrer virksomhedens videre udvikling og vækst. Vækstmodellen kan illustreres som et hus, hvor de styrende principper udgør fundamentet og de overordnede rammer (værdier) for indsatsen. Mens de fire søjler, som skal bære/befordre væksten, er vækstpotentialet, vækstværktøjerne, vejledningen og medfinansieringen: 3\n13 Vækstværktøjer Vækstpotentiale Vejledning Medfinansiering Vækstmodellen Imidt Vækst Styrende principper Vækstmodellen tager højde for, at vækst skabes på baggrund af en dynamisk proces, hvor virksomhedens forudsætninger og motivation kontinuerligt forandrer sig og at to virksomheder ikke er ens. Ved at bringe elementerne i vækstmodellen i spil i en bevidst proces, er det målet at styrke virksomhedens eget vækstberedskab bedst muligt - og på virksomhedens egne præmisser. 4\n14 Vækstkriterierne afklares og understøttes i en cirkulær proces Investering Træning Vejledning Vækstplan Hvis vækstambitionen og potentialet fordrer det, kan processen gentages. Elementerne kan bringes i spil separat og i sammenhæng: Idealtypisk procesforløb "Investering" - frigives i takt med realisering af milepæle i vækstplanen Endelig vurdering af vækstpot. niveau Vækstambition Vejledning/- screening i lokal erhvervsservice Idealtypisk sagsforløb Træning - videre arbejde med vækstplan Vejledning i Væksthus Midtjylland Første vurdering af vækstpot.- niveau - indledende arb. med vækstplan 5\n15 Som nævnt er foregående figur et udtryk for et idealtypisk forløb. Vigtigst er det, at virksomheden får hjælp til at afklare og realisere sin vækstambition i et samlet forløb, som giver mest udbytte for virksomheden og bringer midlerne i erhvervsservicesystemet optimalt i spil. Derfor kan man forestille sig flere veje til målet; vejledning 4 vil altid være udgangspunktet og det faste holdepunkt i processen, men de øvrige midler (vækstplan, træning og medfinansiering) kan aktivereres successivt: Eksempel på procesforløb Træning -> milepæl Træning -> milepæl -> milepæl Vejledning Vækstplan "Mikroinvestering" Vejledning "Investering" Vejledning "Investering" Vejledning I ovennævnte eksempel følger de forskellige midler/muligheder i vækstmodellen ikke idealforløbet, men der er løbende tilført medfinansiering ( investeret ) til ekstern videntilførsel til løft af vækstpotentialet; på den måde vil det være muligt at bringe det mix af vejledning, træning og videntilførsel (eks. privat rådgivning) i spil, som matcher virksomhedens behov bedst og giver mest værdi. 3.1 Styrende principper. De styrende principper er: Målet med indsatsen er vækst og skalérbarhed Der skal være et vækstpartnerskab med virksomheden Indsatsen skal være strategisk og sammenhængende Indsatsen er en investering i virksomhedens vækst Virksomhedens vækstambition/-potentiale skal trænes hele livet 4 Det præcise samspil mellem den lokale og specialiserede erhvervsservice i vejledningen afklares kommunevis og i overensstemmelse med den enkelte kommunes prioritering samt kriterierne for vejledningsaktiviteterne (afsnit 3.4). 6\n16 Målet med indsatsen er vækst og skalérbarhed betyder, at rationalet bag den offentlige indsats er at skabe vækst og medvirke til at identificere og fremme potentialer, som kan skaleres såvel lokalt som internationalt. Det vil sige, at indsatsen på den ene side skal være målrettet og vil ofte resultere i et længerevarende partnerskab med virksomheden, og på den anden side skal agere på et veldefineret grundlag og i et konstruktivt samspil med de private og offentlige aktører, som bliver involveret i realiseringen af vækstpotentialer. Indsatsen er metodebaseret potentialeafklaring, og aldrig potentialerealisering som håndteres af private og/eller offentlige aktører på et fagspecifikt grundlag. Der skal være et vækstpartnerskab med virksomheden betyder, at der skal være en gensidighed i de vækstforløb, som involverer indsatsen. På den ene side skal virksomheden virkeligt ville vækst og udvise den fornødne ansvarsfuldhed ift. selv at investere og allokere den opmærksomhed, der skal til. Dette kan eks. ske ved at sætte ambitiøse, og realistiske, milepæle for vækstambitionerne, som danner rammerne om den fælles indsats for at skabe vækst og udvikling i virksomheden. På den anden side skal erhvervsservicen være tilstrækkelig kompetent til at matche virksomhedens behov. Dvs. at indsatsen skal være kendetegnet ved høj kvalitet og opdaterede kompetencer. Det er vigtigt, at indsatsen er respekteret i virksomhederne. Indsatsen skal være strategisk og sammenhængende vil sige, at den skal gøre en mærkbar forskel ved sin involvering i virksomhedens vækstforløb; der skal være tale om additionalitet, hvor indsatsen medvirker til at påvirke/styrke virksomhedens strategiske tilgang, adfærd og vækstberedskab. Det betyder, at mulighederne i indsatsen skal være kendt i virksomhederne og bør involveres så tidligt som muligt i potentielle vækstforløb. Vækstforløbene vil i praksis ofte involvere en række forskellige aktører, og her er det vigtigt, at virksomheden oplever indsatsen som sammenhængende og så sømløs som mulig. Det er uinteressant for virksomheden, hvilket administrativt bagland den enkelte aktør har. Indsatsen er en investering i virksomhedens vækst understreger, at der er tale om et forpligtende vækstpartnerskab med virksomheden. Hvor et tilskud i sin natur adresserer alle, som kan opfylde formelle kriterier, indeholder investeringen eksklusivitet og høj grad af målrettethed og fælles forpligtelse/ansvar ( vi tror så meget på netop din vækstambition, at vi gerne vil investere i den ). Investeringen skal foretages i tilførsel af viden til realisering af vækstambitioner, og investeringen frigives i takt med (trancher), at vækstpotentialet realiseres (milepæle). Virksomhedens vækstambition/-potentiale skal trænes hele livet er udtryk for en erkendelse af, at vækstambitioner altid kan blive højere, uden at blive urealistiske. En parallel til sportens verden kan drages i den sammenhæng; fordi man har nået rigtigt gode resultater, stopper man ikke med at træne, tværtimod øges træningshyppigheden og intensiteten. På samme måde skal virksomheden gennem hele livet arbejde med sit vækstpotentiale og fastholde ambitionen om at løfte det. Samtidig er dette en erkendelse af, at vækstpotentiale kun i meget sjældne tilfælde er medfødt i en sådan grad, at det uden målrettet træning kan indfris i fuldt perspektiv. Indsatsen har en meget vigtig opgave i at spotte væksttalent og repræsentere et tilbud om kompetent træning heraf. 7\n17 3.2 Vækstpotentialeniveauer. Der arbejdes med tre vækstpotentialeniveauer. Følgende centrale kriterier skal indgå i fastlæggelsen af vækstpotentialet hos den enkelte virksomhed. Vækstambitionen Skalérbarhed Organisatorisk kapacitet Markedspotentiale/strategi for internationalisering Strategi/mulighed for finansiering af vækst Anvendelse af/perspektiver ift. ny teknologi Potentiale som rollemodel Vækstambitionen er først og fremmest et udtryk for iværksætterens/virksomhedslederens mindset. Der skal være en erklæret vilje til udvikling og vækst (dvs. til at øge værditilvækst og afsætning/eksport) dvs. en på samme tid ambitiøs og realistisk tilgang til virksomhedens udvikling, som ikke blot adresserer status quo. Det vil i praksis sige en eksplicit formulering af mål for virksomhedens vækst og udvikling. Vækstambitionen er ikke statistisk og kan udvikles over tid. Skalérbarhed vil sige, at virksomheden skal have som ambition at udvikle et produkt eller et koncept, som kan danne grundlag for vækst på et sundt økonomisk grundlag (stærk business case). Virksomheden skal være indstillet på, at opfyldelsen af en ambitiøs og realistisk vækstplan er et helt centralt kriterium. Organisatorisk kapacitet er kompetenceniveauet i virksomhedens ledelse/medarbejderstab samt i det strategiske netværk, som virksomheden benytter sig af i realiseringen af vækstambitionen. Ved kompetencer forstås ikke nødvendigvis formelle kvalifikationer, men sandsynliggørelse af at virksomheden råder over de fornødne kompetencer til at indfri en vækstorienteret strategi. Ved strategiske netværk forstås de sammenhænge, som virksomheden indgår i, og som benyttes i den strategiske udvikling. Her tænkes på anvendelsen af bestyrelse, advisory boards, rådgivere, videninstitutioner, ansvarlig kapital, etc. Markedspotentiale/strategi for internationalisering betyder, at virksomhedens produkter eller ydelser skal have en stor potentiel markedsværdi. Et element i den sammenhæng er fokus på produkternes/ydelsernes markedspotentiale i en international sammenhæng der bør være et realistisk grundlag for at etablere/- forøge eksport og/eller internationale relationer i øvrigt. Strategi/mulighed for finansiering af vækst vil sige, at det skal være realistisk at kunne rejse den fornødne finansiering/kapital til realisering af vækstambitionen/-strategien. Aktuelt er det vanskeligt at opnå finansiering/kapital ad traditionelle veje, men der bør kunne dokumenteres realistiske overvejelser om 8\n18 omfanget af finansierings-/kapitalbehov samt strategier for, hvorledes virksomheden, evt. som led i brugen af erhvervsservicesystemet, kan rejse de fornødne midler Anvendelse af/perspektiver ift. ny teknologi er et udtryk for, at det tillægges høj prioritet, at virksomheden har en evne og vilje til at anvende ny teknologi i realiseringen af vækstambitionen. Ved ny teknologi forstås både fysiske aktiver (maskiner, udstyr, etc.) og immaterielle aktiver (fx software); dvs. at kriteriet adresserer såvel fremstillings- som servicevirksomheder. Sigtet er, at virksomheden kontinuerligt skal have fokus på at drage nytte af den teknologiske udvikling. Potentiale som rollemodel er et udtryk for, at det tillægges stor betydning, at der etableres og udvikles rollemodeller, som i mere bred forstand kan understøtte indsatsen for at skabe erhvervsmæssig vækst og udvikling. Konkret vil det sige, at de virksomheder, som erhvervsserviceindsatsen involverer sig i (med vejledning og evt. medfinansiering/investering), skal indeholde potentialet til at være gode lokale/regionale rollemodeller. Det betyder ikke nødvendigvis, at der skal være åbenhed om, hvem der har benyttet sig af tilbuddene i indsatsen, men at der skal være tale om tilgange til virksomhedsudvikling, som andre virksomheder kan spejle sig i/blive inspireret af. Tilstedeværelsen af ovennævnte kriterier er udslagsgivende ift. hvilket vækstpotentialeniveau, virksomheden indplaceres på. Vækstpotentialeniveauerne kan fremstilles som en trompet, som er bred i bunden (med et stort indtag) og spids i toppen, hvor kravene er høje. Der er åbenhed om elementerne i modellen, og hvert niveau/- element brandes positivt. Det vurderes, at ca. 10% af virksomhederne i målgruppen kan kvalificere sig til det højeste vækstpotentialeniveau (A). Adgang til mulighederne i det højeste vækstpotentialeniveau sker bl. a. via et vækstpanel, bestående af eksterne relevante videnpersoner/aktører. Virksomhederne indplaceres i modellen ift. deres aktuelle niveau; det vil således ikke sige, at alle virksomheder starter i bunden. Ift. de to øvrige vækstpotentialeniveauer, vurderes fordelingen at være 20-30% på vækstpotentialeniveau B og 60-70% på vækstpotentialeniveau C. Vækstpotentialet bliver fastlagt via Vækstplanen. Vækstplanen udfyldes af virksomheden, med adgang til sparring fra en vækstkonsulent. Vækstplanen vil være dynamisk og indeholde milepæle, svarende til de vækstpotentialeniveauer virksomheden kan nå. Den samlede vækstvurdering sker via et scorecard, som vurderer virksomheden ift. ovennævnte prioriterede vækstkriterier. I vægtningen af de syv vækstkriterier indgår vækstambitionen med 40%, mens de øvrige seks vækstkriterier hver indgår med 10%. Når en virksomhed har opnået en score på min. 70% for et vækstpotentialeniveau, opfylder den kriterierne for det pågældende niveau. 9\n19 Vækstpotentialeniveau / kriterier A B C Vækstambitionen Vækstforventning på kort sigt (>2 år) på min. 10% per år i omsætning, beskæftigelse og eksport Vækstforventning på mellemlang sigt (>5 år) på 10% per år i omsætning, beskæftigelse og eksport Vækstforventning på lang sigt (5 år<) på 10% per år i omsætning, beskæftigelse og eksport Skalérbarhed Gennemarbejdet business plan og ambitiøs vækstplan med realistisk forventning om værditilvækst på min. 10% per år Eksplicit formuleret strategi foreligger med afklarede målsætninger ift. vækst i værditilvækst Afklaring af strategi og vækstplan i proces Organisatorisk kapacitet Kompetent ledelse (ift. uddannelse, brancheerfaring mv.), prof. bestyrelse og systematisk interaktion med eksterne videnkilder Kompetent ledelse (ift. uddannelse, brancheerfaring mv.), prof. bestyrelse samt interaktion med eksterne videnkilder i proces Engageret ledelse og anvendelse af bestyrelse/advisory board samt eksterne videnkilder i proces Markedspotentiale/strategi for internationalisering Internationalt markedspotentiale er konstateret/testet (eksportandel på min. 25% 5 ) Overvejende afsætning ud af regionen, begyndende eksporterfaringer og ambition om eksportvækst Afklarede afsætningskanaler og ambition om eksport Strategi/mulighed finansiering af vækst for Har eller er i færd med at implementere rejst finansiering/ansvarlig kapital Har solid basisøkonomi og overblik over finansierings-/kapitalbehov og realistisk mulighed for fremskaffelse OK basisøkonomi (positiv egenkapital og indtjening) Anvendelse af perspektiver ift. ny teknologi Anvender den senest tilgængelige teknologi Har overblik over den seneste teknologi og plan for anvendelsen heraf Er åben over for anvendelse af ny teknologi Potentiale som rollemodel Oplagt best practice Potentiale som best practice - 5 Eksportandelskriteriet gælder ikke for unge virksomheder under tre år. 10\n20 3.3 Vækstværktøjer. Centrale mål for vækstværktøjerne er deres evne til at: Afdække vækstambitioner Aktivere vækstambitioner Identificere og bevidstgøre potentiale for skalérbarhed og internationalisering Skabe basis for træning og udvikling af vækstpotentiale Afdække vækstambitioner er udtryk for en erkendelse af, at vækstambitionen uden sammenligning er det vigtigste vækstråstof. Uden en ambitiøs - og samtidig realistisk - vækstambition forbliver vækstpotentialet uforløst. Der er brug for en målrettet tilgang til at afdække den enkelte iværksætters eller virksomheds vækstambition og kunne omsætte den i en fremadrettet vækstplan med mål (kvalitative og kvantitative), milepæle osv. Konsulenterne i både den lokale og specialiserede erhvervsservice skal i de indledende samtaler på kvalificeret vis kunne stille spørgsmål, der kan danne grundlag for at definere en vækstambition, der er realistisk i lyset af idéens karakter, markedet, ressourcer, økonomi, mv. Der kan være behov for at formulere en vækstambition på både kort, mellemlang og længere sigt. Aktivere vækstambitioner er udtryk for, at mange vækstambitioner fordrer sparring med en ekstern uvildig part - samt adgang til systematiske værktøjer - for at kunne omsættes til realiteter. Væksthjulet videreudvikles som analyse-/dialogværktøj, så det i endnu højere grad tager højde for den enkelte iværksætters/- virksomheds individuelle mål/strategi og kan være afsættet til en skræddersyet løsning. Samtidig skal Vækstplanen introduceres så tidligt i et vækst- og strategiforløb som muligt og via milepæle (formuleret af iværksætteren/virksomheden selv via sparring med erhvervsservicekonsulenten) kunne sætte rammer for, hvorledes vækstambitionen kan løftes og realiseres over tid. Identificere og bevidstgøre potentiale for skalérbarhed og internationalisering handler om, at virksomhedernes idé og vækstambitioner erfaringsmæssigt ofte ikke i tilstrækkeligt omfang tager højde for, at produkter/ydelser skal være skalérbare for at kunne afsættes på et internationalt marked. Nøglen til at kunne realisere vækst vil således i mange tilfælde have en tæt sammenhæng til produkternes/ydelsernes skalerbarhed (f. eks. ift. tilførsel af kapital). Derfor bør vejledningen tidligt fokusere på skalérbarhed og øget afsætning/internationalisering, hvilket bl.a. kan ske via målrettet anvendelse af Væksthjulet og ved at formulere milepæle herfor i Vækstplanen. Skabe basis for træning og udvikling af vækstpotentiale betyder, at vækstpotentialet langt fra er færdigudviklet, når en virksomhed etableres. Vækstpotentialet skal udfordres og trænes gennem hele virksomhedens liv. Undersøgelser viser, at serieiværksættere, som etablerer virksomhed flere gange, har markant forøget sandsynlighed for succes. Derfor er det vigtigt, at der etableres let adgang til nye typer af træningsforløb, hvor iværksætteren/virksomhedslederen kan få skabt struktur over eget vækstpotentiale og lære, hvorledes vækstpotentialet udvikles via tests og feedback fra omgivelserne (eks. andre virksomheder og 11\n21 eksterne videnkilder som rådgivere m. fl.) og markedet. Deltagelsen i træningsforløb (camps) skal være en indarbejdet del af virksomhedernes vækstforløb, og deltagelsen bør være forbundet med en vis status. Således vil træningsforløbene være emnebaserede ift. virksomhedernes behov, og rekrutteringen vil tage højde for, at deltagernes vækstpotentialeniveau modsvarer hinanden på den enkelte camp. På den måde øges sandsynligheden for, at deltagelsen kan styrke virksomhedernes motivation for at deltage i kollektive vækstfremmende initiativer. Skabe helhed i erhvervsserviceydelserne vil sige, at det prioriteres højt, at vækstværktøjerne kan implementeres overfor iværksættere og virksomheder, så de fremstår som en helhed og sammenhængende ydelse. Det er uinteressant for iværksætteren/virksomheden hvilket administrativt bagland, det enkelte tilbud har. Vækstværktøjerne skal derfor kunne implementeres i et konstruktivt samspil mellem alle aktører i det samlede erhvervsservicesystem iht. principperne om no wrong door. Der kan med fordel arbejdes med Key Account Managers som faste kontaktpersoner i erhvervsservicesystemet gennem hele vækstprocessen. Vækstplanen Vækstplanen udbygges med: Vækstpartnerskabsaftale Milepæle Vækstpartnerskabsaftalen udfyldes i de tilfælde, hvor virksomheden ønsker at opnå assistance fra den offentlige erhvervsserviceindsats; dvs. den beskriver indholdet i og betingelserne for det partnerskab, som virksomhed og erhvervsserviceindsats indgår. For virksomhedens vedkommende betyder det, at Vækstpartnerskabsaftalen konkretiserer, hvilke effektmål virksomhedens vækstambitionen forventer at kunne indfri og vil således være virksomhedens vækstbidrag i form af: Øget omsætning Øget eksport Øget beskæftigelse Øget værditilvækst For erhvervsservicesystemets vedkommende betyder det, at Vækstpartnerskabsaftalen konkretiserer hvilke ydelser og hvilken investering (medfinansiering), der kan leveres til at realisere den pågældende virksomheds vækstambition. Der er tale om et forpligtende vækstpartnerskab, hvor der på en og samme tid skal være tale om ambitiøse og realistiske mål. Milepæle beskriver de konditioner, der skal opfyldes, for at virksomheden kan dokumentere at have løftet sit vækstpotentiale. Som nævnt arbejdes der med tre vækstpotentialeniveauer foreløbigt benævnt A, B og C. A repræsenterer det højeste vækstpotentiale og C det laveste vækstpotentiale. Dvs. at en virksomhed kan arbejde med op til 12\n22 to overordnede milepæle i sin vækstplan, naturligvis afhængig af hvilket vækstpotentialeniveau virksomheden befinder sig på 6 : Klare milepæle for vækstpotentialet Milepæl Milepæl I ovenstående figur er det illustreret, hvorledes der er en overordnet milepæl mellem C- og B-niveau og mellem B- og A-niveau. Milepælene er vigtige af flere årsager. For det første bidrager de til at holde virksomheden på vækstsporet. For det andet er de med til at konkretisere målene i vækstpartnerskabet. Og for det tredje er de adgangen til flere og bedre tilbud fra erhvervsservicesystemet, herunder medfinansiering. Rationalet bag tilbuddene i erhvervsservicesystemet (vejledning, træning og medfinansiering) er netop, at de skal sættes ind og tilføje additionelle gevinster ift. at løfte virksomhederne til et højere vækstpotentiale-niveau (og på A-niveauet bidrage til at realisere betydelige vækstbidrag i form af øget omsætning, eksport, beskæftigelse og værditilvækst). Træningsforløb Alle virksomheder uanset alder, størrelse og geografi skal have adgang til at deltage i træningsforløb med det mål at afklare og aktivere vækstpotentiale. Derfor skal der være let adgang til træningsforløbene, hvilket betyder, at de skal afholdes: 6 Derudover kan en række mere specifikke del-milepæle defineres. 13\n23 Med hyppig frekvens, formentlig hver anden - tredje måned Inden for overskuelig afstand, formentlig fem seks steder i regionen, plus de skal være tilgængelige i elektronisk form. Et centralt succeskriterium for træningsforløb vil endvidere være, at deltagerne får adgang til netværksrelationer, som kan bidrage til både at udfordre og sikre vækstengagementet. Derfor er det af stor betydning, at deltagerne på de enkelte træningsforløb indbyrdes er i vækstmæssig øjenhøjde. I praksis vil det sige, at for at opnå optimal udbytte af træningsforløb skal deltagernes vækstambition være i niveau. Dvs. at rekrutteringen/selekteringen til træningsforløbene bør ske, så det sikres, at en virksomhed på C- niveau deltager i træningsforløb sammen med andre virksomheder på C-niveau osv. Endvidere vurderes det vigtigt, at unge virksomheder deltager sammen med andre unge virksomheder og tilsvarende, at etablerede virksomheder deltager sammen med andre etablerede virksomheder 7. Deltagerantallet i træningsforløbene vil være i niveauet 8 10 pr. hold, således at der er optimale betingelser for konstruktive netværksrelationer deltagerne imellem, under og efterfølgende træningsforløbene. Formen på træningsforløbene vil være en vekselvirkning mellem plenumbaserede seancer med eksterne indlæg (fra ressourcepersoner, rådgivere m. fl.) og arbejde med egen virksomhed med afsæt i Vækstplanen. Endvidere vil der kontinuerligt være adgang til sparring med erhvervsservicekonsulenter før, under og efter træningsforløb. Forløbene vil blive ledet af en ekstern rekrutteret tovholder, som vil være gennemgående figur i alle træningsforløb i region Midtjylland, bistået af erhvervsservicesystemet i praktiske spørgsmål. Konkret vil hvert træningsforløb som udgangspunkt bestå af to moduler og to labs: 1. Et indledende basismodul af en dags varighed. Formålet er at introducere deltagerne til en række centrale grundlæggende forhold ift. virksomhedsudvikling/-vækst. Indholdsmæssigt er Væksthjulet og dets fire hovedelementer afsættet, og den enkelte virksomhed får lejlighed til at definere og formidle egen vækstambition (eks. omsætning, eksport og ansatte om 3 4 år) samt identifikation af virksomhedens forudsætninger for vækstambitionens indfrielse. Endvidere vil der indgå introduktion til værktøjer og metoder ift. skalerbare forretningsmodeller, systematisk arbejde med egne hypoteser og tests samt ikke mindst best practices (hvordan har andre virksomheder skabt vækst?). Resultatet er et struktureret overblik over egen vækstambition samt et overordnet begrebsapparat til aktivering af vækstpotentiale i egen virksomhed dvs. centrale elementer til virksomhedens vækstplan. Målgruppen for dette modul er alle virksomheder, uanset vækstpotentialeniveau. 7 Øvrige potentielle selektionskriterier som eks. branche vurderes som hovedregel mindre væsentlige. 14\n24 Vækstpotentiale 2. Et lab af nogle timers varighed som opfølgning på modul 1. Formålet er, at den enkelte virksomhed får lejlighed til at arbejde med egne antagelser og eksperimenter med adgang til sparring fra tovholder, erhvervsservicesystemet og evt. videnleverandør (eks. privat rådgiver). Resultatet er, at den enkelte virksomhed får en mere tydelig referenceramme for egen vækstambition at arbejde videre med, ligesom der skabes en struktureret platform for at arbejde videre med virksomheden ift. erhvervsservicesystemets muligheder og tilbud. 3. Et udvidet modul af to dages varighed (internat). Formålet er at tage deltagerne skridtet videre og skabe grundlag for læringsprocesser ift. struktureret anvendelse af såvel interne som eksterne ressourcer i virksomhedens vækstberedskab. Indholdet er en videre udfoldelse af Vækstplanen, hvor der læres - og ikke mindst afprøves - værktøjer til anvendelse af 1)Eksterne videnkilder (eks. rådgivere, videninstitutioner og erhvervsservicesystemet), 2) Interne organisatoriske ressourcer (eks. ledelse, bestyrelse, advisory boards) og eksterne netværksrelationer (med andre vækstorienterede virksomheder) samt 3) Målrettede interaktioner med markeder og finansieringskilder. Fokus er identifikation og arbejde med skalerbare forretningsmodeler, risikoelementer mv. samt videre målretning af vækstplanen samt ikke mindst træning i formidling af vækstplanen (overfor et panel). Resultatet er et forbedret grundlag i virksomheden ift. udviklingen af vækstambition og vækstberedskab. Målgruppen for dette modul er virksomheder, der har deltaget i modul 1, og som vurderes at være på vækstpotentialeniveau A + B. 4. Et lab af nogle timers varighed som opfølgning på modul 2. Formålet er bistå virksomheden i at fastholde og aktivere egen forretningsmodel samt give adgang til sparring fra tovholder, erhvervsservicesystemet pg evt. videnleverandør (eks. privat rådgiver). Resultatet er en vækstplan med commitment fra både virksomhedens ledelse og erhvervsservice, med klare milepæle for realisering af vækstpotentialet samt tilførsel af eksterne ressourcer. Træningsmodel Lab: Arbejde med vækstplan og milepæle + sparring og overblik over eksterne ressourcemuligheder Modul 2: Udbyg din vækstplan Lab: Arbejde med egne antagelser, eksperimenter og test + sparring Modul 1: Definer dine vækstambitioner Væksttræning 15\n25 3.4 Vejledning Centrale kriterier for vejledningsydelsen er: Alle virksomheder skal have kendskab til muligheder/tilbud i erhvervsservicesystemet Kommunikationen af ydelserne skal samles i to hovedtilbud: Vejledning og medfinansiering til vækst Key Account Manager-funktioner skal indarbejdes som virksomhedernes gennemgående faste kontaktpersoner gennem hele vækstforløbet Der skal foretage en struktureret kompetenceudvikling af konsulenterne i erhvervsservicesystemet Der skal defineres standarder for vejledningsydelserne på de respektive vækstpotentialeniveauer Alle virksomheder skal have kendskab til muligheder/tilbud i erhvervsservicesystemet er udtryk for, at den første forudsætning for, at virksomhederne kan tage stilling til anvendeligheden af mulighederne/tilbuddene ift. egen situation, er, at der er et kendskab til dem. Derfor er det afgørende vigtigt, at alle virksomheder som udgangspunkt opnår kendskab til muligheder/tilbud eks. via henvendelse til alle nye CVRnumre fra den lokale erhvervsservice og faste procedurer for information til virksomhederne. Lokalt kan der fastlægges mere specifikke rammer for, hvilke virksomhedstyper som bør have særlig målrettet orientering. Endelig er det vigtigt, at der foretages systematisk opfølgning på alle vejledningsforløb med vækstperspektiver. Kommunikationen af ydelserne skal samles i to hovedtilbud: Vejledning og medfinansiering til vækst betyder, at det prioriteres højt, at risikoen for misforståelser/forvirring ift. de forskellige tilbud formindskes til et absolut minimum. Virksomhederne har alene behov for at vide, at der er to attraktive tilbud om hhv. vejledning og medfinansiering til vækst 8. Dette vurderes endvidere at højne mulighederne for fokus på vækstpotentialet hos alle parter i processen, frem for eks. målretning af retorik mv. i forhold til en udvalgt støtteordning. Key Account Manager-funktioner skal indarbejdes som virksomhedernes gennemgående faste kontaktpersoner gennem hele vækstforløbet er en erkendelse af fordelen ved at have en fast sparringspartner gennem hele processen. Key Account Manageren er ikke nødvendigvis fagpersonen, som kan vejlede om alle relevante aspekter, men er den gennemgående dialogpartner, som både kender virksomheder og har overblikket over, hvilke ressourcepersoner fra det øvrige erhvervsservicesystem og rådgiversektoren, der bør involveres. Key Account Manageren vælges ud fra ønsket om bedste mand på opgaven (det vil 8 Dertil kommer en række øvrige tilbud i regi af den lokale erhvervsservice. 16\n26 indledningsvist sige, hvem der har det bedste kendskab til virksomheden) og kan være fra såvel den lokale som den specialiserede erhvervsservice. Der skal foretage en struktureret kompetenceudvikling af konsulenterne i erhvervsservicesystemet har sammenhæng med, at vejledningsydelsen forventes at blive endnu mere central i virksomhedernes vækstproces. Dermed vil kravet til kompetencerne hos erhvervsservicekonsulenterne tilsvarende stige, og der skal være en systematisk og vedblivende kompetenceudvikling af erhvervsservicekonsulenterne. Rammerne herfor er naturligt Midtjysk Erhvervsudvikling Akademi (MEA), som udover den løbende kompetenceudvikling også vil introducere grundforløb, som vil have alle erhvervsservicekonsulenter som målgruppe. Forløbene bør i nogle tilfælde og afhængig af vækstpotentialeniveau afsluttes med eksamen. Der skal defineres standarder for vejledningsydelserne på de respektive vækstpotentialenivauer betyder, at erhvervsserviceydelserne skal kunne matche virksomhedernes behov. For at kunne give kvalificeret sparring ift. perspektiverne i et højt vækstpotentiale kræves andre kompetencer end ift. vejledning af en virksomhed med mindre højt vækstpotentiale. Derfor bør der udvikles standarder for god erhvervsservice på de respektive vækstpotentialeniveauer, således at såvel målgruppen som samarbejdspartnerne har fuld indblik i, hvilke krav der gælder ift. kompetencer og ydelser i erhvervsservicesystemet. Et udviklingsforløb i en virksomhed, med udvalgte hovedopgaver fordelt på erhvervsservice og videnleverandører, kan idealtypisk illustreres på følgende vis: Videnleverandører Rådgivning/- videntilførsel Erhvervsservice Information Potentialeafklaring Vejledning Henvisning Evt. proces- ledelse/- bistand Opfølgning Erhvervsservicehovedopgaverne er information, potentialeafklaring/vejledning, procesledelse og opfølgning, og iflg. operationalisering af den midtjyske vækstmodel vil disse tre hovedopgaver blive påvirket på følgende vis: Informationen til såvel nye som etablerede virksomheder intensiveres. Alle nye CVR-numre kontaktes af den lokale erhvervsservice med basal information om hvilke overordnede tilbud (vejledning og medfinansiering), der kan fås i erhvervsservicesystemet. På tilsvarende vis aftales en standard for, hvilke terminer der lokalt skal gælde for informering af øvrige virksomheder i kommunen (eks. kontakt min. en gang årligt). Der kan formuleres lokale kriterier for, hvilke virksomhedstyper (eks. brancher), som der evt. ønskes særlig opmærksomhed omkring ift. informationen. 17\n27 Potentialeafklaring/vejledningen vil blive videre udviklet via bl. a. adgang til kompetenceudvikling. Aktuelt findes der en bred vifte af kompetenceudviklingstilbud i regi af Midtjysk ErhvervsUdviklingsakademi (MEA), som udgør et godt udgangspunkt. Denne palette udvides med følgende kompetenceudviklingstilbud, som henvender sig til erhvervsservicesystemets konsulenter: Et grundmodul, som vil være obligatorisk for alle erhvervsservicekonsulenter. Grundmodulet er af en dags varighed, og formålet er at give en generel indføring i erhvervsservicesystemets raison d etre, opbygning og mål. Indholdet vil være gennemgang af erhvervsservicesystemet og dets ydelser, herunder rammerne herfor (grænsen mellem erhvervsservice og privat rådgivning) samt introduktion til og overblik over de væsentligste værktøjer og aktører. Resultatet bliver ajourførte kompetencer og bedre betingelser for skabelse af en fælles faglig platform i erhvervsservicesystemet. Tilvalgsmoduler, som bygger videre på grundmodulet og er målrettet vejledning af virksomheder på de respektive vækstpotentialeniveauer. Tilvalgsmodulerne vil typisk være af en dags varighed og kan enten følge målgruppens inddeling i vækstpotentialeniveauer eller være sektorspecifikke. Formålet er at give mulighed for lokalt og regionalt at målrette kompetencerne i erhvervsservicesystemet mod lokale/regionale behov. Indholdet vil således være særskilte moduler for vejledning af virksomheder på A-, B- og C-niveau og/eller sektorspecifikke moduler (eks. inden for turisme, fremstillingsvirksomhed, energi og miljø, it mv.). Hvert tilvalgsmodul vil indholdsmæssigt afspejle de mest centrale vækstbarrierer/-områder i virksomheden og vil som udgangspunkt følge Væksthjulets struktur. Resultatet bliver målrettede kompetencer ift. at kunne vejlede virksomhederne i øjenhøjde mhp. 1) At kunne anvise de mest oplagte videnleverandører og/eller tilbud samt 2) At kunne være en værdifuld sparringspartner ift. kontinuerligt at udfordre vækstambitionen. 18\n28 Kompetenceudvikling: Grundmodul + tilvalgsmoduler ift. vækstpotentialeniveau (og eksempler på sektorspecifikke tilvalgsmoduler) Den enkelte erhvervsserviceoperatør beslutter i samråd med sit bagland hvilke tilvalgsmoduler, der vil være hensigtsmæssige at følge. Gennemførte kompetenceudviklingsaktiviteter vil årligt blive dokumenteret via et overblik, som sendes fra MEA s sekretariat til de organisationer, der har haft medarbejdere på kompetenceudvikling i årets løb. Endelig vil potentialeafklaringen/vejledningen blive udbygget med etableringen af Key Account Managerfunktioner, hvor formålet er at give virksomhederne let adgang til erhvervsservicesystemets tilbud mv. via en fast kontaktperson/dialogpartner i erhvervsservicesystemet. Lokalt kan der formuleres kriterier for, hvilke virksomhedstyper som bør have en Key Account Manager i den stedlige lokale erhvervsservice, mens virksomheder på vækstpotentialeniveau A vil få en Key Account Manager hos Væksthus Midtjylland. Sidstnævnte udelukker ikke, at der endvidere kan være adgang til en lokal Key Account Manager, hvis det prioriteres i den enkelte kommune. Procesledelse kan forekomme, og denne disciplin vil indgå i ovennævnte kompetenceudviklingsaktiviteter. Særligt vil kompetenceudvikling/træning i kollektive væksttiltag blive prioriteret, hvilket hænger sammen med erhvervsservicesystemets øgede involvering i udviklingstiltag med deltagelse af en flerhed af virksomheder (eks. træningsforløb/camps). 19\n29 Opfølgning, ikke mindst på igangsatte vækstforløb, skal ske systematisk. Derfor formuleres der en standard for, hvorledes målrettet opfølgning bør finde sted (eks. inden for to måneder efter et afsluttet vækstforløb). 3.5 Medfinansiering Medfinansieringen gives på baggrund af: Vækstambitionen/-potentialet Medfinansieringens additionalitet ift. vækstpotentialets realisering Vækstforløbets karakter Tilførsel af viden til vækst $ Vækstambitionen/-potentialet er som tidligere nævnt det helt centrale kriterium også ift. hvilket omfang der kan investeres i en virksomheds vækst. Dette baseres på en erkendelse af, at det mest drivende i en udvikling altid vil være personen (ambitionen og viljen) bag initiativet og sandsynligheden for, at investeringen giver effekt. Medfinansieringen gives fortrinsvis til virksomheder på et højt vækstpotentialeniveau. Det betyder ikke, at virksomheder med lavt vækstpotentiale ikke kan opnå medfinansiering, tværtimod er det et mål, at flest mulige virksomheder opnår medfinansiering, så mulighederne for en målrettet vækstproces bliver optimale. Men der vil være en sammenhæng mellem vækstpotentialet og omfanget af medfinansiering, således at højt vækstpotentiale giver mulighed for den største investering i forventningen om stor værditilvækst og betydelige afsætnings-/eksportmæssige perspektiver. Medfinansieringens additionalitet ift. vækstpotentialets realisering er et udtryk for, at medfinansieringen skal have afgørende betydning ift. realisering af vækstperspektiverne. Det skal sandsynliggøres, at medfinansieringen og det strategiske udviklingsfelt, som der investeres i, har afgørende betydning for vækstperspektiverne. Der kan tilføres medfinansiering flere gange til samme virksomhed/vækstproces, eftersom vækstpotentialet forbedres. Medfinansieringen frigives således i trancher i takt med, at milepæle i vækstplanen nås, på den måde vil der kontinuerligt være en tæt sammenhæng med realiserede væksteffekter og tilførsel af medfinansiering fra de regionale programmer. Vækstforløbets karakter vil sige, at udover at være ambitiøst og realistisk, skal der være strukturerede rammer omkring det planlagte vækstforløb. Konkret vil det sige, at virksomheden skal kunne dokumentere at være i besiddelse af det fornødne vækstberedskab i form af såvel interne kompetencer som eksterne netværksrelationer. Dette kan bl. a. opnås ved at deltage i træningsforløb (camps), men det er ikke en forudsætning for opnåelse af medfinansiering; man skal blot kunne dokumentere, at vækstberedskabet er på et tilstrækkeligt niveau. Samtidig skal der foreligge en vækstplan med klare milepæle for udvikling af vækstperspektiverne. Tilførsel af viden til vækst er fokusområdet for medfinansieringen. Dvs. tilførsel af fagspecifik viden til det udviklingsområde, som i overensstemmelse med vækstplanen forventes at give vækst. Den fagspecifikke 20\n30 viden kan leveres fra både private aktører som specialiserede rådgivere og offentlige enheder som videncentre, universiteter mv. Tildelingen af medfinansiering vil foregå via bevillingsudvalg i Væksthus Midtjylland. Bevilling af medfinansiering vil være betinget af, at virksomheden kan dokumentere overblik over egen vækstambition inden for de kriterier, som anvendes på træningsforløb samt i Vækstplanen. Endvidere vil bevilling til A- niveauet ske via et vækstpanel med ekstern repræsentation (eks. fra målgruppen, DI og Dansk Erhverv). Konkret vil følgende medfinansiering 9 (vejledende ca. beløb): max. kunne opnås på de enkelte vækstpotentialeniveauer Vækstpotentialeniveau / medfinansiering A B C Max. beløb < 3 år Kr Max. beløb 3 år < Kr (svarende til Startpakke + 3 x stor Vækstpakke+ Kapitalcoach) (svarende til 3 x stor Vækstpakke + eks. CleanTEKmidt) Kr (svarende til Startpakke + stor Vækstpakke+ Kapitalcoach) Kr (svarende til stor Vækstpakke + eks. CleanTEKmidt) Kr (svarende til Startpakke eller Vækstpakke) Kr (svarende til ½ lille Vækstpakke) Hvert vækstpotentialeniveau vurderes isoleret; dvs. at såfremt en ung virksomhed indplaceres på A-niveau, kan den opnå medfinansiering på op til ca. kr (på en gang eller successivt) til tilførsel af viden til vækstforløb, og en etableret virksomhed (over tre år) på A-niveau kan max opnå ca. kr (på en gang eller successivt). Hvis en virksomhed under tre år følges fra C-niveau til A-niveau, vil den i alt max. kunne opnå en samlet medfinansiering i niveauet kr En virksomhed over tre år vil i alt max. kunne opnå en samlet medfinansiering i niveauet kr og følges en ung virksomhed fra C-niveau til A-niveau som etableret virksomhed (over tre år), vil den i alt max. kunne opnå en samlet medfinansiering i niveauet kr Alle investeringer skal egenfinansieres med min. 50% i kontanter 11. En oversigt over sammenhængen mellem vækstpotentialeniveauerne og indplaceringen af eksisterende tilbud i erhvervsservicesystemet fremgår af bilag 3. 9 Dertil kan komme medfinansiering til deltagelse i kollektive vækstforløb. 10 Der kan max bevilges én Startpakke i forløbet. 11 På nær enkelte tilbud til unge virksomheder, fødevarevirksomheder samt indledende netværkssamarbejder. 21\n31 Der arbejdes ikke med karens; en virksomhed kan opnå ny medfinansiering, når den har nået en milepæl og hævet sit vækstpotentiale til et højere niveau. 4. OPFØLGNING Den løbende opfølgning vil ske via halvårlige statusser over fremdriften ift. de hovedtilbud vejledte iværksættere/virksomheder samt medfinansierede vækstforløb til hhv. KKR Midtjylland og Vækstforum for Region Midtjylland. Evaluering af vækstmodellen foretages ultimo\n32 BILAG 1: RATIONALET BAG DEN MIDTJYSKE ERHVERVSSERVICE- MODEL Det midtjyske erhvervsservicetilbud består af to hovedelementer: Vejledning Regionale programmer med adgang til medfinansiering Vejledning er et gratis tilbud til iværksættere og virksomheder om information, sparring, problemafklaring, motivering til vækst/udvikling og henvisning til specialiseret rådgivning. Vejledningen finansieres af kommunerne i region Midtjylland og består af lokal erhvervsservice, fokuseret erhvervsservice og specialiseret erhvervsservice (Væksthus Midtjylland). Vejledningen må ikke være konkurrenceforvridende. Regionale programmer med adgang til medfinansiering er tilbud til vækstpotentielle iværksættere og virksomheder, fortrinsvis omkring adgang til viden ifm. realisering af vækstforløb (eks. specialiseret rådgivning). Det primære middel er overblik over/adgang til videnkilder samt medfinansiering (tilskud) til erhvervelse af viden (eks. specialiseret rådgivning). Indhold og sigte i de regionale programmer fastlægges af Vækstforum for Region Midtjylland og finansieres af Region Midtjylland, EU samt deltagerbetaling. Såvel den lokale som den specialiserede erhvervsservice henviser efter vejledning (potentialeafklaring) til relevante videnleverandører, oftest private rådgivere. Disse tilvejebringer den fagspecifikke viden til at realisere vækstpotentialer, som er identificeret/konkretiseret inden for rammerne af erhvervsservicen. Sammenhængen mellem vejledningen/erhvervsservicen og den (private) videnleverandør skal være så sammenhængende og sømløs som mulig. Screening (lokal erhvervsservice) Specialiseret diagnosticering (Væksthus Midtjylland) Potentialerealisering (rådgivere + kapitalformidlere) Vækstidentifikation og -realisering 23\nReferat fra møde i kommunaldirektørnetværket Tid og sted: Fredag 31. maj 2013, fra kl. 9.00 til 12.00 efterfulgt af frokost Medborgerhuset i Silkeborg, Sal C, Bindslevs Plads 5, 8600 Silkeborg Deltagere:\nReferat fra møde i kommunaldirektørnetværket i den midtjyske region Tid og sted: Fredag 23. maj 2014, fra kl. 9.00 til 12.00 med mulighed for frokost kl. 11.30 Medborgerhuset i Silkeborg, Sal C, Bindslevs\nReferat fra møde i kommunaldirektørnetværket Tid og sted: Fredag 14. oktober 2011, fra kl. 9.00 til 12.00 efterfulgt af frokost Mødelokale C, Medborgerhuset, Bindslevs Plads 5, Silkeborg Deltagere: Afbud:\nReferat fra møde i kommunaldirektørnetværket i den midtjyske region Tid og sted: Fredag 27. marts 2015, fra kl. 9.00 til 11.30 (11.00) med efterfølgende frokost Medborgerhuset i Silkeborg, Sal C, Bindslevs\nVæksthusene 2.0 en ny vækstmodel\nVæksthusene 2.0 en ny vækstmodel 1. INDLEDNING KL og Erhvervsstyrelsen tog sammen med Væksthusenes direktørkreds i foråret 2013 initiativ til et udviklingsarbejde, der skal føre til en ny og forbedret\nReferat fra møde i kommunaldirektørnetværket i den midtjyske region Tid og sted: Fredag 22. maj 2015, fra kl. 9.00 til 11.30 (11.00) med efterfølgende frokost Medborgerhuset i Silkeborg, Sal C, Bindslevs\nDagsorden for møde i kommunaldirektørnetværket i den midtjyske region Tid og sted: Fredag 30. januar 2015, fra kl. 9.00 til 11.30 (11.00) med efterfølgende frokost Medborgerhuset i Silkeborg, Sal C, Bindslevs


Profil - Billig og nem udsendelse af pressemeddelelse\nDet er vores klare mål, at Presseudsendelser.dk ApS vedbliver at være Danmarks bedste og billigste distributør af pressemeddelelser til over 1.500 medier i Danmark.\nMere end 1.000 danske virksomheder bruger idag Presseudsendelser.dk ApS til deres distribution af pressemeddelelser.\nDu finder det ikke billigere\nMed enhedsprisen på kr. 275,- for èn udsendt pressemeddelelse, vores få-pakke til kr. 995,- og mange-pakke til kr. 1.995,- er vi billigere end vores konkurrenter på markedet.\nVi giver dig 60 dages fuld returret\nDu skal kort og godt opleve, at du får mere end du forventer hos Presseudsendelser.dk ApS. Det betyder blandt andet, at vi giver 60 dagens fuld returret på din betaling, hvis du ikke er tilfreds med den ydelse, du har købt hos os. Fortrydelsesretten gælder dog ikke 5 stykspakken, årsabonnement og eventuel fabrikation af pressemeddelelsen.\nPresseudsendelser.dk ApS udsender din pressemeddelelse til alle medier i Danmark - TV, radio, aviser – alle landsdækkende, regionale, og lokale. Derudover fagblade, illustrerede magasiner samt en lang række online- og internetbaserede medier.\nLad os også skrive din pressemeddelelse\nEndvidere tilbyder vi skrivning af selve pressemeddelelsen med interview, korrektur og færdiggørelse for kr. 2.400,- - selvfølgelig skrevet af uddannet journalist med tæft og indsigt i mediernes og journalisternes verden. Du kan læse mere under menupunktet: Hjælp til pressemeddelelsen.\nPresseudsendelser.dk ApS er markedets billigste presse distributionskanal og samtidig en meget seriøs samarbejdspartner – en partner, der stiller store krav til sig selv for at leve op til den tillid, kunderne viser os.\nDet giver dig som kunde en tryghed at vide, at der er en professionel og seriøs tilgang til samarbejdet – det gælder både enmandsvirksomheden, det nationale selskab eller PR-bureauet, for hvem det er vigtigt at opnå omtale i medierne gennem udsendelse af pressemeddelelser.\nVi glæder os til at høre fra dig - rigtig god fornøjelse.


Reklame for H.C Andersens Flyttefirma – Vores flytning og indretning i det nye hus.. | SanneVilleFamily Reklame for H.C Andersens Flyttefirma – Vores flytning og indretning i det nye hus.. – SanneVilleFamily\nKære søde læsere, Så kom dagen hvor pigerne skulle starte på deres nye skole i Jyllinge. Amalie s\nReklame for H.C Andersens Flyttefirma – Vores flytning og indretning i det nye hus..\nSå fik vi flyttet alle vores ting i går, til vores nye hus i Jyllinge. Jeg ventede med vores datter Nadia & børnene i Jyllinge, imens min mand og svigersøn tog til Osted for at tage imod flyttebilen fra H. C Andersens Flyttefirma. 🙂\nDet tog 3-4 timer at tømme huset i Osted for møbler og kasser, så derefter ankom den første flyttebil til Jyllinge. Ja, jeg skriver den første, for der kom hele tre af dem og fire flyttemænd. Tænk at man kan have så mange ting – Vi skal vist have sorteret lidt ud!\nDer gik et par timer, så havde de venlige flyttemænd klaret at tømme tre flyttebiler med vores ting.\nMan kunne bestemt godt mærke at flyttemændene havde meget erfaring. De var meget rutinerede og vidste hele tiden, hvem der gjorde hvad, så det gled bare så hurtigt og nemt. De havde også et godt fællesskab og en hyggelig og sjov sjagon, som jeg godt kunne lide. Det gør også, at flytningen bliver lidt sjovere, når der er en god energi, og alle er glade 🙂 De syntes iøvrigt også alle, at det var et flot hus, vi var flyttet ind i. 🙂\nH.C. Andersens Flyttefirma kom også ud med alt, hvad vi skulle bruge inden vi flyttede, dvs. flyttekasser, tape, indpakningspapir og labels, og de henter også flyttekasserne igen efter nogle uger.\nSom I kan læse, så havde vi en rigtig god flytteoplevelse med søde og venlige flyttemænd og god service. H.C. Andersens Flyttefirma’s motto “Vi gør din flytning til en god historie” passede ihvertfald perfekt på vores flytning!\nDerfor, hvis nogen står og skal flytte, og mangler et flyttefirma, så kan H.C. Andersens Flyttefirma helt klart anbefales:\nSom I kan se på billederne i stuen, så er vi kommet godt på plads, men vi mangler dog stadig meget i resten af huset, men man skal jo starte et sted. 🙂\nHvornår vi tager vores julepynt ned…...\nVores barnebarn fik cancer 15 mdr gammel…...\nReklame for Loop fitness, jeg er rystet over min metaboliske alder.....\nKære søde læsere, Så kom dagen hvor pigerne skulle starte på deres nye skole i Jyllinge. Amalie skulle starte i 2.A og Sofia i 0.A. De …


Jacob Berner Moe | Bogrummet\nFødt i Rødovre. Bor i Torup ved Hundested.\nUddannet og arbejder som journalist. Har desuden udgivet fagbogen “I paradoksernes univers” (2006).\n2011 Nu tuder jeg igen (noveller)\naf Jette S. F. Holstd. 22. juli 2010\nNår man kender forskel på rigtigt og forkert – gør man så altid det rigtige? Aksel er jurist og et pænt menneske. Han har levet sammen lægen Anne Mette i flere år, og sammen har de sønnen Villads. De lever et godt liv og elsker hinanden. Faktisk har de så meget overskud, at de er […]


Micropayments stopper - Generelt forum - PrestaShop Forums\nBy mmalling, March 1, 2010 in Generelt forum\nHar i dag fået mail fra micropayment at de lukker ned pr 1 april..:\nKøbenhavn, 28. februar 2010\nVedr.: Afvikling af Micropayment-konti\nVores primære forretningsområde er udvikling af systemer til telebranchen, hvor vi oplever en helt enorm interesse for vores systemer, både for selskaber, der ønsker at gå i telemarkedet kun med eget brand (og outsourcer resten til os), og selskaber, der har deres egen aftale med en operatør.\nVi har derfor besluttet at indgå i forhandling med en tredjepart om salg af vores løsning til mikrobetalinger på nettet, så vi til fulde kan koncentrere vores ressourcer om udvikling til telebranchen. Den mulige køber ønsker ikke at drive Micropayment i den nuværende form, men forventes at relancere under eget brand.\nVi afvikler derfor vores brugeres konti i løbet af marts måned 2010, og fra den 1. april vil der ikke være brugere, der kan benytte Micropayment som betalingsmiddel. Brugere, der har fundet løsningen spændende, opfordres til at holde sig orienteret om den mulige relancering.\nFor leverandører gælder det, at alle transaktioner gennemføres som normalt, ligesom udbetaling af tilgodehavende også vil foregå uændret.\nMicropayment A/S (MVNO A/S)\nJeg fandt lige omtalen på comon.dk.\nDer må være ret mange klik hos http://etiketbanden.dk/ og http://www.xensus.dk/ i disse dage...


Flere skud blev affyret mod rockerklub - en mørk bil blev set på vej væk fra stedet - Politi og retsvæsen - Indland\nPoliti og retsvæsen 06.10.2017 kl. 08:39\nFlere skud blev affyret mod rockerklub - en mørk bil blev set på vej væk fra stedet\nSkyderiet foregik i Maribo ved rockerklubben Saturdarah.\n20.03 De blev bortført af Islamisk Stat - nu er 39 bygningsarbejdere blevet fundet i en massegrav\n20.03 Rusland: Donald Trump har ringet og lykønsket Putin med det russiske valg\n20.03 Formodet skoleskyder er død efter angreb i USA\n20.03 Coop-salater er blevet tilbagekaldt af Fødevarestyrelsen\nUkendte gerningsmand kørte natten til fredag forbi rockerklubben Satudarahs klubhus i Maribo og affyrede flere skud.\nIngen personer er umiddelbart blevet ramt af skuddene, ifølge politiet.\nEn lille, mørk bil kørte væk fra stedet efter skyderiet, der fandt sted klokken 0.20.\nPolitiet har nu sat jagten ind på at finde gerningsmændene.\nPoliti fandt knive og slagvåben i rockerklubhus i Maribo\n»Det er uacceptabelt, når bandemiljøets konflikter fører til skyderier mod en lokalitet i en bymidte. Vi ser derfor på episoden med stor alvor«, siger politiinspektør Kim Kliver.\nVidner eller folk med oplysninger i sagen kan kontakte politiet på telefon 114.\nFire personer er løsladt igen, efter at politiet har ransaget rockergruppen Satudarahs klubhus på Lolland.\nKnive og skydevåben i det offentlige rum får politiet til at forlænge visitationszone for fjerde gang\nVisitationszonen giver politiet mulighed for at foretage stikprøver indtil den 12. oktober.


32. Garanti for lån til nye almene boliger, afd. 1037 Kløverbladsgade, beliggende Kløverbladsgade 45A, Valby (2017-0274847)\nBilag 1 Faser og lovgrundlag for almene nybyggeri- og renoveringssager\nTeknik- og Miljøudvalget skal tage stilling til kommunal garanti for lån til finansiering af opførelsen af 31 familieboliger, afd. 1037 Kløverbladsgade, beliggende Kløverbladsgade 45A, Valby.\nat kommunen stiller garanti for realkreditlån til finansiering af 31 nye familieboliger i Boligforeningen 3Bs afd. 1037 Kløverbladsgade. Kommunen skal garantere for 33,26 % (19,33 mio. kr.) af et lån på 58,12 mio. kr.\nBorgerrepræsentationen har den 12. december 2013 godkendt et alment nybyggeriprojekt på Kløverbladsgade 45A med kommunal garantistillelse for lån til arbejderne og har samtidig bemyndiget Teknik- og Miljøudvalget til efterfølgende at godkende den konkrete garantistillelse.\nGarantien stilles med hjemmel i almenboligloven, jf. bilag 1.\nDe mere generelle oplysninger om en byggesags faser/kommunens sagsbehandling samt lovgrundlaget (almenboligloven, styrelsesloven og lånebekendtgørelsen) er nærmere beskrevet i bilag 1.\nKløverbladsgade 45A, 2500 Valby\nBoligforeningen 3B, afd. 1037 Kløverbladsgade


Mere dialog – bedre resultater - Gentofte Konservative\nDialog er vejen til endnu bedre resultater.\nI Gentofte tror vi ikke bare på, at et tæt samarbejde og dialog med borgerne, er vejen frem – vi ved det. Og det bånd vil vi styrke endnu mere i fremtiden. At lytte til borgernes inputs, holdninger og ideer inden beslutningerne træffes, giver ikke alene mere virkelyst og indflydelse; det giver også bedre resultater til gavn for alle.\nPolitikerne har ændret arbejdsform; Tidligere brugt vi stort set al vores tid i de faste udvalg og kommunalbestyrelsen, altså sammen med andre politikere. Nu bruger vi ca. 50-60 % af vores tid i dialog med borgerne i opgaveudvalgene.\nOver 40 opgaveudvalg med deltagelse af 350 borger, hvor borgerne har haft en afgørende indflydelse på det endelige output.\nVi vil sikre, at borgerne og kommunen kan være innovative sammen. I den forbindelse har vi f.eks. indført et hold ”Sparringsagenter”, som borgerne nemt kan komme i dialog med om nye initiativer og ideer.\nEt konkret eksempel er projektet ”Styrmand i eget liv”, som er et tilbud til unge i alderen 18-22 år, der tidligere i livet har været anbragt uden for deres hjem, og hvor formålet er at skabe en god overgang til en selvstændig tilværelse. Projektet bygger oven på et opgaveudvalg om anbragte børn og unge, og en del af de inputs vil nu blive indarbejdet i det daglige arbejde med de unge.


De bedste hoteller i nærheden af Blanca - TripAdvisor\nFerie i Blanca\nHoteller i Blanca\nBed and Breakfasts i Blanca\nFlyrejser til Blanca\nAktiviteter i Blanca\nBilleder af Blanca\nKort over Blanca\nAlle hoteller i Blanca\nHoteller i nærheden af Fundacion Pedro Cano\nBedste hoteller i nærheden af Blanca, Spanien\nHoteller i nærheden af Blanca\nFaciliteter Pool Kæledyr tilladt TekøkkenAlle\nAndre overnatningssteder i nærheden af Blanca (30)\n8,1 km fra Blanca\nNr. 5 af 5 hoteller i Archena\n8,2 km fra Blanca\nNr. 2 af 5 hoteller i Archena\nNr. 1 af 5 hoteller i Archena\n9,2 km fra Blanca\nNr. 3 af 5 hoteller i Archena\n9,4 km fra Blanca\nNr. 4 af 5 hoteller i Archena\n18,8 km fra Blanca\nNr. 1 af 1 hotel i Molina de Segura\n19,4 km fra Blanca\nNr. 1 af 1 hotel i Canada Hermosa\n27,1 km fra Blanca\n27,9 km fra Blanca\n28,0 km fra Blanca\n29,1 km fra Blanca\nNr. 2 af 2 hoteller i Bullas\n29,2 km fra Blanca\nNr. 1 af 2 hoteller i Bullas\n29,5 km fra Blanca\nNr. 1 af 1 hotel i Librilla\n29,6 km fra Blanca\n30,0 km fra Blanca\n30,1 km fra Blanca\n30,4 km fra Blanca\n30,7 km fra Blanca\n34,0 km fra Blanca\nNr. 1 af 1 hotel i Alhama de Murcia\n38,6 km fra Blanca\nNr. 3 af 7 hoteller i Orihuela\n38,7 km fra Blanca\nNr. 6 af 7 hoteller i Orihuela\n39,6 km fra Blanca\nNr. 1 af 3 hoteller i Yecla\n45,6 km fra Blanca


Forside > Forskning > Energi\nForskere ved DTU Informatik bidrager på en række væsentlige felter til forskningen inden for energiområdet. Disse bidrag er som regel enten i form af opbygning af komplekse matematiske modeller som f.eks. kan effektivisere vindmøllers energiproduktion ved at forudsige udsving i vindenergien, eller på anden vis i form af assistance til komplicerede beregninger og lignende.\nInden for området matematisk statistik kan disciplinen tidsrækkeanalyse f.eks. anvendes i forbindelse med forudsigelse af vindenergi og til dynamisk modellering af fjernvarmesystemer, mens disciplinen stokastisk kontrolteori kan benyttes til styring af vindmøller og til modellering og styring af køleprocesser. Forskere fra sektionen for Scientific Computing bidrager med tekniske og videnskabelige beregninger til bl.a. vejrudsigter og vindenergi.


Kvede eller kvedeæble: hvad er denne frugt? - Nødder\nAlmindelig kvæde - sydlig langlever i vores haver\nGardeners holdning til kvede er tvetydig: nogen er bare vanvittige over dens smag, og nogen er ikke tilfreds med frugtens snerpedom. Denne kultur plantes selvfølgelig sjældnere end det sædvanlige æbletræ, men kvedefans mener, at en have ikke er en have uden den.\nBeskrivelse af almindelig kvæde\nAlmindelig kvæde (aflang), ligesom æbletræet, tilhører den lyserøde familie. Frugterne er noget ens i disse afgrøder, men i naturen findes kvede kun i varme regioner: i Kaukasus, Centralasien, syd for europæiske lande. I haver dyrkes den næsten overalt, inklusive selv nordlige lande som Skotland eller Norge..\nKvede kan ligne et træ eller en busk (som er mindre almindelig), om vinteren kaster den sine blade. Afhængigt af sorten og vækstbetingelserne kan højden være fra en og en halv til fem meter. Grenene stiger i skarpe vinkler og danner en bred-oval krone. Ved beskæring giver gartnere det dog en anden form. Bagagerummet og de gamle grene er farvet mørkegrå eller rødbrun, unge skud er grå, pubescent.\nDet almindelige kvede træ ligner meget æbletræet.\nBladene er ofte bredt elliptiske, men de er også næsten afrundede. Den øverste del af bladene er mørkegrøn, den nedre, fordi den er dækket af pubescens, virker blålig. Bladene er på to centimeter kronblade, har en længde på 5 til 12 cm. Blomsterne er ensomme, åbne i slutningen af foråret eller forsommeren. Frugter modnes kun om efteråret.\nOg kvidrenes blomstring ligner æbletræets blomstring\nKvede lever i lang tid, op til 50-60 år, og den bærer frugt, der starter fra 3-4 år, årligt og rigeligt. På samme tid ændrer frugteringen sig gradvist. Hvis det i de første år observeres hovedsageligt på unge skud, skifter det med alderen med et fald i vækst til frugtgrene.\nKvædeens frugt er et falsk fleeceæble, det kan have en anden form, normalt næsten perfekt rund eller pæreformet. Farven på modne frugter er fra citron til mørkegul. Der er multi-shift reder inde i frugten. Frugtstørrelse i naturen er ca. 3 cm, dyrkede sorter bærer store frugter, op til 12-15 cm i diameter. Frugter har en lys og stærk aroma, men de er ret hårde, saftindholdet er lavt. Smag - sødlig, men syrlig og snerpende, "for en amatør".\nKvedefrugter er store, med frø, hårde\nUd over frisk forbrug tilberedes kompoter, konserves, marmelade og forskellige drikkevarer af kvæde. Kvede harmonerer godt med kødretter. Anvendes i traditionel medicin til behandling af forskellige sygdomme, herunder mave-tarmsystemet og luftvejene.\nDer er mange sorter af almindelig kvæde, men kun to dusin er registreret i Den Russiske Føderations statsregister, og de fleste af dem blev opdrættet i det sidste århundrede. Varianterne adskiller sig i frugtens form og størrelse, måderne til deres anvendelse, udbytte og også modningstiden. De tidligste kan være delvist klar til brug i sensommeren, de senere modnes tættere på november.\nTidlig smørret. Frugter, der vejer op til 350 g, har en citrongul farve, konisk afrundet, med en gullig hvid papirmasse. Modner i slutningen af september.\nSaftig. Modning - september. Frugter, der vejer ca. 250 g, saftige. Sorten betragtes som højtydende, tørke og frostbestandig..\nHøst Kuban. Afviger i stor frugtstørrelse (op til 500 g), højt udbytte, modstandsdygtighed over for vejrudsigterne. Tidlig sort, relativt saftig.\nAstrakhan. Modning er medium tidligt. Pæreformede frugter, der vejer ca. 200 g, med tæt gul papirmasse, sur, syrlig.\nBeretsky. En mellemsæson af ungarsk oprindelse, delvis selvfrugtbar, kræver bestøvere. Pæreformede frugter, der vejer cirka 270 g, betragtes som meget velsmagende: en af de få sorter med en let astringency.\nBeretski - en pæreformet fremmed sort\nRumo er en af de mest populære sorter\nKvede refererer til afgrøder, der er relativt lette at dyrke, men som kræver grundlæggende pleje..\nValget af et sted til en kvede er enkelt, men det er vigtigt at blive styret af det faktum, at det stadig er et sydligt træ, så det er bedst at plante det i en varm del af haven på den sydlige side af en bygning. Et kæmpe plus er, at de fleste sorter er kræsne over både tørke og tåget jord, de er ikke bange selv for nærhed af grundvand. Kvede vokser på næsten enhver jord, men foretrækker tunge mere: den lever ikke længe på sandjord, bærer frugt dårligt.\nKvede plantes både om foråret og efteråret. Ved plantning skal man huske på, at kvedernes rødder spredes langt ud over kronen, så du bliver nødt til at trække sig tilbage mindst 4-5 meter til nærmeste træ eller struktur.\nKveder plantes som et- og to-årige kimplanter, og i de senere år er kimplanter i containere ofte til salg. I princippet kan de plantes selv om sommeren på en ikke varm dag. Frøplanter med bare rødder foretrækker at plante om efteråret. Plantningshullet, som for ethvert træ eller busk, forberedes på forhånd efter at have dyrket stedet. Når man graver den, introduceres der også lidt gødning: ca. 20 g kaliumsulfat og 500 g superphosphat pr. 1 m2. Landingsgrubens størrelse er 40-50 cm i dybden og op til en meter i diameter.\nDen nemmeste måde er at bruge en frøplante med et lukket rodsystem.\nI modsætning til de fleste haventræer placeres ikke dræning i bunden af brønden, men tværtimod et lag ler ti centimeter. Ovenfor er frugtbar jord med 150 g superphosphat og et glas træaske. En boardingindsats er også påkrævet. Landingsteknikken er konventionel. Rødderne rettes, gradvist dækket af jord uden at uddybe rodkraven. Vand kveden med mindst to spande vand, barkflis med humus eller tørv.\nForårsplantning adskiller sig ikke fra efterårsplantning, men alt forberedende arbejde udføres om efteråret. Derudover skal vanding efter plantningen gives mere opmærksomhed: måske skal kimplanterne vandes meget ofte (alt efter vejret): hvis et lag af mulch på 10-12 cm hældes om efteråret (for at isolere rødderne til vinteren), om foråret skal mulchlaget være meget tyndt, så roden halsen var på overfladen.\nSådan plejer du et træ\nKvede kræver elementær pleje gennem hele vækstsæsonen. Så i det tidlige forår, før saftstrømning, udfører de hygiejnebeskæring og i unge planter - og formende. Når du åbner knopperne, sprøjtes træer med Bordeaux-væske, og der foretages topdressing. I begyndelsen af forlængelsen af knopperne behandles de mod skadedyr. Før du åbner knopperne, er kvede godt vandet.\nEn uge efter blomstring gentages behandlingen mod skadedyr. Midt på sommeren fodres kvede, vanding udføres efter behov. Jorden løsnes med jævne mellemrum. Kemiske behandlinger om sommeren udføres kun i henhold til indikationer, en måned før høst stoppes sprøjtningen.\nEfter høst udføres sprøjtning med en 5% urinstofopløsning, i november udføres vintervanding. Efter bladfald kan du beskære: både hygiejnisk og anti-aging. Straks før frost er stammen cirkel isoleret og i unge træer - og stammerne.\nDe fleste kvædersorter er tørkebestandige, men for frugtning af høj kvalitet kræver kulturen systematisk vanding (normalt 4-5 gange om sæsonen). Naturligvis skal vanding ske endnu oftere i det første år efter plantning. Frugttræer vandes afhængigt af vejret. Det er vigtigt, at jorden er fugtig nok lige før blomstringen, midt i blomstringen, kort efter blomstringen og i en periode med intens frugtvækst..\nTil vanding sjældnere dyrkes kvede ofte ved hjælp af jordbarkflis.\nEfter vanding udføres løsningen og ukrudt, især for unge træer. I sensommeren - det tidlige efterår stoppes vandingen, men på dette tidspunkt skal jorden være fugtig op til en meter dyb. Den sidste - før vinter - vanding gives allerede i november, jorden er gennemblødt i størst mulig dybde.\nI de første 1-2 år efter plantning af kvede er der nok gødning i plantegropen og på det forberedte område. Så skal træet fodres. Organisk materiale i form af kompost eller humus påføres ikke årligt, men der kræves systematisk mineralsk gødning.\nTræet modtager størstedelen af det organiske materiale i form af barkflis.\nI det tidlige forår er urinstof spredt og lavt indlejret i træstammen (40–100 g, afhængigt af træets alder). Efter afslutningen af blomstringen kan du tilføje nitrophoska eller azophoska (200-300 g fortyndet). Gød i august med fosfor- og kaliumgødning (du kan begrænse dig til træaske, et par glas pr. Bagagerumscirkel).\nKvede beskæring udføres i den hvilende periode, det vil sige i det tidlige forår og efter bladfald. Først og fremmest skæres alle syge og tørrede grene ud. Hos voksne og endnu mere så gamle planter udføres udtynding og foryngende beskæring. Unge træer (op til ca. fem år) skal beskæres for at danne kronen korrekt. I slutningen af sommeren er det værd at klemme unge skud, hvis de stadig vokser. Efter bladfald er de normalt begrænset til hygiejnebeskæring og i mindre grad udtynding.\nHøje sorter dyrkes traditionelt i form af et kuppet træ, der skærer en leder ud og efterlader 4-5 skeletgrene, jævnt fordelt omkring omkredsen og med en afstand på 15-20 cm fra hinanden. Lavvoksende træer dannes langs en tyndt lag krone med 8-10 skeletgrene... Kuffertens højde i enhver formation bør ikke være mere end en halv meter. Generelt kan vi sige, at beskæring af kvede udføres på omtrent samme måde som æbletræer..\nDet skålformede træ er bedre belyst af solen\nVideo: formning af kvæde\nKvede modner senere end alle afgrøder i haven, høst sker om efteråret, ofte endda sent. De forsøger at lade frugterne modne fuldt ud på træet, men ofte skal de fjernes, selv umodne, hvis svær frost kommer tidligt. Frosne frugter mister deres smag og opbevares slet ikke.\nHeldigvis har kvædefrugter en tendens til at modne under opbevaring, så der er ingen problemer med at fjerne en let umoden kvede.\nSene sorter er velegnede til langvarig opbevaring, som ofte skal høstes umodne. Sådanne frugter bliver klar til forbrug ca. en måned efter opbevaring i kælderen. De bedste opbevaringsforhold er tør luft og en temperatur på flere grader Celsius. Hvis der er få frugter, kan de opbevares i køleskabet..\nUmodne frugter skal ofte fjernes.\nDesværre er kvæde ikke en af de afgrøder, der kan dyrkes uden sprøjtning. Og hvis hun er sjældent syg, er skadedyr ofte et væsentligt problem..\nÅrsager til sygdomme og deres behandling\nSygdomme hos kvede opstår med dårlig pleje og ugunstigt vejr. Så moniliose angriber normalt i for fugtigt vejr. Først vises der brune pletter på de beskadigede frugter, derefter øges de, papirmassen mister, frugterne falder af. Med sygdommens stormfulde forløb fortsætter den med fuldstændig hel frugt. Behandl sygdommen med fungicider: Bordeaux væske, Rovral osv..\nMoniliose påvirker ofte stenfrugter, men kvæde er også bange for det\nDe samme lægemidler bruges mod bladbrunhed samt meldug. Dug vises normalt først på årlige skud i form af hvide eller brunlige pletter, hvorefter pletterne bliver til en brun film med sorte prikker. Derefter holder skuddene op med at vokse, bladene deformeres og æggestokkene smuldrer. Fungicider anvendes to uger efter blomstring og derefter igen en måned senere..\nSvampen har også skylden for rådnende æggestokke, der begynder med sort af bladene og derefter går videre til knopperne og blomsterne. Æggestokkene dannes, men de rådner hurtigt og falder af. Sprøjtning med Fundazol kan tjene som forebyggelse..\nEn gruppe af skadelige skadedyr kaldes bladdominerende møl. Da planten svækkes markant, går høsten tabt, træets vinterhårdhed forværres. Fundazol eller Dipterex er effektive mod møl, når de påføres efter blomstring..\nUnge stængler og knopper inficerer ofte røde og brune frugtmider. Deres larver suger plantens juice ud. Forebyggelse af invasion - sprøjtning med 7% urinstofopløsning under bladfald. Når der vises flåter, skal du f.eks. Anvende Fitoverm.\nBladlus skader kvede på samme måde som æbletræet og suger saft fra unge skud og blade. Hun kan også bære patogener. Du kan også bekæmpe bladlus med folkemedicin (sæbe, aske, forskellige urter), men med en stor mængde skadedyr skal du bruge den samme Fitoverm eller Biotlin.\nBladlus og andre skadedyr er lige så skræmmende at kvede som æble\nÆblemøllen er en velkendt "orm", der forkæler frugten. Der er mange måder at bekæmpe det på, det er bedre at foretrække biologiske agenser som Bitoxibacillin.\nDu kan formere en kvæde på forskellige måder, alle er enkle i en eller anden grad..\nFrøene ekstraheres fra friske fuldt modne frugter. Efter vask tørres de godt og sås derefter inden vinteren. Sådybde - 2-3 cm. Til vinterafgrøder er de dækket af tørv eller humus. Om foråret tyndes kimplanterne og efterlader i sidste ende 15-20 cm imellem. Ved efteråret vokser de til 35-40 cm og kan transplanteres til et permanent sted.\nNogle gange sås frø endda i en gryde; deres spiring er fremragende\nKvede formeres ved lagdeling på samme måde som korender, kun du har brug for at finde lavtliggende grene, der kan fastgøres til jorden. Toppen tages ud. En lodret spire kan dukke op fra hver lateral knopp. Når de vokser op til 15-20 cm, krammer de sig sammen. Hele sommeren er jorden godt vandet og løsnet, og efter bladfald er de opdelt i kimplanter og plantet.\nReproduktion med stiklinger er noget vanskeligere, da det er nødvendigt at bruge vækststimulerende midler og nøje overvåge jordens fugtighed. Resten er ikke noget problem. Du kan bruge både grønne og lignified stiklinger. Stiklinger med 1-2 internoder plantes i et substrat af sand og tørv (3: 1), fortrinsvis i et drivhus. Rødderne vises om en måned eller senere, men normalt om efteråret er kimplanterne klar til transplantation.\nHvis alt går glat, vil rødderne på skæringen vokse meget hurtigt.\nRødder er ikke den bedste måde at reproducere på, selvom de er de nemmeste. Normalt ødelægges skuddene, men hvis de stærkeste eksemplarer krølles adskillige gange i løbet af sommeren, kan de godt udvikle et godt rodsystem. Som regel kan gode planter opnås fra sådanne kimplanter..\nNormalt formeres de mest værdifulde sorter ved podning. Stiklinger er podet på vilde fugle, kvæde dyrket af frø eller tjørn. Vaccination udføres på samme måde som i tilfælde af et æbletræ. Ud over forårstransplantation med stiklinger bruger de også august spirende..\nVideo: reproduktion af kvæde\nAlmindelig kvæde i landskabsdesign\nUnder blomstringen ser kvede meget smuk ud, og derfor bruges den ofte til at dekorere parker, gyder og firkanter. Imidlertid anvendes oftere japansk kvæde til dette formål, som er en lidt anden art og dyrkes næsten altid i form af en busk..\nFotogalleri: kvæde i design\nAlmindelig kvæde er et frugttræ, der bærer frugter, der ligner æbler, men hårdere og mere tærte. Kvede kan næppe findes i hver have, men der er mange fans af denne kultur..\nKvedebær eller frugt\nHvad er kvede, og hvordan spises det - nyttige egenskaber og anvendelser af frugten\nHver persons diæt bør omfatte den maksimale mængde fødevarer, der ikke kun tilfredsstiller sult, men også giver kroppen vitaminer, mineraler og næringsstoffer, der er nødvendige for dens eksistens. Enhver, der bekymrer sig om deres helbred, skal vide, hvad kvede er, og hvordan man spiser det, fordi det er en utrolig sund frugt. Frugterne og frøene fra denne plante bruges både til madlavning og i folkemæssige opskrifter..\nDet er et træ eller en buskplante med spiselige frugter. Tilhører den lyserøde familie. Planten er udbredt i Kaukasus, Centralasien, Transkaukasien, Turkmenistan, Dagestan, Middelhavet, nogle regioner i Asien, Europa. Australien. Frugter bruges til at forberede adskillige retter. De har, ligesom andre dele af planten, medicinske egenskaber, derfor er de til stede i massen af traditionel medicin.\nDenne frugt er det eneste medlem af slægten Cidonia oblonga. Kvede er et løvtræ 1,5-5 meter højt, mindre ofte en busk. Grenene går op skråt. Planten har en tynd skællet bark. Farven er mørkegrå, rødbrun eller brun-sort. Skuddene er grågrønne. Formen på bladene er ovoid, aflang eller oval. De er alternative, bredt elliptiske, bunden er kileformet eller hjerteformet, skyggen er mørkegrøn. Blomster med regelmæssig form med korte ben. Der er en hvid, lyserød eller lys corolla op til 5 cm i diameter.\nKvedefrugt er et behåret, sfærisk eller pæreformet falsk æble. Det er glat og ru. Den indeholder mange brune frø. Der var tilfælde, hvor en enhed vejede to kg. I den vilde sort overstiger vægten af falske æbler ikke hundrede gram. Kødet er sejt, ikke saftigt. Hvordan smager kvæde? Det er lidt sødt, syrligt og snerpende. Træer blomstrer i maj-juni. Frugter modner i september-oktober.\nDen bedste høst høstes fra træer, der vokser på lerjordstunge jordarter. På sandjordjord begynder planten at bære frugt tidligere. Formeres med stiklinger, transplantater, rodskud, frø. Plantens naturlige rækkevidde er fra de centrale og sydlige regioner i Europa til Centralasien. De mest populære sorter:\nAlmindelig. Et træ med store frugter. Den vokser i Nordkaukasus, i Nedre Volga-regionen, Astrakhan- og Volgograd-regionen, Krim, delstaterne i Centralasien, Grækenland. Vinterharde sorter findes i Hviderusland, de baltiske stater og det centrale Rusland. Der er pæreformede, portugisiske og æbleformede sorter af almindelig kvæde.\nJapansk. Buske af denne sort når op til 2 meter i højden. De er stedsegrønne med røde blomster og utroligt duftende frugter. Pulp af den japanske sort har 4 gange flere frugtsyrer end almindelige. Det er bedre at fortynde saften fra sådanne frugter med vand..\nKinesisk. Det adskiller sig fra japanerne i udseendet af lyserøde blomster i blomstringsperioden. Kinesiske frugter er meget aromatiske, har en kødfuld papirmasse med udtalt surhed og astringency. Rig på vitaminer, næringsstoffer, sporstoffer. De hjælper godt med behandling af lever, milt, mave, spasmer, smerter i ischias, gigt. Fjern ødem under graviditet, hypertension.\nAlle ovennævnte sorter er opdelt i flere sorter med deres egne karakteristiske træk. Deres navne:\nKollektiv (indeholder mange stenede celler);\nMich er frugtbar;\nEn højtydende og uhøjtidelig plante formerer sig vegetativt: ved rodskud, stiklinger, lodrette lag, transplantater. Det er lige så let at dyrke som et pære- eller æbletræ. Træer plantes bedst i varme, solrige områder. De tåler tørke godt, men rigelig vanding er bedst. Frøplanter kan placeres i tør jord.\nTil plantning er midten af april eller oktober bedst egnet. Det er nødvendigt at vælge kimplanter med veludviklede rødder og en dannet krone. De placeres i en dybde på 50-60 cm. Diameteren på pit er mindst en meter. Inden plantning skal du udfylde kompost eller humus. Til bestøvning skal du placere to eller tre træer i nærheden. Ved frugtning skal stærke årlige grene afkortes. Regelmæssigt tyndes kronen ud og fjerner alt tørt. Falske æbler høstes, når de modnes, før den første frost. De opbevares meget godt, hvis alle regler overholdes, kan de lyve i op til fem måneder..\nFrugten indeholder mange stoffer, der er nødvendige for kroppen. Frugter indeholder mange antioxidanter, der hjælper med at bekæmpe stress, forhindrer ældningsprocesser og har en antitumoreffekt. Takket være pektin og kostfibre, der er inkluderet i sammensætningen, renser de kroppen perfekt for tungmetaller og skadelige stoffer, fjerner overskydende kolesterol, toksiner og hjælper med at normalisere fordøjelsen. Fordelagtige funktioner:\nKvede er rig på vitaminer, mineraler, den indeholder næsten alle vitale elementer. De nøjagtige tal afhænger af sorten og mange andre faktorer. Tabellen nedenfor viser de gennemsnitlige værdier: