21. oktober, 2015 - 19:07\nPoul Schou, ikke at ville se kompleksiteten i problemerne gør, at kontroversielle problemelementer bevidst overses eller "skubbes til hjørne" ...man skal jo ende op med et kompromis alle kan samles om.\nDet er som når I økonomer arbejder med opbygning af en økonomisk model og så af ideologiske årsager ikke vil implementere eksv. nationalisering af banker eller strategiske virksomheder, selv om det i krisetider vil udvide den økonomiske værktøjskasse gevaldigt.\nBæredygtighed som samlet problemkompleks vil betyde at de virkelige problemområder vil kunne beskrives fra alle vinkler. Alt andet er forvirring af almenheden og demokratiet.\nEjvind Larsen, Keld Albrektsen og Philip B. Johnsen anbefalede denne kommentar\n21. oktober, 2015 - 19:47\nDet er netop for at kunne se kompleksiteten i øjnene og yde den retfærdighed at det kan være godt at fokusere på et problem ad gangen. Bredde kommer nu engang ofte på bekostning af dybde.\n21. oktober, 2015 - 20:02\nManglende focus på betydningen af sammenhæng i udfordringer, der har flere komponenter der influere på hinanden, påvirker forståelse af udfordringen negativt.\n21. oktober, 2015 - 20:04\nPoul Schou, 19:47 Det synspunkt er så meget igår, nu hvor supercomputeren eksv. overflødiggør det matematiske bevis...\nTænk sig at kunne stå på TV og sige: Efter vi har fodret computeren med alle forhåndenværende data så er forslaget at vi opretter en stats bank og skiller finansspekulation fra reel bankvirksomhed\neller i klimasammenhæng:\nComputeren siger vi straks skal opfylde alle slumområders og oplands behov for ladcykler til bortfjernelse af natrenovationen, transport af markedsprodukter, og taxakørsel af folk der skal på arbejde osv ...\n21. oktober, 2015 - 20:12\nPoul Schou skriver bl. a.:\nJa, men hele idéen er jo, at vi mennesker skal finde mådehold. Det bliver en psykisk anstrengelse for os at afstå fra behovstilfredsstillelse, som ikke er fundamental, men baseret på magelighed, grådighed, vane og social konkurrence. Det har vi bare at tage fat på, og vi får nu hjælp fra en mængde kirkelige organisationer, der maner til mådehold.\n21. oktober, 2015 - 20:21\nMådehold er fint i det omfang det er nødvendigt. Og det er præcis hvad et fornuftigt afgifts- eller kvotesystem vil føre til - den nedgang i forbruget af drivhusgasser som er nødvendig for at undgå for store klimaproblemer.\n21. oktober, 2015 - 20:30\nJa uha hvor går det godt for CO2-kvote systemerne. Ikke et eneste kan du henvise til, der har haft succes.\nHvis man vil gøre noget, som man ved vil virke, så stopper man udledningen ved brønden. James Hansen kom med et udmærket forslag, som ville komme almindelige borgere til gavn.\nMen så kan kapitalisterne ikke længere kontrollere og korrumpere det hele, så det blev ikke til noget.\n21. oktober, 2015 - 20:31\nJeg har ikke læst alle kommentarer, men de forekommer mig at ideen om opsparing i boligen ligger i vejen for såvel arbejdskraftsmobiliteten, som ønsket om mindre bilkørsel. Firmaer sparer lageromkostninger ved at bruge landevejene som lager( lastbiler kontra tog). Osvosv....\nOg mht. kravet om øget vækst. Beror det ikke på at nogen hele tiden skal "skumme fløden"? De multinationale kan ikke tjene penge i samfund uden vækst.\n21. oktober, 2015 - 20:33\nEt vækstfrit samfund behøver heller ikke meget udefra.\n21. oktober, 2015 - 20:39\nafgifts- eller kvotesystemer fører ikke til menneskelig selvransagelse. Ikke til ændret adfærd af lyst eller egen drift, men til regeladlydelse. Og dermed ikke til holdbar omstilling.\n21. oktober, 2015 - 21:14\n"Ikke et eneste kan du henvise til, der har haft succes."\nNu findes der ikke så mange historiske eksempler på CO2-kvotemarkeder, men kvoteprincippet har været brugt på en række andre problemer, som regel med gode resultater. Det nok største eksempel til daglig er det amerikanske program mod syreregn, som i høj grad byggede på kvoter, og mig bekendt generelt anses for at være meget succesfuldt.\nMht. det mest kendte CO2-kvotesystem, som er EUs, skal det selvfølgelig bedømmes ud fra hvad sådan et kvotesystem forventes at indebære, og hvad det ikke indebærer. Et effektivt CO2-kvotesystem skal medføre at der ikke udledes flere kvoter end de X ton som de samlede kvoter svarer til. Og præcis det er også tilfældet i EU. At kvoterne er blevet meget billige ændrer ikke ved at udledningerne holder sig indenfor de fastsatte kvotegrænser. Mange synes så ikke systemets begrænsninger er ambitiøse nok, men det er en helt anden sag. Det er et spørgsmål om hvilket X man har valgt til at starte med, men ikke et spørgsmål om hvorvidt systemet er i stand til at sikre at det valgte X rent faktisk bliver overholdt.\n"afgifts- eller kvotesystemer fører ikke til menneskelig selvransagelse. Ikke til ændret adfærd af lyst eller egen drift, men til regeladlydelse."\nDet kan du nok have ret i, men jeg kan ikke se at det er noget afgørende problem. Det samme kan siges om mange af de påbud og forbud vi har i en retsstat som Danmark, som færdselslov, straffelov osv. Og de er formodentlig i store træk gavnlige for at få samfundet til at fungere. Hvorfor det skulle være i strid med bæredygtighed at det er sådanne regler der sikrer at vi løser klimaproblemet, har jeg svært ved at se.\n21. oktober, 2015 - 21:52\nforskellen er, at klimaproblemet ikke er et personligt eller et socialt problem, men hvad du vist selv har kaldt en global eksternalitet. Man har som privatperson umådelig let ved at sætte sig selv fri af problemet. Men det holder jo ikke i realiteten, da det er summen af alles adfærd, der fører til misæren. Bedste ændring skal komme indefra. og det mest interessant bud er lige nu :\n" Selv lover de at gøre deres organisationer og livsstile mere bæredygtige",\nEjvind Larsen, Liliane Murray og Lise Lotte Rahbek anbefalede denne kommentar\n21. oktober, 2015 - 21:57\nDér er den så igen - hvem dækker dette 'vi' over i overskriften? ...\n21. oktober, 2015 - 22:27\nEngang var klimabenægterne det største problem. Det er nu hurtigt ved at blive afløst af de klimaretfærdige.\nImens går verden sin gang som altid, med eller uden liv på jorden.\n21. oktober, 2015 - 22:30\nOk, mit forslag 20:04 med nogle ikke-liberalideologiske (dvs realistiske) computermodeller blev ikke videre værdsat.\nMen fakta er, at Thomas Piketty gjorde det, og han fik bekræftet, de rigestes opsugningseffekt af kapital, dvs akkumuleringen i samfundet er virklig, at arvereglerne forhindre spredning af ejendomsrettet, at r>g, dvs formueafkastet er større end stigningen i nationalindkomsten (uligheden stiger systemisk) alene på grund af kapitalismens indre malfunktion, at Kuznets (Nobelpristager) kurve - Vækst mindsker uligheden - er noget sludder osv. osv.\n...så jeg forstår da godt at borgerlige økonomer ikke skal have fingrene i den maskine - så hellere snakke videre om atomiserede løsrevne problematikker.\nEjvind Larsen, Liliane Murray, Torben Skov, Lise Lotte Rahbek, Philip B. Johnsen og Dennis Berg anbefalede denne kommentar\n22. oktober, 2015 - 01:34\nLad nu de stakkels kapitalister få en fridag. Meget skal de have skal have skyld for og det er jeg enig i, men ikke lige klimaet. de udgør et mindretal af befolkningen og selv om deres fodaftryk kan være stort, så er det intet mod 5.5 milioner mennesker, der gør som de plejer og regulært er skide ligeglade med miljøet. Lad os bare være ærlige, vi kunne alle spare på vandet, strømmen, varmen uden de store gener, hvis vi ville og gad bekymre os om det, men det gider vi ikke. Der er ingen grund til at have lys i rum vi ikke opholder os i, eller til at tage bilen de femhundrede meter ned til brugsen, eksemplerne er endeløse hvor helt almindelige mennesker, kunne gøre noget for miljøet, men ikke gør det ;-)\n22. oktober, 2015 - 01:36\nKapitalisterne har magt ud over deres antal. Med deres penge lobbyer de og vildleder befolkningen gennem misinformation.\nHvad Koch-brødrene ikke har forvoldt af skade på klimakampen.\nEjvind Larsen, Bill Atkins og Liliane Murray anbefalede denne kommentar\n22. oktober, 2015 - 01:38\nNåja, jeg glemte bankerne, som bestemmer hvor pengene i samfundet kanaliseres hen - og dermed også hvor de IKKE kanaliseres hen. Der investeres stadig 10x så meget i fossile energikilder som der gøres i grønne.\nEjvind Larsen, Philip B. Johnsen, Bill Atkins og Liliane Murray anbefalede denne kommentar\n22. oktober, 2015 - 01:41\nKapitalisterne har sørget for, at en stor del af befolkningen tror, at "det bliver ikke så slemt". Det er grunden til, at de kan handle som de gør. Hvis folk virkelig vidste, at vi er i livsfare og at dette drejer sig om menneskehedens fremtid, så tror jeg ikke de ville kunne svine som de gør, med deres børn som vidner.\n22. oktober, 2015 - 05:59\nPoul Schou, hvordan vil du tale klimaforandringerne uden at inddrage andre forskellige miljø- og resurseproblemer? De hænger jo sammen som ærtehalm?\nHvordan kan man gøre andet end, at appelere til den enkeltes samvitiighed, når politikere, beslutningstagere og det internationale samfund, tilsyneladende intet gør, men stadig taler om vækst som løsningen på alle problemer, uanset hvad disse måtte være?\nJeg taler dagligt med andre mennesker (tilfældige), og er chokeret over hvor få mennesker der overhovedet er, der ved noget om disse ting, så længe man kan købe en bluse for en 50er i H&M, og de sender X-factor, så er alt jo godt.\nEjvind Larsen, Dennis Berg og Bill Atkins anbefalede denne kommentar\n22. oktober, 2015 - 06:04\n22. oktober, 2015 - 06:14\njeg går ud fra at du er bekendt med terminologierne;- Årsagssammenhænge, årsag og virkning?\nVed at den enkelte tager et skridt i den rigtige retning, kan vi vise de modvillige politikere, hvor vi som befolkning vil hen, hvilken udvikling vi ønsker, og vi kan forhåbentligt få flere og flere til at sætte deres kryds ved de politikere der rent faktisk vil det her.\nHvis vi sætter os hen og venter på at beslutningstagerne skal gøre noget, så kan vi vente fra nu af og til Armageddon.\n22. oktober, 2015 - 06:17\nHusk at deltage i klimamarcherne.\nDe er i øvrigt for alle, der kerer sig om klimaet uanset politisk og eller religiøs holdning.\n22. oktober, 2015 - 08:08\n"Man har som privatperson umådelig let ved at sætte sig selv fri af problemet. Men det holder jo ikke i realiteten, da det er summen af alles adfærd, der fører til misæren. "\nJeg synes ikke det du skriver, hænger sammen. Ja, summen af alles adfærd fører til miseren, og derfor vil det gå galt uden en international regulering. Men givet at man foretager denne regulering (vhja. kvoter/afgifter) vil folks adfærd automatisk ændre sig, simpelthen fordi det bliver for dyrt at udlede, og så undgår man miseren. Uanset om folk nu selv har tænkt dybe problemstillinger igennem om livsstil og klimaproblemer, eller de simpelthen blot ganske enkelt sparer lidt på de lange bilture fordi benzinen bliver dyrere.\n"Poul Schou, hvordan vil du tale klimaforandringerne uden at inddrage andre forskellige miljø- og resurseproblemer?"\nDer findes en ganske enkel løsning på klimaproblemet: At sætte et internationalt kvoteloft der er så lavt som naturvidenskabsmændene nu mener skal til for at vi med rimelighed kan undgå de værste konsekvenser. En international afgift på udledninger ville kunne medføre samme resultat. Man behøver ikke at have detaljeret viden om potentiel fremtidig fosformangel og mange andre tilsvarende resurse- og miljøproblemstillinger for at kunne tage stilling til dette enkle klimaforslag.\nMen i øvrigt vil jeg gerne give dig ret i at det mest perspektivrige ved at nogle højlydt begynder at ændre livsstil ikke er den direkte virkning i sig selv, men det at det kan tilskynde til at politikerne opfatter spørgsmålet som vigtigt for vælgerne og derfor bliver tilskyndet til en mere aktiv politik. Man gør sig blot en tjeneste ved at være opmærksom på at det er dette - gennemførelsen af en kollektiv regulering i sidste ende - der er det realistiske mål. Og så bør man huske på at det jo er politikerne i USA, Kina og Indien osv. som er den vigtige målgruppe - hvad Danmarks politikere isoleret beslutter, har heller ingen effekt på det globale problem. Det er derfor vigtigt at målrette evt. danske tiltag ud fra hvad man vurderer har størst effekt på verdenssamfundet.\n22. oktober, 2015 - 09:03\nJohnny Winther Ronnenberg, du har åbenbart ikke læst hvad jeg skriver. Jeg angriber ikke kapitalisterne, idet jeg anser, de der udnytter ejerskabet til det kapitalistiske produktionssystem til skade for andre, som værende mentalt afvigende og uden for pædagogisk rækkevidde - og som du rigtigt skriver, udgør de en ganske lille del af befolkningen.\nDet jeg angriber er selve ejersystemet omkring samfundets produktionsmidler. Et ejersystem, som er udkrystalliseret af ingredienserne, rå magt, grådighed, og vold, overhældt med uendelige mængder papirpenge. I den forbindelse angriber jeg også de, der bevidst forsvarer dette ejerskabsforhold, og som lever af at forvirre debatten og forhindre demokratiets funktion - tjenerne om man så kan sige.\nJeg kan anbefale nedenstående artikel:\nLiliane Murray og Knud Chr. Pedersen anbefalede denne kommentar\n22. oktober, 2015 - 11:14\nPS. Og med alle respekt - så er det vel også det artiklen handler om:\n22. oktober, 2015 - 14:46\nJeg forestiller mig, at en af hovedårsagerne til, at vi ikke kan finde ud af at handle i tide, er en udbredt videnskabelig analfabetisme planeten over, og dette slet ikke alene i samfund, hvis videnskabelige og teknologiske niveau har været holdt tilbage af religiøs dogmatisme over århundreder, men også i mere sekulære samfund som de vestlige, herunder det danske.\nTil trods for, at man i velstående samfund mæsker sig i teknologisk isenkram o.l., der kun eksisterer som følge af menneskets overordentlig præcise forståelse af naturlovene, ikke mindst elektromagnetismen og kvanteteori, så undsiger de fleste af disse teknologi-fetichister tilsyneladende mere eller mindre prompte naturvidenskaben, hvis eksperterne på grundlag heraf kommer med ubelejligede eller ubehagelige forudsigelser.\nI så fald giver man sig til at opfinde sin egen virkelig. Man giver sig måske til at fantasere om, at vores art ad teknologisk vej kan transcendere naturlovene (sikkert uden at være sig bevidst om, at det er det, man faktisk gør), i en komplet vildfaren forestilling om, at naturlovene er underlagt teknologien, og ikke omvendt, som det i virkeligheden selvsagt er. Det er i mine øjne om noget et eksempel på videnskabelig analfabetisme: Man forstår end ikke, at en naturlov kan man ikke betvinge på nogen måde.\nPhilip B. Johnsen, Peter Knap og Bill Atkins anbefalede denne kommentar\n22. oktober, 2015 - 15:43\nApropos videnskabelig grundviden, så ligger vi danskere i toppen sammen med hollænderne. Amerikanerne derimod klarer sig temmelig middelmådigt, s.4 her:\n22. oktober, 2015 - 17:29\nTror du selv på at et kvotesystem vil virke, vi har haft kvotesystemer indenfor flere områder, kvoter ender blot som en handelsvare, der overføres fra virksomhed til virksomhed, land til land, glem det, det kan der snydes uendeligt med. Pas på du ikke ser dig blind på en enkelt ide.\nMen det har jo som sådan ikke noget at gøre med at inddrage alle aspekter ved bæredygtighed i debatten. Kvoter kunne være en del af det, men langt fra nok. Der skal holdningsændrende love og reguleringer til, hvor vi hver især som borgere, bliver klar over vores andel og ansvar i hele problematikken. Hvor vi begynder at tænke og forbruge ansvarligt, tænke kvalitet fremfor kvantitet, men so længe man køre på med forbrugspropaganda, i form af smart reklame, markedsføring, sammen med mode og designindustrien, men også TV programmer og medierne i særdeleshed, har et stort ansvar, ikke at forglemme vores 'politikere' (haha)\n22. oktober, 2015 - 17:34\nKvanteteorien er nu ikke bevist endnu, personlig hænger jeg mere til stringteorien omend den aldrig vil kunne bevises. Men det bliver spændende at se hvilken af de to teorier der kommer ud som vinderen, eller om det bliver en helt 3.\n22. oktober, 2015 - 17:46\n"kvoter ender blot som en handelsvare, der overføres fra virksomhed til virksomhed, land til land"\nJa, det er netop det smarte ved et omsætteligt kvotesystem. Set fra drivhusproblemets side er det komplet ligegyldigt hvor på jordkloden udledningen finder sted - et ton CO2 skader lige meget, uanset om det udledes i Kalundborg eller Kuala Lumpur. Men omkostningerne ved at forhindre udledningen varierer meget fra sted til sted. Derfor bør reduktionerne finde sted der hvor det er billigst. På den måde mindsker man den samlede byrde ved en mere ambitiøs klimapolitik. Tilhængerne af en effektiv klimapolitik bør være interesserede heri, for jo mindre byrdefuldt det bliver, jo mindre vil også modstanden være.\n22. oktober, 2015 - 18:02\nSå har den kære John Fredsted, åbenbart lige i stødet til en gang mobberi, lagt sig ud med alverdens elektroingeniører - modig mand ... ;-)\n22. oktober, 2015 - 18:06\n@Liliane Murray: Det er godt nok lidt af en tangent (i i forhold til artiklen), men jeg bliver lige nødt til at forholde mig til det, du skriver om kvanteteorien.\nIngen empirisk teori kan bevises. Stringent bevisførelse er forbeholdt matematikken alene. Men rigtigheden af en empirisk teori kan bestyrkes gennem eksperimenter. Her er kvanteteorien i absolut særklasse: Intet eksperiment igennem et helt århundrede har nogensinde modsagt teorien. Og for lige at sætte trumf på, kan følgende faktum nævnes: I kvanteelektrodynamikken, der beskriver vekselvirkningen mellem elektromagnetisk stråling og ladede partikler, kan man udregne elektronens såkaldte anomale magnetiske moment med en præcision, der svarer til at måle afstanden mellem New York og London med en usikkerhed svarende til bredden af et menneskehår; og målinger af dette moment i laboratoriet stemmer overens hermed!\n22. oktober, 2015 - 18:20\nCO2-kvoterne er udtænkt som et gigantisk spekulationsmarked garneret med ernorme subsidier til erhvervslivet, tilstrækkeligt uigennemskueligt til, at det ikke kan rammes af konkret kritik - selv den gigantiske svindel med moms til ca. 50 mia. kr. druknede for øjnene de undrende EU-borgere.\nHele CO2-showet er skabt for at bortlede opmærksomheden fra den nødvendige bæredygtighedsdiskussion - en diskussion som kunne risikere at gribe ind på det hellige "frie marked" .\n22. oktober, 2015 - 18:21\nDet er med den samme sikkerhed, eksperter kan konstatere, at problemet med bekæmpelse af klimaforandringer er, de rige ikke har noget tilovers for de fattige, læs bare økonomen der rådgiver b.la. folketinget.\n"Set fra drivhusproblemets side er det komplet ligegyldigt hvor på jordkloden udledningen finder sted - et ton CO2 skader lige meget, uanset om det udledes i Kalundborg eller Kuala Lumpur."\n22. oktober, 2015 - 19:11\nDe uden noget ansvar for klimaforandringerne, har ret til hele kvoten op til vores levestandard og de rige må skære ned.\nDet er dyrt ikke at forstå det grundlæggende, men (vi) Vesten har høstet frugterne og opbrugt 'hele' vores kvote.\nBill Atkins og Liliane Murray anbefalede denne kommentar\nHer et eksempel den spekulationslogik der hersker i CO2-kvoteordningen:\nPrisen på CO2-kvoter i EU er på grund af krise og lav efterspørgsel faldet til fire euro for at udlede ét ton CO2. Forventningen var, at det ville koste 30 euro. Den lave pris gør, at hele systemet er i fare for at bryde sammen. F.eks. betyder den, at det i Tyskland er blevet god forretning at fyre med brunkul.\n..ja jeg må altså tage mig til hovedet. Miljøpolitik finansialiseret. Økonomerne og ikke mindst spekulanterne må have klappet i deres hænder da det system blev listet på plads.\nPhilip B. Johnsen og Liliane Murray anbefalede denne kommentar\n22. oktober, 2015 - 21:28\nPoul Schou, 08:08,\n- regulering er godt, men når det kommer til klimaet, ikke nok.\nHer skal vi have fat i bogtitler som:\nJens-André P. Herbener: "Naturen er hellig", eller Ole Jensen: "På kant med klodens klima", hvor den tidligere domprovst argumenterer for, at mennesket må genfinde kontakten med naturen agtelsen for den. Vi skal ikke følge økonomiske afgiftsregler eller CO-2 kvoter, men følelser overfor naturen. Det er jeg meget enig i.\nJeg kommer til at tænke på fortalen til Jyske Lov, hvor der står: " ... men ingen lov er jævngod at følge, som sandheden". Sandheden, ikke i den russiske betydning, "Pravda", men som "følelsen af at gøre det rigtige".\n22. oktober, 2015 - 22:03\nja, du har sagt flere gange at regulering ikke er nok, når det drejer sig om klimaet, men jeg kan ikke se at du har givet noget argument for hvorfor det ikke skulle være tilstrækkeligt.\nSom jeg har sagt nogle gange tidligere i tråden her: Der findes en ganske enkel løsning på klimaproblemet, nemlig at sætte et internationalt kvoteloft der er så lavt som naturvidenskabsmændene nu mener skal til for at vi med rimelighed kan undgå de værste konsekvenser.\nFolk her i tråden, inklusive du selv, bliver ved med at sige at de ikke kan lide kvoter, og at man ikke kan løse klimaproblemer med kvoter, men det forekommer mig ikke at en eneste, heller ikke dig, har forklaret hvorfor sådan et system ikke skulle virke, hvis det bliver indført.\n22. oktober, 2015 - 22:21\nJeg kan ikke på stående fod argumentere for, hvorfor det ikke vil virke, men jeg fornemmer, at det vil blive omgået, spekuleret ud i hampen, handlet med på den sorte børs, blandt sidegadevekselerer, og som Bill Atkins bl. a. nævner, er så følsom overfor konjunkturer, at det nemt kan miste den tiltænkte virkning. Jeg tror ligesom ikke på det, uden at kunne forklare det nærmere, beklager.\n22. oktober, 2015 - 22:25\nØkonomer mister al troværdighed i u-landenes øje, når økonomer ikke indser, at i-landene har opbrugt alle tænkelige forbrugs kvoter, der leder til klimaforandringer, i-landene har principielt ingen tilbage, til ulandene har levestandard som vores.\nØkonomer er 'døde for processen' til de forstå de grundliggende forudsætninger og må bærer ansvaret for konsekvenserne.\n22. oktober, 2015 - 22:33\nVi kommer så nok ikke længere, men man fornemmer på dit svar - som er forfriskende ærligt, tak for det - at din modstand mere handler om en art dogmatik eller automatreaktion, end det handler om sund fornuft og en gennemtænkning af hvad et kvotesystem indebærer.\nMht. Konjunkturfølsomhed vil jeg gøre opmærksom på en hyppig misforståelse, som også gør Bills kommentar lidt irrelevant: Ja, kvoteprisen ryger op og ned i takt med konjunkturerne. men det der i sidste ende er vigtigt for klimaet, er jo ikke prisen, men de udledte mængder, og de holder sig til gengæld stabilt indenfor kvotesystemets rammer sålænge det håndhæves. sålænge mængdebegrænsningen overholdes, er prisen i sidste ende irrelevant, i hvert fald set fra klimaets synspunkt.\n22. oktober, 2015 - 22:59\nDen lave pris gør, at hele systemet er i fare for at bryde sammen... det må da kunne få selv en markedsøkonom til overveje om det er rigtigt at basere et kvotesystem på konjunkture og spekulation...\n22. oktober, 2015 - 23:00\nØkonomers manglende forståelse for løsning på klimaforandringerne, ses tydelig ved, at de det ikke betaler sig, at arbejde for en løsning.\nWhere ( r )is the return on capital and ( g ) is the growth rate of the economy.\n22. oktober, 2015 - 23:09\nHvis mine indvendinger er irrelevante så må andre jo have ordet:\n»For tiden er systemet nærmest en joke«, siger vicedirektør i brancheorganisationen Dansk Energi, Anders Stouge, med henvisning til den lave pris: »EU har lige vedtaget klimamål for 2030. I Europa står vi med en stor gruppe kraftværker, der snart skal pensioneres og erstattes af noget andet. Vi har brug for et prissignal, der siger, at man ikke skal gå den sorte vej«. Pol\n22. oktober, 2015 - 23:55\nPoul Schou der var en mand - vicedirektør i brancheorganisationen Dansk Energi - der tænker lidt længere frem end til næste auktion på CO2-Børsen, fordi han og hans kolleger i EU skal bygge for adskillige milliarder euro nye kraftværker, dækkende energibehovet de næste 70 til 80 år , ...det er sgu da helt irrelevant putte sådan betragtninger ind i et konjukturfølsomt spekulationscirkus.\nNå klokken er ved at være fem minutter i tolv ... Sov godt.\n23. oktober, 2015 - 05:51\nDet er korrekt John Fredsted, men kvanteteorien uanset at den ikke er modbevist, så er den heller ikke bevist, du kan heller ikke modbevise Gud, og det har ingen kunnet i flere tusinde år, så det synes jeg er et dårligt argument.\nOm man er tilhænger af kvante eller string teorien, er et simpelt valg, om man vælger at tro på det ene eller det andet, der adskiller det sig ikke fra religion.\n23. oktober, 2015 - 06:01\nKvotesystemer virker ikke, for der er mennesker der er så ligeglade med andre og så grådige, at de vil gøre alt hvad de kan for at manipulere, om det så skal koste liv, bare de får det de vil have.\nOg så vil vi se skrupelløse regeringer på tværs af kloden der til skade for deres eget land og borgere, vil sælge ud af de kvoter som landet og dets borgere ellers selv har brug for. Hvorfor skulle det gå anderledes end med penge og ressourcer, eller tror du at de mennesker der i dag lægger stor grådighed for dagen, pludseligt vil vende på en tallerken og blive empatiske ansvarlige lighedsforkæmpere?\n23. oktober, 2015 - 06:04\nKvoter ville kun kunne virke, hvis der bliver et forbud mod at salg eller overdragelse af kvoterne. Hvis et land så ikke opbruger sine kvoter, så bør det ses som et miljømæssigt bonus.


Social dumping – Københavns Universitet\nSocial dumping er et udtryk der bruges om en række forskellige fænomener. Fællesnævneren er at disse fænomener på den ene eller anden måde sætter arbejdstagernes løn- og arbejdsvilkår under pres eller undergraver de institutioner, der er med til at opretholde disse vilkår. Begrebet bruges altså på varierende måder, hvorfor man heller ikke kan sige, at der findes en entydig definition af begrebet ’social dumping’.\nBeskæftigelsesministeriet kom med et bud på en definition af social dumping som del af et udvalgsarbejde i 2012. Her blev det fremhævet, at begrebet social dumping normalt bruges om forhold, hvor udenlandske lønmodtagere har løn- og arbejdsvilkår, som ligger under det sædvanlige danske niveau. Nøgleordene her er ’normalt’, hvilket påpeger at det også kan omhandle andre forhold samt ’udenlandske lønmodtagere’, hvilket understreger, at nok kan en dansk lønmodtager få en meget lav løn, men det er udenlandske lønmodtagere, vi normalt har i tankerne, når der bliver talt om social dumping. Endvidere er det vigtigt her, at ’det sædvanlige danske niveau’ henviser til, at løn- og ansættelsesvilkår skal kunne måle sig med de vilkår, som fremgår af den gældende kollektive overenskomst på det relevante faglige område; i industrien, byggeriet, inden for handel osv. Henvisningen til de kollektive overenskomster er vigtig, da vi i Danmark ikke har nogen lovgivning, der siger noget om, hvad mindstelønnen skal være. Det er derimod aftalt i de kollektive overenskomster, som Beskæftigelsesministeriet her henviser til.\nDernæst bruges social dumping også om situationer, hvor udenlandske virksomheder udfører opgaver i Danmark uden at leve op til danske love og regler om fx SKAT, arbejdsmiljø eller social sikring. Her er altså fokus på udenlandske virksomheder – ikke lønmodtagere – og at virksomhederne bryder dansk lovgivning på visse områder.\nEndelig fremhæver Beskæftigelsesministeriet, at der kan være tale om social dumping, hvis udlændinge juridisk set optræder som selvstændige, fx som en enkeltmandsvirksomhed, men alligevel reelt er i en form for ansættelse i en virksomhed. Sådanne personer bliver omtalt som ’falske selvstændige’. Virksomheders motivation til at indgå i sådanne arrangementer kan være, at man ønsker at omgå de krav til løn- og andre ansættelsesvilkår, der ligger i den kollektive overenskomst. Selvstændige er per definition ’virksomheder’ og kan derfor ikke dækkes af en kollektiv overenskomst.\nKigger vi ud i Europa bliver det også her ofte fremhævet, at der ikke findes nogen generelt accepteret definition af ’social dumping’. Ser man på rapporter fra EU-institutioner og debatter fra Europa Parlamentet, så bliver begrebet brugt ganske bredt. For eksempel peges der på den ene side på, at virksomheder fra lavtlønslande, i fx Øst- og Centraleuropa, forsøger at opnå økonomiske fordele ved at tilbyde at løse opgaver og services i lande med høje lønniveauer til en lavere pris. Det er nærmest som vi kender diskussionen her hjemmefra. På den anden side taler man også om, at når virksomheder udflytter opgaver til lande, hvor lønniveau og andre standarder er lavere, så kan det også anses som en form for ’dumping’. Her adskiller den europæiske diskussionen sig fra den danske.


Leif Nielsen – Travsportshistorie.dk\n24. august 2016 Henrik Berg\nPortræt af træner Leif Nielsen (1921-2003), som bl.a. vandt Derby med Aprilsnar og flere andre storløb – både som kusk og træner – og desuden var meget aktiv i travpolitik som mangeårig formand for den københavnske trænerforening.\nDet kom som lyn fra en klar himmel, da Leif Nielsen efter løbene på Lunden søndag, den 18. juni 1978 pludselig meddelte, at han lukkede stalden med øjeblikkelig virkning og sidenhen flyttede til Spanien.\nI en alder af 57 år sagde Leif Nielsen farvel til travsporten efter en karriere med over 700 sejre, heriblandt Derby med Aprilsnar, Kriterium med Ursus The Great og Lewport (trænet af Bjarne Schnell) samt Opdrætningsløb med Ursus The Great.\nLeif Nielsen var manden, der forstod at skabe overskrifter – han havde pressetække, som Væddeløbsbladet skrev i et portræt i 1968 – og kælenavne som “Den lille troldmand” – “Finish-Leif” og “Sulkyekvilibristen” blev ofte brugt om den københavnske træner.\nHan var også særdeles aktiv i travpolitik, bl.a. som formand for trænerforeningen i en af de mest turbulente perioder i dansk travsports historie, hvor travkrigen mellem Charlottenlund og Amager trak dybe og ødelæggende spor. Leif Nielsen opfordrede på et tidspunkt trænerforeningens medlemmer til at boykotte Amager Travbane, som svarede igen med en udelukkelsesdom på ubestemt tid. Dommen blev dog annulleret af DTC og trådte således aldrig i kraft.\nLeif Nielsen havde sin storhedstid fra sidste halvdel af 50’erne og ca. 15 år frem, men de sidste tre-fire år blev der længere mellem sejrene. Han havde således kun vundet seks løb i 1978, da han valgte at lukke stalddøren.\n-Jeg tror min far var gået lidt “død” i det hele, samtidig med at han ikke længere havde så mange heste i træning, siger Leif Nielsens søn, Henrik Nielsen, og bakkes op af sin mor, 88-årige Else Nielsen:\n-Leif udtalte ofte noget med, at han godt kunne klare sig med nogle få “laks” i stalden og derfor holdt hesteejerne sig væk, fordi de var bange for at han ikke syntes deres heste var gode nok. Det gav desværre bagslag og til sidst havde han ikke ret mange heste i stalden.\nSent i gang\nEfterhånden som man dykker ned i kildematerialet må jeg give Klaus Koch ret når han i sit miniportræt af Leif Nielsen (KLIK HER – søg på “Den Lille Troldmand”) skriver, at det havde været mere passende med en bog.\nLeif Nielsen var, på godt og ondt, en særpræget personlighed, som umiddelbart er blevet lidt glemt af eftertiden. En blændende dygtig træner og kusk og en stærk formand for den københavnske trænerforening, som dengang havde væsentlig mere indflydelse end i dag – men også en rodløs og impulsiv natur med et til tider voldsomt temperament, som lod sig friste af mulighederne for at tjene hurtige penge på ejendomshandler. Det kostede til sidst ægteskabet med hustruen Else, som glædeligvis sagde Ja til at medvirke i et interview, og hun har kunne bidrage med mange værdifulde oplysninger, bl.a. om hvordan Leif Nielsen kom ind i travsporten.\n-Da vi mødte hinanden i 1944 arbejdede Leif på radiofabrikken Torotor i Ordrup, der imidlertid blev sprængt i luften af sabotører den 2. januar 1945 (KLIK HER og søg på Torotor) fordi de samarbejdede med tyskerne, og så var han lige pludselig arbejdsløs, fortæller Else Nielsen, som i en alder af 88 år stadig er frisk med en imponerende hukommelse.\n-Leif skulle melde sig på arbejdsformidlingen hver dag for at få sin understøttelse, men ellers havde han jo masser af tid, så en dag gik Leif ind på Charlottenlund Travbane og kom bl.a. ind i Orla Bregnbaks stald. “Kan du ikke lige holde den her hest?” sagde Orla – det kunne han jo godt, og siden blev han bare hængende på travbanen.\n-Leif blev siden tilbudt et job på Torotor, da fabrikken åbnede igen efter krigen, endda i en funktionærstilling, men han sagde Nej Tak – han var faldet godt til på travbanen.\nSenere kom Leif Nielsen til Poul Grandahl og Julius Høybye, Jr., inden han bestod sin trænereksamen i marts 1950 sammen med bl.a. Palle Sperling, Walther og Jørgen Kaiser Hansen, Hans Bagge, Jens Ipsen, Kurt Køppen, Preben Vebner, Eivind Schnell, Ib Hansen og Preben Munch.\nHalvdelen af trænerskolen 1949: Stående f.v. Jørgen Kaiser-Hansen, Jørgen Nielsen, Hans Bagge, Tage Boldt, Leif Nielsen og Jens Ipsen. Siddende f.v. Walther Kaiser-Hansen, Arne Brandstrup og Ib Hansen. Trav Tidendes Julenummer 1949.\nTrav Tidendes Julenummer bragte dengang hvert år et kort interview med samtlige deltagere på trænerskolen, heriblandt også Leif Nielsen, der ikke havde nogen aktuelle planer om at starte som selvstændig:\n“Det er vanskeligt at sige, hvornår jeg lægger ud som træner. Det hele ligger lidt usikkert. Man ser jo flere unge trænere, der næsten ingen heste har eller blot en tre-fire stykker. Derfor er det en betænkelig sag at nedsætte sig, men får jeg et ordentligt tilbud, springer jeg naturligvis.\nJeg er glad for undervisningen på trænerskolen. Den er glimrende og letfattelig. For travsporten som helhed er udsigterne ikke alt for gode. For os, der skal leve af sporten, ser det sort ud, dersom totalisatorafgifterne ikke sættes ned. Man risikerer at præmierne skæres ned, og at hesteejerne bliver bange for at lege med mere.”\nUpopulær hos Koster\nEfter trænereksamen var Leif Nielsen sammenlagt to år hos hhv. Koster og Månsson, inden han 1. februar 1952 startede som træner på Lunden med blot to heste i træning, 3-årige Ole Pinero og 4-årige Nick.\nDet blev til fire sejre som jockey og yderligere en enkelt sejr i 1950, men i ’51 kørte Leif Nielsen blot tre løb uden den store succes.\n-Jeg husker tydeligt den eneste sejr han vandt mens han var hos Koster (med hesten Tonny Tilt, red.), siger Else Nielsen.\n-Koster kørte selv favoritten i løbet og Leif havde fået besked på at køre sådan og sådan, men hesten gik så godt, at han blev så ivrig og vandt løbet. Koster blev stiktosset og slog Leif i ansigtet med pisken. Han ville gå videre med sagen, der dog blev ordnet i mindelighed.\n-Leif kunne måske ellers godt have slået fra sig – han gik nemlig til boksning og nåede at bokse tre kampe. Han kørte også engang cykelløb, men da han kun kunne træne om aftenen pga. sit arbejde på Torotor, kunne han efterhånden ikke følge med de andre og så droppede han også det.\nOle og Nick var begge ejet af Stald TS og startede flere gange i løbet af foråret ’52, men i begyndelsen af juli måned blev begge heste pludselig aflivet, og de næste syv uger havde Leif Nielsen blot en enkelt hest i træning.\nFar var staldmand\nLeif Nielsen var således ikke “arveligt belastet” – og alligevel. Han var nemlig adopteret og kendte ikke sin biologiske far, men det viste sig senere, at han faktisk arbejdede som staldmand på Lunden.\n-Mange år senere, da Leif var blevet træner, ansatte han sin far som staldmand, men det gik ikke. Han gik rundt og pralede af at Leif var hans søn, og så endte Leif med at fyre ham, fortæller Else Nielsen.\nFlere senere trænere har i øvrigt fået en del af deres uddannelse hos Leif Nielsen, heriblandt Aksel Pedersen, Henry Olsen, Torben Fischer, Helge Rasmussen, William Günther, Jørgen Olsen, Mogens Frost, Rene Ravn og Niels Duus. Navne som Bjarne Engelhardt, Erik Duun og John Graversen har også været ansat hos “Lille-Leif” – mere herom senere.\nDet blev til tre sejre det første år, men ved årsskiftet 1952/53 havde Leif Nielsen stadig kun to heste i træning – nu Minister Root og Miss Tally Ho. Førstnævnte blev hans første reklamehest og med Minister Root vandt Leif Nielsen syv løb.\n-Det gik lidt tungt i starten og Leif var ved at opgive det hele, fordi han næsten ikke fik nogle nye heste i træning, men jeg sagde til ham: “Du kan da ikke forvente at blive stortræner lige med det samme” – og jeg tror egentlig, at han ikke havde fortsat, hvis jeg ikke havde skubbet på ham, siger Else Nielsen.\nDer kom dog efterhånden mere gang i forretningen og efter otte sejre i 1953 blev det til 15 sejre i ’54.\nSuccesen fortsatte med 23 sejre i både 1955 og ’56, hvor Leif Nielsen vandt sit første klassiske løb, Dansk Opdrætningsløb med Ursus The Great. Hesten vandt også Dansk Trav Kriterium og tog i alt fem sejre for Leif Nielsen, inden den blev skiftet til Gerhard Petersen, som bl.a. blev nummer tre i Derbyet med Ursus The Great.\nLeif Nielsen var nu et etableret navn i dansk travsport og de næste par år blev det til 21 og 22 sejre – men så blev “turboen” for alvor slået til og i 1959 vandt han 40 løb, heriblandt Dansk Trav Derby med Aprilsnar.\nAprilsnar efter Derbysejren\nMed et vinderodds på 38,79 er Aprilsnar en af de største overraskelser i Derbyets historie, og der var på forhånd heller ikke meget, der indikerede, at den fynskejede hest skulle blive Derbyvinder – selvom den kom med fine resultater fra Fyn.\nAprilsnar var opdrættet af Viggo Poulsen, Stutteri Ørnebjerg, der solgte hesten som 1-års til træner Andy Kierstein på Fyens Væddeløbsbane. I april måned som 2-års overtog trænerens hustru, Anni Kierstein, ejerskabet, men få uger senere blev Aprilsnar solgt til grosserer Peter Rye Jørgensen fra Odense.\nSom 2-års blev det til to sejre i ni starter og som 3-års vandt Aprilsnar seks løb i 16 starter.\nDerbysæsonen blev indledt på Amager, hvor Aprilsnar sluttede på ottendepladsen, men i årets anden start var han tilbage på hjemmebanen, hvor det blev til en overlegen sejr i tiden 1.28,2/2140 meter.\nI næste start var Aprilsnar på en svær opgave med 60 meters tillæg, men nåede alligevel tredjepladsen i tiden 1.27,0/2060 meter – og så blev “overliggeren” i den grad sat op.\nNæste gang gjaldt det således Provinsmesterskabet i Aalborg, hvor Aprilsnar dog var chanceløs mod lokale Vilhelmine med Jens Thomsen, der trods to fejl sejrede i tiden 1.25,0/2220 meter foran Tax Frisco og Ulla Director. Aprilsnar sluttede uplaceret i 1.27,0/2200 meter.\nFørste møde med årgangens bedste heste fandt sted i Derbyprøven søndag den 31. maj, hvor Aconto manifesterede sin position som årgangens bedste hest med sikker sejr i tiden 1.24,1/2600 meter foran Asa Britton og Altid Nivea, mens Aprilsnar sluttede lige uden for præmierækken i 25,0.\nAprilsnar i juli måned\nLeif Nielsen havde tidligere kørt Aprilsnar et par gange og tre uger før Derbyet blev hesten, der hidtil havde været i træning hos Andy Kierstein på Fyens Væddeløbsbane, sendt til Charlottenlund mhp. at Leif Nielsen skulle køre de afsluttende hurtigarbejder med hesten.\nI de officielle resultater står Andy Kierstein som træner af Aprilsnar og han har selvfølgelig også en stor del af æren, men ret beset burde Leif Nielsen krediteres for Derbysejren, da han stod for den sidste “finpudsning” af hesten.\nAprilsnar var på forhånd ikke levnet de store chancer i Derbyet, der blev afviklet søndag den 12. juli 1959 med Aconto og Mark Ingdam som storfavorit (15:10).\nLeif Nielsen lykønskes efter Derbysejren af Aprilsnars ejer, Peter Rye Jørgensen\nAconto var også toneangivende undervejs, mens Aprilsnar fik et løb bagerst i feltet.\nDet blev et yderst seværdigt løb, hvor fem heste lå side om side da feltet gik ud på sidste omgang med Aconto indvendig – herefter Akvavit, Arnheim, Allegro og Anita, men kort efter galoperede tredjefavoritten Arnheim.\nPå bagerste langside blev Aprilsnar sendt af sted fra bagfeltet og med en forrygende speed overtog Leif Nielsen føringen.\nAprilsnar sejrede siden ganske let i tiden 1.23,9a/3000 meter foran Aconto i 24,2 og Anneke i 24,3.\nMed et vinderodds på 38,79 er Aprilsnar en af de største sensationer i Dansk Trav Derbys historie – kun overgået af Johnny Finance, der i 1928 vandt til odds 45,67.\nLeif Nielsen var dog efter sigende ikke så overrasket over sejren. Aprilsnar havde nemlig trænet rigtig godt i de sidste tre uger op til Derbyet, men det havde stort set ingen opdaget, da han trænede sine heste på Amager Travbane. Det var ellers normalt, at trænerne flyttede til den bane, der afviklede løb, men Leif Nielsen foretrak altså at blive på Amager – langt fra journalisternes nysgerrige blikke.\nTo løb efter Derbyet vandt Leif Nielsen også Courvoisier-Pokalen med Ruder Konge, der henviste storfavoritten, Derbyvinderen Tjavs til andenpladsen, men i det efterfølgende løb – Derby Trøstløb – gik det galt.\nI en trang situation efter omgangs kørsel styrtede han således med Annine, der løb løbsk. Det medførte en længere sygemelding for Leif Nielsen, som først vendte tilbage til løbene efter en måneds tid. Han var på intet tidspunkt med i championatskampen, men sluttede dog som nævnt sæsonen med i alt 40 sejre. Inden uheldet havde han vundet 22 løb og var otte sejre efter den førende Gerhard Petersen, der også blev champion med 61 sejre.\nChoksejr i Åby Stora Pris\nSom 5-års fortsatte Aprilsnar succesen med 10 sejre (heriblandt Nationalløb, Ulrichs Mindeløb og Hesteejerpokalen, hvor ejeren vandt pokalen til ejendom) i 17 starter og blev kåret som Årets Hest, men året efter blev det blot til en enkelt sejr i ni starter.\nSom 7-års vandt Aprilsnar ingen løb i sine ni starter i Danmark, men choksejrede til gengæld i det svenske storløb Åby Stora Pris for Kaj “Smiles” Hansen til odds 48,63. Leif Nielsen havde også Ruder Konge med i løbet, men både den og 1961-derbyvinderen Carl Aage sluttede uplaceret.\nVindertiden blev beskedne 1.23,0/2600 meter og sejren var iflg. Væddeløbsbladet meget populær, fordi svenskerne kendte Kaj Hansen, der i flere år var træner på Åby-banen.\nDesværre døde Aprilsnar året efter et kolikanfald.\nLeif Nielsen nåede aldrig at blive trænerchampion, men i 1960 var han tæt på.\nI midten af august måned var han således førende med 35 sejre foran Mark Ingdam og Walther Kaiser-Hansen – begge med 31 sejre, men så blev han udelukket frem til og med 18. september “for grov ureglementeret piskebrug”.\nDet skete i Amagers Mesterskab for 3-åringer, som Leif Nielsen vandt med favoritten Ca Va Richmond. Han fik lov til at beholde sejren, men fik frataget ærespræmien og blev altså samtidig udelukket fra løbsdeltagelse i fem uger.\nDa han vendte tilbage var Mark Ingdam i front med 37 sejre. Det lykkedes for Leif Nielsen at få gang i sejrene igen og han overtog kortvarigt føringen, men Ingdam blev alligevel champion med 49 sejre foran Leif Nielsen med 46 sejre – hans hidtil bedste resultat.\nStalden havde dog på ingen måde ligget stille under Leif Nielsens udelukkelse. Kaj “Smiles” Hansen vandt således bl.a. Dansk Opdrætningsløb med Diana Spencer og Ulrichs Mindeløb med Aprilsnar.\nLeif Nielsen vandt også Skandinavisk Mesterskab for 3-åringer med Ca Va Richmond, der året efter også var favorit til at vinde Derbyet, men måtte se sig henvist til andenpladsen af Carl Aage, som Leif Nielsen i øvrigt havde i træning som 2-års. Siden gik hesten til Ernst Pedersen, som også vandt Derby med Carl Aage. Ca Va Richmond blev i øvrigt også nummer to i Kriteriet bag Carlsberg.\nI 1960 blev det også til sejr i Nationalløb og Amagers 4-års Mesterskab – begge med Basta Hanover, der i “Amagers Derby” slog Derbyvinderen Bambino og overordnet set var en af Leif Nielsens allerbedste heste. Basta Hanover havde året forinden vundet Amagers 3-års Mesterskab og var desuden nummer to bag svenske Allé i Skandinavisk 3-års Mesterskab på Jägersro.\n-Basta Hanover var et godt eksempel på et af Leif Nielsens mange forvandlingsnumre. Den kom på et tidspunkt over til Andy Kierstein på Fyn, hvor den nærmest startede i handicap, men vendte så på et tidspunkt tilbage til Leif Nielsen og så blev turboen igen slået til. Basta Hanover startede i hurtigklassen, men døde så desværre af tarmslyng, fortæller Jørn Clevin, tidligere staldmand hos Leiff Ingdam på Amager.\n-Et andet forvandlingsnummer var Tenderloin, som Ilsøe Mikkelsen, der også havde bl.a. Fjuri Axworthy, lejede på Bornholm. Han sendte den til Leif Nielsen og det blev også en rigtig god hest.\nI 1961 var både Leif Nielsen og Mark Ingdam en skygge af sig selv med hhv. 20 og 18 sejre, mens Gerhard Petersen vandt sit andet championat med 73 sejre foran Walther Kaiser-Hansen med 65 sejre.\nI 1962 gik det ikke meget bedre med 19 sejre, men til gengæld vandt Leif Nielsen det år en af karrierens største sejre som træner, da Aprilsnar med Kaj “Smiles” Hansen i sulkyen som tidligere nævnt gik til tops i Åby Stora Pris. Det år var der dog blot 16.000 SEK til vinderen, mens der året før og efter var hhv. 32.000 og 38.000 SEK i førstepræmie.\nEfter et par sejrsmæssigt lidt magre år var Leif Nielsen tilbage på toppen i 1964 med 30 sejre og de næste ti år gik det forrygende. I 1966 havde han sin bedste sæson med i alt 56 sejre, hvilket rakte til en fjerdeplads på landsplan.\nI 1966 vandt Jørgen Olsen Derbyet med Hansa, der indtil februar måned i 4-årssæsonen havde været i træning hos Leif Nielsen. Det blev til sejr i årets to første starter, men fordi Leif Nielsen i samme årgang havde en anden særdeles kapabel hest i H.R. Cathrineberg, foreslog han efter sejren på Amager den 13. februar at hesten skiftede træningskvarter til hans tidligere staldmand, som altså vandt Dansk Trav Derby – foran H.R. Cathrineberg.\nTo år senere var Leif Nielsen igen lige-ved-og-næsten i et klassisk løb, da Kap Cathrineberg var først over stregen i Dansk Trav Kriterium, men blev diskvalificeret for urent trav. Sejren gik herefter til Kaiserdrengen med Jørgen Kaiser-Hansen.\nI den periode havde han også gode heste som bl.a. Dennis Pride, Fjuri Axworthy og Flying Boy.\nDen vanskelige godsejer\nTilbage til Ruder Konge, der således kiksede i Åby Stora Pris, men ellers var hesten et af de allerstørste navne i dansk travsport i 50’erne og begyndelsen af 60’erne. “Den mest hårdføre hest, jeg har oplevet” som Lars Donatzky skriver i en artikel i Væddeløbsbladet.\nRuder Konge vandt bl.a. Mesterskab for Danmark tre år i træk (1961-63) – som 10-, 11- og 12-årig. De to sidste sejre med Leif Nielsen i sulkyen og i alt blev det til 41 sejre og 239.475 kroner i 250 starter. En af hestens største præstationer var dog formentlig andenpladsen i Skandinavisk Mesterskab 1959 bag norske Jens Protector.\nI 1962 var den da 11-årige Ruder Konge vendt “hjem” til Leif Nielsen, som første gang fik hesten i træning, da han i 1959 fik Stutteri Cathrineberg (Godsejer Kofod) som hesteejer i stalden.\nKofod var nærmest berygtet for at skifte træner meget ofte, og tidligere havde både Aage Kristoffersen, Jan Koster, Mark Ingdam, Thomas Hansen, Hans Hansen, Sophus Bügel-Hansen og Gerhard Petersen haft ansvaret for Ruder Konge og staldens øvrige løbsheste.\nLeif Nielsen er den træner, som har haft heste i træning i længst tid for godsejer Kofod, der havde fin succes med Cathrineberg-hestene med Derbytoeren H.R. Cathrineberg (“Den lille igle”) i spidsen.\nPå et tidspunkt ragede han dog også uklar med godsejeren og Ruder Konge gik til Gerhard Petersen, men så trådte fruerne i karakter og kastanjerne blev raget ud af ilden.\n-Min far havde smidt godsejeren ud af stalden med alle hans heste, men bortset fra Ruder Konge fungerede de ikke optimalt hos andre trænere, og en dag kontaktede godsejerens frue Rigmor – kaldet “Ramsy” – min mor. “Det er jo noget værre noget, det her, Fru Nielsen – skal vi prøve at finde ud af noget?” – og så fik min far igen Kofods heste i træning takket være konernes indblanden! fortæller Henrik Nielsen.\nRuder Konge vinder Mesterskab for Danmark 1962\nÅret før (1961) havde Ruder Konge vundet Mesterskab for Danmark for Gerhard Petersen og i 1963 fuldendte den nu 12-årige hest hattricket med endnu en mesterskabstriumf.\nSom et lille kuriosum kan det nævnes, at Ruder Konge med Leif Nielsen i sulkyen den 18. juli 1963 på Amager dystede mod løberen Kurt Jacobsen og cykelrytteren Ole Pingel – en match, der gav sejr til sidstnævnte.\nPerioden fra sidste halvdel af 50’erne og ca. 15 år frem var Leif Nielsens storhedstid.\nI begyndelsen af 70’erne havde Leif Nielsen en mindre stald, men med heste som Marloo, Marco Polo, Norbit, Once Again, Osty Hanover, Rik, Ritva Pride og Ronson vandt han mange løb og begrebet “laksestald” genopstod.\nI 1973 blev Leif Nielsen nummer to i Derbyet med Paw Senator, der efter føring undervejs måtte se henvist til andenpladsen af Patricia Garbo efter målfoto.\nTo år senere fik han sin sidste sejr i et årgangsløb, da Sparker W vandt Derby Trøstløb.\nDa Leif Nielsen stoppede som træner i 1978 havde han blot seks heste på træningslisten. En af disse var sejrshesten Billi Hanover, der fortsatte successen hos Torben Fischer.\nDet er fortsat lidt af en gåde, hvorfor Leif Nielsen stoppede så pludseligt.\nDer gik rygter om at en stor moms- og skattegæld skulle være årsagen til Leif Nielsens overraskende exit, men det afvises af både Else og Henrik Nielsen.\nElse og Leif Nielsen fik tre sønner, Birger (f. 1949), Henrik (f. 1959) og Jesper (f. 1963), hvoraf kun Henrik har arvet faderens interesse for travsporten. Han har i mange år haft amatørtræner-licens og er pt. aktuel med hestene Roxy Heart og Torque.\nElse og Henrik Nielsen\n-Når jeg ser tilbage på min barndom, så flyttede vi ufatteligt mange gange, siger Henrik Nielsen.\n-I 1967 købte mine forældre Stutteri Søvang ved Ølstykke, som vi havde i ni år. Jeg var otte år da vi kom dertil og det var det sted, vi boede længst tid, så jeg betegner Søvang som mit barndomshjem. De købte gården af Bekker Olsen, der som hesteejer vandt Derby med Bambino og desuden havde opdrættet Derbyvinderen Carl Aage, som han dog havde solgt.\n-Der var 12 bokse på gården, hvor min far havde de heste stående, som skulle en tur på landet. Han var ikke interesseret i avl, så de 12 følhopper, der stod på gården, da vi købte den, blev solgt på rekordtid i samarbejde med Walther Kaiser-Hansen. Som jeg husker det har min far kun én gang forsøgt sig som opdrætter, men hoppen kastede føllet efter Safari The Great og så mistede han interessen. Hoppen solgte han efterfølgende til Kaiser-Hansen, som igen bedækkede den med Safari The Great og resultatet blev Kriterievinderen Kaiserdrengen.\n-Min mor havde hundepension på Søvang og klippede også især puddelhunde, som var meget moderne dengang. Hun var i det hele taget en meget driftig kvinde og på et tidspunkt tjente hun væsentlig flere penge end min far.\n-Dengang var der meget mere charme over det hele. Jeg kan bl.a. huske engang min far kom hjem med en korthåret hønsehund, Knold, som han havde fået af en på et værtshus. “Du bor jo på en gård – sådan en har du da sagtens plads til, Leif” – Jo, det havde han da nok, men den var helt umulig og endte med at blive aflivet.\nElse og Leif Nielsen blev gift i 1947 og igennem det meste af deres ægteskab var der ofte brug for flyttekasserne:\n-Min mand havde altid gang i en eller anden hushandel og det var ikke altid han spurgte mig først. Så købte han lige en ejendom, der selvfølgelig lige skulle sættes i stand, men han havde nok at se til på travbanen. Så faldt det tilbage på mig og da håndværkere var for dyre, måtte jeg i gang. Jeg blev sgu efterhånden god til alt tømrer- og murer-arbejde, og jeg har ikke tal på de gange, jeg har gået og malet og tapetseret, siger Else Nielsen.\n-Vi har flyttet utallige gange. Den første gård vi købte var Møllebakkegården i Ledøje (1. juni 1960, red.) og den havde vi til 1964, hvor vi stedet købte en villa i Køge. Dér boede vi dog ikke ret længe, og vi nåede at ha’ yderligere to villaer og en sommerhusgrund inden vi fandt Søvang. Nåja, og så var der også en gård i Ishøj, som vi næsten var på vej til at flytte ind i, da ejeren pludselig fortrød – det var lige inden vi købte Søvang.\nHenrik Nielsen tilføjer:\n-Min far mødte på et tidspunkt nogle mennesker, som tjente mange penge rigtig hurtigt, og det lod han sig inspirere af. Pludselig købte og solgte han ejendomme i et helt vanvittigt tempo uden hensyntagen til familien. Jo, man kan godt sige, at min far var bedre til dyr end til mennesker. På et tidspunkt spekulerede han meget i de såkaldte gearingsrenter, hvor man kunne tjene mange millioner og det brugte han meget tid på sammen med bl.a. Poul Guttermann.\nFamilien Nielsen i vinterstuen på Søvang i 1969, hvor Leif Nielsen blev interviewet til Lundens program.\nHenrik Nielsen beskriver sin far som en meget viljestærk person.\n-Han ville helst ha’ sin vilje, men det kan man jo ikke altid få her i livet, siger Henrik.\n-Derfor tror jeg ikke, at han kunne være travtræner i dag – der ville være alt for mange kompromisser han skulle indgå. Han ville ha’ at hesteejerne gjorde som han sagde – hans ord var lov. Når en hesteejer havde sat sin hest i træning hos min far, var det fordi de stolede på ham.\n-Det var også samtidig hans akilleshæl, at han ikke var bange for at stille sig op og gå imod. “Stå aldrig til søs, lad de andre stå” og det var måske også nemmere i længden, men sådan var min far ikke.\n-Jeg er jo kommet med på travbanen lige siden jeg lå i barnevogn. Jeg har en storebror, som er 10 år ældre end mig, så han gad ikke være sammen med mig. Så for ikke at være alene ville jeg gerne med på travbanen.\n-Noget af det første, jeg husker er min fars tid på Amager, hvor han havde stald ved siden af smedjen. Jeg kom meget over til “Smede-John” for det syntes jeg var meget spændende.\n-Jeg så også meget op til Kaj “Smiles” Hansen (kort biografi nederst i dette afsnit), som havde stald ved siden af min far og vel var en slags satelittræner for ham. En halvgammel – undskyld mig – drukkenbolt, som levede et mærkeligt liv. Han sov i kammeret hos John Petersen og sov også af og til i min fars stald, hvor han lavede mad sammen med “Sømanden” (se nederst i dette afsnit) om aftenen. De hyggede sig sammen, men kunne også skændes som et gammelt ægtepar – jo, det var en helt anden tid dengang.\n-Kaj Hansen var en rigtig boheme, som havde levet et spændende liv, og han havde en enorm viden om heste, som ikke mange andre havde. Ham nød jeg at være sammen med, ikke mindst fordi han altid havde en chokolademælk til mig – det fik jeg aldrig af min far, smiler Henrik.\n-Der gik lang tid før jeg fik lov til at køre med hestene. Jeg måtte kun vaske dem, men en dag sagde jeg, at nu gad jeg ikke det mere, og så fik jeg lov til at begynde at træne ude på banen. Jeg fik også amatørlicens, men det blev ikke til så meget – jeg har en tredjeplads som bedste resultat i tre starter.\n-Set i bakspejlet var min far en sjov mand – han var aldrig rigtig glad for noget. Hvis du kunne spørge ham i dag, ville han nok ha’ været glad for sin trænerkarriere, men de sidste år betød det ikke så meget for ham. Han var heller ikke en, som talte meget om sine sejre på sine gamle dage. Det skete da at vi kom til at tale om Aprilsnar og andre heste, men det var ikke noget, der “fyldte” ret meget hos ham.\nKaj “Smiles” Hansen (f. 1911): Uddannet hos Albert Hill og vandt sin første sejr i 1930 med Guy Frisco. Trænereksamen 1931. Startede som træner på Lunden i 1933 og havde som ung stor succes med sejrshesten Calumet Director.\nKaj Hansen var i en periode træner i Sverige og senere på Fyens Væddeløbsbane. Han stoppede på et tidspunkt, men vendte i 1960 tilbage som træner og kørte først i 60’erne en del løb for Leif Nielsen når denne var udelukket eller sygemeldt pga. dårlig ryg – en skavank Leif Nielsen pådrog sig efter styrtet på Derbydagen i 1960 (herom senere). Hans største sejr var med Aprilsnar i Åby Stora Pris 1962. Kaj Hansen stoppede som træner igen i 1964 og blev siden staldmand hos John Petersen på Lunden.\n“Sømanden” alias Henry Brinkelsen var staldmand hos bl.a. Børge Grandahl og Walther Kaiser-Hansen. Han døde tragisk af kulilteforgiftning fra en petroleumsovn i Grandahls kammer, hvor han sov.\nI 1967 blev Leif Nielsen valgt som formand for den københavnske trænerforening, da Palle Sperling, som havde siddet på posten siden 1964, ikke ønskede genvalg.\n-Dengang havde trænerforeningen mere indflydelse end i dag og da min far ikke var bange for at sige sin mening, tror jeg han passede godt ind i rollen som trænerformand, siger Henrik.\nDet var en til tider turbulent periode i dansk travsport med flere alvorlige sager, da Leif Nielsen stod i spidsen for den københavnske trænerforening. Hans rolle i travkrigen, hvor han opfordrede trænerkollegaerne til at boykotte Amager Travbane, er beskrevet detaljeret i en særskilt artikel (KLIK HER), og så var der sagen om Jens Jensens privattrænervirksomhed (KLIK HER), som også fyldte meget i medierne i midten af 60’erne.\nTidligere træner Leif Løfgren fortæller:\n-Det var jo åbenlyst, at Jens Jensen drev en “maskeret” trænervirksomhed. Når han vandt løb, kom hestens tidligere ejer i vindercirklen og fik overrakt ærespræmier. Det syntes vi var noget mærkeligt noget, men Jens forklarede det med, at det var en del af handlen.\n-Det troede vi ikke på og det endte med, at Leif Nielsen var til møde i Centralforbundet med den daværende formand Buchholz-Nielsen, hvor han gav udtryk for, at trænerne ikke ville finde sig i Jens Jensens metoder længere. Det ville DTC imidlertid ikke gøre noget ved, og hvis vi var utilfredse, kunne vi jo bare aflevere vores licenser, og til det svarede Leif: “Jeg ved ikke hvad de andre gør, men her har I i hvert fald min trænerlicens!”\n-Det var en hverdag, hvor der var løb på Lunden om aftenen, og et par timer inden løbene blev vi indkaldt til møde, hvor vi blev enige om at stå sammen og kræve, at Jens Jensen fremover kun måtte ha’ et vist antal heste i træning.\n-Det krav afleverede Leif Nielsen så til Aage Ulrich, som var direktør på Lunden, og sagde, at hvis Det Danske Travselskabs ledelse ikke skrev under på vores krav, ville alle trænerne aflevere deres licens. Han havde ikke alle licensbeviser med, men sagde, at resten ville blive afleveret i morgen. Dén tyggede de på et stykke tid, og det endte med, at man efterkom vores krav.\n-Jo, det var dengang trænerne kunne finde ud af at stå sammen – det kunne man lære meget af i dag, siger Leif Løfgren, der beskriver Leif Nielsen som en meget dygtig træner, som dog ikke var lige populær hos alle sine kollegaer.\n-Men han havde mange gode heste og en af “hemmelighederne” bag successen var, iflg. Leif Nielsen selv, at han kørte mange langsomme arbejder, måske op til en time ad gangen.\nLeif Nielsen var formand for trænerforeningen indtil han stoppede i 1978, hvorefter Palle Sperling igen overtog posten.\nElse Nielsen husker tydeligt travkrigen og har mange erindringer om Leif Nielsens tid som trænerformand.\n-Leif havde et rigtig godt forhold til Carl Andersen, som han talte med næsten dagligt. Det var dengang trænerforeningen havde indflydelse. Aage Ulrich havde han også et godt forhold til, men Axel Taarup kunne han til gengæld ikke snuppe, siger Else Nielsen.\n-En af de ting, som Leif fik indført i sin tid som trænerformand var fælles fakturering. Det skete jo ofte, at især de mindre trænere ikke fik deres penge. Jeg kan bl.a. huske en episode, hvor en hesteejer ikke havde betalt sin regning til en af de mindre trænere i et halvt års tid. En dag flyttede han bare sine heste til en anden træner, og den første træner kunne ikke gøre en disse.\n-Det var Leif meget imod og det er bl.a. hans fortjeneste, at man fik indført fælles fakturering. Fremover gik alle fakturaer over travselskabet, og hvis ikke hesteejeren betalte sine regninger, blev der nedlagt startforbud.\n-I starten af sin karriere havde Leif også indimellem problemer med at kradse pengene ind. Der var bl.a. engang en slagtermester, som i stedet for at betale med kontanter, gav ham en stor hamburgerryg. Dengang havde vi ikke køleskab, så jeg anede ikke hvad jeg skulle stille op med den. Jeg gemte på den i flere dage, men til sidst blev den jo fordærvet, smiler Else.\nLeif Nielsen med et maleri af Ursus The Great\nFruen bragte uheld\nElse Nielsen var sammen med Leif Nielsen i over 40 år, men det kan tælles på to hænder, hvor mange gange hun har været med på travbanen.\n-Jeg tror allerhøjst jeg har været derude syv gange. Både Leif og hans hesteejere troede, at der var uheld ved mig. Jeg kan huske engang jeg var med på Lunden, hvor Leif havde sagt noget i retning af: “Jeg har så stor chance med den her – det må bare ikke glippe” – og jeg husker tydeligt, at jeg stod ude på toilettet, da jeg hørte i højttaleren at den blev diskvalificeret!\n-Jeg har også tit hørt hesteejerne sige: “Fru Nielsen, De bliver da hjemme på søndag?” – og så blev jeg selvfølgelig væk. Jeg var heller ikke med på Lunden, da Leif vandt Derby i ’59, men da havde jeg også lige født ham der, griner Else Nielsen og peger på sin søn.\n-Jeg kan også huske, at en af Leifs hesteejere altid kom til trav med store røjsere (gummistøvler, red.), beskidte bukser og diplomatfrakke. Han havde tidligere prøvet at komme i pænt tøj, men så vandt hans hest aldrig, og han kom også altid ned i vindercirklen i den mundering.\n-Det var jo ikke sjovt at gå til trav når man ikke føler sig velkommen, men Leif kunne også godt være lidt gnaven når det ikke gik som han havde forventet. Så fik han lov til at dampe af på vej hjem – så ventede jeg derhjemme med noget god mad og så dampede han endnu mere af.\n-Man kan godt sige, at Leif godt kunne være meget afvisende og arrogant, mens en mand som f.eks. Mark Ingdam altid var sød og rar, meget omfavnende og jovial. Helt modsat min mand, men overordnet set havde vi en god tid mens Leif var træner.\nHenrik Nielsen runder interviewet af:\n-Min far tænkte trav fra morgen til aften, og det er med til at holde én i gang, hvis man er dedikeret til det man beskæftiger sig med, men jeg tror ikke han var så dedikeret til sidst. Han arbejdede meget, måske for meget, i trænernes interesse og gik meget op i folkenes forhold, men jeg tror han havde fået nok at trænerforeningen og travsporten generelt.\nTre par år efter Leif Nielsen stoppede som træner flyttede familien til Spanien, men efter otte år på Solkysten vendte de hjem i 1989.\nEfter hjemkomsten til Danmark blev Else og Leif Nielsen separeret. Leif Nielsen fik herefter en lejlighed i Det Danske Travselskabs ældreboliger på Ordrup Jagtvej 193 i Charlottenlund.\nHan blev senere syg og boede den sidste tid på et plejehjem i Ordrup, hvor han døde i 2003.\nOpdrætningsløb 1971: Paw Senator med Walther Kaiser-Hansen vinder foran Princess Valentine med Leif Nielsen. Billedet er typisk for de to træneres kørestil og finishkørsel. Kaiser-Hansen skubber bogstaveligt sin hest frem til sejr, mens Leif Nielsen kaster sig bagud i sulkyen. En kørestil vi kender fra USA og flere europæiske topkuske, bl.a. Jeppe Juel.\nKlaus Koch: Mit første idol\nKlaus Koch er inspirationskilde til flere af artiklerne på Travsportshistorie.dk – også dette portræt af Leif Nielsen, som blev den danske traveksperts første “idol”:\n-Jeg ved egentlig ikke hvorfor Leif Nielsen blev min første favorittræner og -kusk; måske fordi man næsten hver uge kunne læse om ham i B.T., hvor Jens Erik Holdgaard sørgede for at man kunne holde sig opdateret om alt omkring Leif Nielsen, siger Klaus Koch.\n-Jeg var også meget fascineret af Leif Nielsens kørestil. Man sagde at han kørte for galleriet, men han var også en typisk vind- eller forsvind-kusk. Den ene løbsdag kunne han vinde fire løb og den næste løbsdag var han helt væk med de samme fire heste som storfavoritter.\nApropos Klaus Kochs sidste kommentar, så gik der indimellem rygter om at Leif Nielsen skulle “spekulere” i spil og forsøgte at køre hestene i stilling til et stort vinderodds, men han blev aldrig taget i noget i den stil.\nAnklagerne kan måske have været en tolkning af hans opførsel, når han havde tabt et løb. Hans galopprocent var høj, hvilket formentlig skyldtes at han kørte sine heste så let.\n-Det er altid svært at sætte ord på en død mand, som ikke har mulighed for at kunne forsvare sig, men Leif Nielsen var sikkert en person, som var både elsket og hadet, herunder ikke mindst pga. hans rolle i travkrigen. Jeg vil gå så vidt som til at sige, at han var meget forhadt bl.a. pga. den topstyring, der var i trænerforeningen, mens han var formand, samt at dette måske også spillede ind, da han valgte at lukke stalden så pludseligt.\n-Generelt var politik noget, der optog Leif Nielsen meget. Både travkrigen og privattrænerproblematikken kom til at fylde meget, både i trænerforeningen, samt med alle de regler de “opfandt” gennem årene. Topstyringen stoppede egentligt først, da Carl Andersen sparkede benene væk under dem og inviterede Preben Kjærsgaard og Steen Juul indenfor, uden at spørge trænerforeningen først.\n-Som træner var Leif Nielsen nok lidt præget af den gamle skole, dvs. at han var en hård banan ved sine heste – de fik sgu lov til at bestille noget.\n-Han stod meget på Amager Travbane, som jeg egentlig tror, han anerkendte som det bedste træningsanlæg med de bedste folde. Der var jo langt friere forhold på Amager end på Lunden. Vi havde både hingste- og fællesfolde, og når stockcar-banen ikke blev brugt, blev den også anvendt til fold.\n-Leif Nielsen trænede altid højre rundt på Amager, og gjorde det ofte til sent på dagen, men jeg tror faktisk, at han befandt sig godt, med at være næsten alene på banen.\n-Han kørte i øvrigt altid rundt i noget slidt materiale – noget gammelt lort, for at sige det rent ud – det materielle var ikke noget, han brugte alle sine penge på.\n-Begrebet laksestald synes jeg ikke jeg har hørt omtalt, men det er rigtigt, at Leif Nielsen altid var dygtig til at frasortere de heste, han ikke gad at beskæftige sig med. Man så ham sjældent med “gedebukke” – men en enkelt gang tog han grundigt fejl. Leif Nielsen havde overtaget Jørgen Toftebjerg fra Fredi Sølberg, men den kasserede han, og den blev herefter sat til salg. Tilfældigt kom amatørkusken Ejler Pedersen gående forbi og han købte hesten for stort set ingen penge – og blot 14 dage senere vandt Jørgen Toftegård sit første løb på Amager for sin nye ejer med smør på halen.\nLeif Nielsen har som nævnt haft mange kendte folk ansat gennem årene, heriblandt en del senere trænere.\nHelge Rasmussen (tidl. Lunden-træner):\n-Jeg var førstejockey hos Leif Nielsen i 1966-69 og havde en god tid, hvor jeg fik mange gode køreture. Jeg vandt også en del løb og var måske ikke skiftet til Gerhard Petersen, hvis jeg ikke var blevet gift med Ellis.\n-Vi havde mange gode heste dengang, bl.a. Igor, Fuks Boy, Hayworth, Hattie og H.R. Cathrineberg. Et år var Leif også tæt på at blive champion, men løb så ind i en udelukkelse – jeg husker ikke for hvad – og så glippede championatet.\nRene Ravn (tidl. Lunden-træner):\n-Jeg startede som ungarbejder hos Leif Nielsen i 1959 og var der til jeg skulle ind som soldat i ’62. Da jeg blev hjemsendt kom jeg tilbage til Leif og var hos ham sammenlagt i omkring seks år.\n-Det var overordnet set en god tid, men Leif Nielsen misbrugte sine evner med alle de “numre” han lavede. Han var en dygtig træner og kusk og en mægtig mand at arbejde for. Han gik op i staldfolkenes vé og vel og tog f.eks. ikke en hest i træning, hvis ejeren ikke ville betale 3 % af præmierne til staldfolkene, som delte procenterne ligeligt. Han var også meget fin når vi skulle ud og rejse med hestene til Jylland eller Jägersro, hvor Leif vandt mange løb – så var der altid rejsepenge og forplejning.\n-Han havde et hidsigt temperament og kunne ikke tåle at blive slået. Hvis han kiksede med en hest, som han havde regnet med at vinde med, smed han hjelmen hen ad staldgangen og var hurtigt ude af stalden når løbene var slut.\n-Leif Nielsen kørte alle sine heste så barfodet som muligt og med høj tjek. Han gik meget op i balancering af hestene og kunne eksperimentere en hel dag med en enkelt hest. Normalt kørte han i øvrigt kun meget få af staldens heste i den daglige træning – måske en håndfuld – mens vi staldfolk fik resten.\nErik Duun (tidl. jockey):\n-Jeg bliver lidt ked af at læse de dårlige ting om Leif Nielsen, for tiden på Amager, hvor vi havde stald i træstalden ved siden af smedjen, var min bedste tid på travbanen.\n-En af de ting jeg husker er, at han kørte hestene så barbenet som muligt, og han var generelt en rigtig dygtig træner.\n-Jeg var hos Leif Nielsen i 1½ år fra 1966 sammen med bl.a. Helge Rasmussen. Jeg vandt jockeymesterskabet på Lunden fire gange i alt og de to sidste gange mens jeg var hos Leif.\nInterviews med Else og Henrik Nielsen, Klaus Koch, Leif Løfgren, Helge Rasmussen, Rene Ravn, Erik Duun, John Graversen og Jørn Clevin\nKorrekturlæsning: Klaus Koch\n&amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;lt;a href=”http://www.livecounter.dk/” target=”_blank”&amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;gt;Gratis besøgstæller&amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;lt;/a&amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;amp;gt;


The Daily Show, Episode 67: Pandemien er falsk og er skabt alene for at skade - DFF\n1 af 1000 dør umiddelbart efter vaccinering\n1 af 100 får en skade\n1 af 10 får en længere sygeperiode\nPandemien er falsk og er skabt alene for at man skal vaccineres. Formålet med vaccinerne er til dels vaccinepasset, som er en central del af det globale teknokratiske tyranni, som lige nu installeres. Alle penge og al adgang til samfundet sker gennem chippen ligesom den samtidig bruges til perfekt overvågning. Så gør du noget regimet ikke bryder sig om, bliver du nemt straffet omgående gennem chippen. Det er endnu værre end Orwell forestillede sig i 1984.\nEn anden del er affolkning agendaen. Eliten mener vi er for mange mennesker på jorden, derfor vil de myrde og sterilisere menneskeheden, indtil den er faldet til 700 millioner, som de mener er det antal, der er bæredygtigt.\nDFF vil lave et mindested ved Kuben i det central København, hvor folk kan komme og tænde et lys for og mindes de døde og skadede af vaccinerne. Det og mere bringer vi mere om, så følg med i programmet alle hverdage kl 9.


Hundeskarf: Tips til mode tilbehør\nFjern kryds hovedet: førstehjælp til katten\nÆg i kattens ernæring: sund eller ej?\nFranske og engelske Bulldogs: Hvad er forskellen?\nOvervægt er meget usundt for katte. At være en bekymret katteejer og for at finde ud af om du har en fed kat hjemme, er skalaen ikke altid det mest pålidelige middel. En meget bedre følelse af proportioner og følelser - du skal være opmærksom på her. En sund, normalvægtskat er pasform og fleksibel. Hun kan\nHvordan virker hundens hjerne?\nLigevægtsproblemer hos katte: mulige årsager


Aarsballe Boldklub - AAB Herrer 2020 - vinder Serie 2\nPubliceret: Fredag, 09. oktober 2020 08:24 | Skrevet af Alf Jørgensen\nAAB herrer – 7mands - Serie 2\n910378 torsdag 27-08 19:00 AAB herrer Knudsker 5-4\n910383 torsdag 03-09 18:30 Supermax AAB herrer 0-1\n910418 torsdag 10-09 19:00 AAB herrer Midtbornholm 4-0\n910422 torsdag 17-09 18:00 RIK AAB herrer 0-7\n910424 torsdag 24-09 19:00 Nyker AAB herrer 1-4\n910448 torsdag 08-10 19:00 AAB herrer Svaneke 1\nBjarke Olsen 8\nMartinus Frederiksen 6\nNicklas Vestergård 2\nRasmus Hjalte Skov-Hansen 2\nOliver Lind 1\nAndreas Beyer Møller 1\nSerie 2 - 7-mands: Tors 08.10.2020\nAAB herrer - Svaneke: Resultat: 1 – 2 ( 0–1 )\nOliver Lind Carsten Madsen Michael Schellerup Nielsen\nBjarke Olsen Max Myler Werner Rasmus Hjalte Skov Hansen\nMartin Westh Rasmus Gormsbøl Magnus Beyer Møller (debut)\n6 kamp 15 point Mål: 22 – 7\nAAB vinder serie 2 - trods nederlag i sidste kamp.\nAllerede inden dagens kamp var AAB vinder af Serie 2, da kun Knudsker kunne nå samme antal point, som AAB og da vi vandt indbyrdes opgør – var vi sikker på 1. pladsen.\nMen Knudsker nåede ikke så mange point som os, da de tabte sidste imod Supermax.\nI torsdag var der 19 mand plus 1 dame til træning, men desværre kan de ikke alle komme på holdet og vi må skifte lidt. Til denne kamp var der debut til Magnus og sæsondebut til Michael.\nSvanekes hold bestod af en masse unge spillere, som gav os kamp til stregen i hele kampen og der blev virkelig tacklet igennem fra begge hold.\nSvaneke startede bedst og pressede os noget tilbage på banen.\nFørste mål kom efter 16. min. da Kure lavede et lidt sjusket udspark til Rasmus og Svaneke fik fat i bolden og fik scorede til 0-1 på skud fra spids vinkel. Bjarke fik advarsel i 39 min. efter frustrations frispark. Efter pausen nåede Bjarke knapt at komme på banen igen efter 5 minutters udvisningen før Svaneke fik scoret til 0-2 efter hjørnespark og et fladt skud smuttede i regnvejret forbi Kure i målet.\nEfterhånden kom vi bedre med i kampen og fik nogle gode tilbud. Men vi fik først scoret til 1-2 i 61. min. da Bjarke sendte et frispark fladt i målet.\nDesværre fik vi ikke scoret mere trods flere gode forsøg og Svaneke gav os årets første nederlag.\nMen 1. pladsen beholdt vi – jubii.\nDet er snart mange år siden AAB sidst har vundet en række. Tegner godt for fremtiden.\nMEN GUTTER – VI HAR ET PROBLEM.\nDER NOGEN SOM TAGER TØJ FRA KAMPTASKEN TIL TRÆNING – DET ER IKKE ACCEPTABELT.\nDENNE GANG VAR DER SÅ IKKE NOK SHORTS OG EFTER SIDSTE TRÆNING LÅ DER 2 TRØJER, SOM VAR BRUGT.\nKonsekvensen må være at jeg låser kamptøjet inde. Træningstøj må man selv medbringe\n1 Aarsballe 6 5 0 1 22-7 15\n2 Knudsker 6 4 0 2 36-10 12\n3 Supermax 6 3 2 1 17-11 11\n4 Svaneke 1 6 3 1 2 11-11 10\n5 RIK 6 2 1 3 14-25 7\n6 Nyker 6 0 3 3 8-28 3\n7 Midtbornholmi 6 0 1 5 4-20 1\nSerie 2 - 7-mands: Tors 17.09.2020\nNyker 2 - AAB herrer: Resultat: 1 – 4 ( 0–2 )\nOliver Lind Carsten Madsen Rune Radil\nMartinus Frederiksen Bjarke Olsen\nMax Myler Werner Rasmus Hjalte Skov Hansen\nMartin Westh Laurits Strøjer (debut)\nMålscore: Rasmus Hjalte 2, Martinus, Bjarke\n5 kamp 15 point Mål: 21 – 5\nDet blev en meget livlig kamp med masser af fight. AAB havde mest spil, men Nyker havde også et umærket hold og gav kamp til stregen.\nAAB fik en god start med scoring efter kun 6 min, da Martinus flot satte bolden helt oppe i krogen til 0-1.\nI 1. halvleg sidste minut blev 0-2 efter flot sammen spil: først Laurits til Max, som efter et par træk, spillede Bjarke fri, som scorede.\nVi fik også en god start på 2.halvleg med scoring til 0-3 i 37. min.\nOliver spillede flot en høj bold ind foran målet og her kom Rasmus Hjalte først med hovedet og sendte bolden i kassen.\nSå kan der en besværlig periode, hvor vi ikke rigtig fik fat i spillet og Nyker kom mere ind i kampen og blev farlige.\nDet blev 1-3 i 49. min. efter hjørnespark, hvor bolden endte hos en Nyker spiller omkring målfeltet og han scorede med et fladt skud.\nKort efter kom en Nyker-spiller fri, men Kure reddede mesterligt.\nVi skulle helt hen til 67. min. før kampen blev helt afgjort til AAB fordel.\nHurtig kontra angreb, hvor Bjarke til slut spillede Rasmus Hjalte fri og han scorede sikkert til 1-4.\nHjalte var kampens bedste spiller – han var bare overalt.\nNu kan vi nøjes med uafgjort imod Svaneke for at vinde rækken\nRIK - AAB herrer: Resultat: 0 – 7 ( 0–2 )\nAndreas Beyer Møller (debut)\nNicklas Vestergård Max Myler Werner (debut)\nRasmus Hjalte Skov Hansen\nMålscore: Martinus 3 , Bjarke 2, Nicklas , Andreas\n4 kamp 12 point Mål: 17 – 4\nVi har et positivt problem – 14 mand til træning og 17 mand vil gerne spille, men vi må kun bruge 10.\nDet giver selvfølgelig nogen frustrationer, at man ikke kan spille hver gang.\nMen det giver håb om, at vi til næste år kan stille et 11-mandshold og spille rigtig fodbold igen.\nVi troede at vi skulle ud i et rigtigt top opgør, men AAB dominerede kampen fra start til slut og gav kun RIK få chancer.\nVi har en fantastisk dygtig midtbane med Martinus og Bjarke – og nu suppleret med Rasmus Hjalte.\nEfter 8 min. beviste Martinus at hans nye røde støvler kunne score mål – fladt skud: 0-1.\nOg kun 4 min. senere spillede Carsten Martinus fri og han scorede igen sikkert til 0-2.\nDer var lovende debut til både Andreas og Max.\n4. min. efter pausen blev det 0-3 på et flot mål af Nicklas med ydersiden at foden efter aflevering fra Martinus.\nBjarke scorede på langskud til 4-0 efter 50 min.\nKort efter blev det lidt lettere for AAB, da en RIK spiller bad om at få det røde kort. Han fik en advarsel for brok og så valgte han at slå kortet ud af hånden på dommeren Biller.\nMartinus scorede til 5-0 efter 57 min., da han slap fri.\nBjarke scorede til 6-0 efter 61 min. med assist til debutanten Andreas.\nAndreas fik lavet debutant mål til 0-7, da Carsten fik spillet ham fri.\nSikker sejr og vi er pt nr 1\nSerie 2 - 7-mands: Tors 10.09.2020\nAAB herrer - Midtbh: Resultat: 4 – 0 ( 1–0 )\nOliver Lind Carsten Madsen Martinus Frederiksen\nBjarke Olsen Rune Radil Micas Henriksen\nNicklas Vestergård Jacob Bidstrup\nMålscore: Rune, Martinus, Jacob B, Bjarke\n3 kamp 9 point Mål: 10 – 4\nAAb dominerede hele kampen, men tog lidt for let på opgaven og\nkom ikke op i samme gear som i sidste kamp.\nVi fik en forrygende start med straffe til Jacob i 1. min. – men ak – målmanden klarede Bjarkes skud.\nSamtidig fik Midtbh en advarsel og ud i 5 min.\nRune bragte AAB foran med 1-0 efter 6 min. på et flot fladt langskud.\nI 21. min. fik Rune advarsel for hård tackling.\nAAB havde flere gode forsøg uden scoring – bla havde Carsten en helflugter, som blev reddet på stregen.\nKort efter pausen i 40. min. blev Micas lidt for ivrig og løb en ned bagfra = gult kort.\n5. min. senere var det Carstens tur til at få gult kort.\nMen kun 3 min. senere fik Midtbh også et gult kort.\nSå længe vi kun førte med 1 mål var der stadig spænding i kampen.\nSå det var uhyre vigtigt da Martinus fik prikket bolden i mål til 2-0 i 55. min.\nBolden nåede knabt at blive givet op af Midtbh før AAB fik fat i bolden og Jacob scorede til 3-0.\nSå var kampen afgjort, selvom Oliver 2 min. senere også fik gult kort.\nBjarke sluttede med at score til kampens resultat 4-0 efter 61 min.\nRasmus blev på sidelinien hele kampen, da han havde tendens til fiberbasse i låret.\nDet var en jævn præstation af hele holdet – men sikker sejr og vi er pt nr 1\nSerie 2 - 7-mands: Tors 03.09.2020\nSupermax - AAB herrer: Resultat: 0 – 1 ( 0–0 )\nMartin Westh Rasmus Gormsbøl Oliver Lind\nCarsten Madsen Martinus Frederiksen Bjarke Olsen\nRune Radil Mikas Henriksen Nicklas Vestergård\n2 kamp 6 point Mål: 6 – 4\nSupermax er en ny klub bestående af Burmesiske spillere.\nDet blev en utrolig lige og spændende kamp. De fleste Supermax spillere er små, men meget hurtige og flere med en rigtig god teknik. AAB klarede sig godt på det fysiske plan og fik sat nogle gode tacklinger ind. 1, halvleg bød ikke på mange store chancer. Vores hold arbejdede fantastisk og løb meget.\nVi spillede em del på lange afleveringer frem på banen, men det kniber med præcisionen.\nKure er en meget sikker skanse i målet og griber godt ind før reelle chancer opstår.\nKampens bedste angreb havde vi efter 47 min. spil på en kontra, hvor Rune spillede til Martinus, som afleverede videre til Bjarke – der helt fri kunne sende bolden fladt forbi målmanden til 1-0 føring til AAB.\nDenne gode scoring skulle vise sig at blive kampens eneste. Men begge hold havde gode muligheder for flere mål og spændinger var til allersidste sekund.\nMartinus og Bjarke er bare stærke på midtbanen og løber solen sort. Carsten udstråler fysik og tackler så det brager – sikker mand bagude.\nSerie 2 - 7-mands: Tors 26.08.2020\nAAB herrer - Knudsker: Resultat: 5 – 4 ( 4–1 )\nCarsten Madsen Martinus Frederiksen Bjarke Olsen (debut)\nJacob Bidstrup Rune Radil Mikas Henriksen Nicklas Vestergård\nMålscore: Bjarke 2, Nicklas, Martinus, Oliver\n1 kamp 3 point Mål: 5 – 4\nFørste kamp i 2020 – ingen kampe i foråret pga Corona.\nAAB fik en forrygende start med mål efter kun 5 min da Jacob spillede Bjarke fri og scorede debutmål til 1-0.\nOg kun 3 min. senere blev 2-0 ved Martinus, som blev spillet fri af Bjarke.\nEfter 10 min. blev det 3-0. Bjarke sparkede frispark og bolden ramte en forsvarer og gik i kassen.\n4-0 efter 25. minutter – Nicklas scorede på godt langskud. Det var vist mere end vi kunne forvente mod Knudsker.\nMen efter 28. min. kom Knudsker på måltavlen til 4-1 efter flere forsøg.\nAAB havde virkelig godt sammenspil i 1. halvleg, men desværre kunne det ikke forsætte efter pausen, hvor der kom mange fejlafleveringer.\nEfter 42 min. fik Knudsker frispark – og Martinus gultkort = 5 min. udvisning – frisparket blev en frispilning af en Knudsker angriber, som reducerede til 4-2.\nOg kun 2 min. senere begik Kure straffespark og der blev scoret til 4-3.\nNu var der pludselig pres på AAB, som ikke rigtig kunne få spillet i gang igen.\nDet lykkedes Knudsker at udligne til 4-4 efter 57 min. og pludselig var vi nervøse for at tabe denne kamp. Og det blev ikke bedre da Nicklas dummede sig og fik gultkort i 59. min., men heldigvis fik Oliver scoret sejrsmålet til 5-4 efter 62 min. på et dejligt langskud, som snittede en forsvarer undervejs. Første AAB for Oliver.\nSejren blev fejret på behørig vis efter kampen\nMen vi skal være mere disciplinerede med markeringerne, det blev fornemt at kunne til chancer


Discountkæde sætter sig på parkeringsplads - sn.dk - Forsiden - Østsjælland - Køge\nPosthusgrunden er øremærket til parkeringspladser, hvis man spørger både den nuværende og den kommende borgmester. Foto: Katrine Wied\nArtiklen: Discountkæde sætter sig på parkeringsplads\nDiscountkæde sætter sig på parkeringsplads\nKøge - 19. december 2017 kl. 14:59\nOmrådet er af byrådet udlagt til parkering, og discountkæden ønsker tilsyneladende ikke at oplyse om de mere specifikke planer med opkøbet på nuværende tidspunkt:\nLæs også: Borgmester: Lidl har taget en chance\n- Det er korrekt, at Lidl Danmark har købt den omtalte ejendom. Den er, ligesom mange andre ejendomme vi anskaffer, købt med langsigtede planer, lyder det i en kortfattet mail fra koncernen som svar på DAGBLADETs henvendelse.\nSkulle koncernen have en dispensationsansøgning på vej til Køge Kommune, vil den møde betydelig politisk modstand.\nFlemming Christensen (K) og Marie Stærke (S) var modstandere under efterårets valgkamp, men når det kommer til den fremtidige anvendelse af »posthusgrunden« er den afgående og den tiltrædende borgmester helt enige: Grunden skal anvendes til parkering.\n- Vi har meget fokus på, at Vestergade-området bliver bedre forsynet med parkeringspladser end i dag. Hvis Lidl har andre planer, må de sende en ansøgning til kommunen, men det vil kræve en dispensation, understreger borgmester Flemming Christensen (K).\nOgså Marie Stærke (S) er bekendt med rygtet. Og hun er helt på linje med Flemming Christensen i sin kommentar til opkøbet.\n- Spændende. Men det er jo ikke op til Lidl, hvad der skal ligge på grunden. Vi har haft den i tankerne i forhold til vores parkeringsstrategi, siger hun.\nStærke stiller sig kritisk ved tanken om en eventuel ansøgning om dispensation fra Lidl om anvendelsen af grunden.\n- Jeg vil være nødt til at høre forvaltningen i forhold til vores analyse af detailhandelen - giver det overhovedet mening med en butik på grunden? Kvickly ligger meget tæt på. Umiddelbart er jeg skeptisk, siger hun.


Forskellen mellem forskel mellem crack og pulver\nolk hører ofte om ordene kokain og crack. Kan det være på tv, på gaden eller i skolen, kender de fleste individer, hvordan man skelne de to stoffer... Ikke desto mindre, læse denne artikel for at forstå mere om deres vigtigste forskelle\nnarkohandlere og købere virkelig ved, hvad der er billigere Crack er ofte indholdet af valg for den gennemsnitlige stofmisbruger, fordi det koster mindre at lave, og til gengæld mindre end kokainpulver koster. Dette er også grunden til, at revnen er blevet stadig mere populært blandt mange folk i dag.\nSelv om kokainpulver er en ældre misbrug stof i forhold til at revne, er det stadig et potent stof, der gør en "høj" inden for 10-15 minutter, selv om det er bare snøftede. Med crack er det endnu hurtigere, hvor brugeren bliver høj i løbet af et kvart minut ( 15 sekunder ), gennem rygning. grund af dennes kraftige forbrug blandt forskellige aldersgrupper i dag, er crack blevet betragtet som et mere farligt vanedannende stof end de fleste af de andre former for misbrug narkotika former.\nmed hensyn til renhed, er crack også hyldet som renere end pulver kokain. Det ser ud som en hvid krystal -lignende sten i modsætning til kokainpulver, der kommer som et fint hvidt pulver. Sidstnævnte er spændt fra bladene af koka, der ændrer en kontrol af frivillige bevægelser. Som en form for pulver, kokain enten taget gennem injektioner, eller det er simpelthen snøftede. tværtimod er crack ( kokain har fri base version) helst røget. det bliver forbruges af nogle personer til at fremkalde en euforisk følelse, der synes at ' genoplive ' deres krop. Endelig vil ryge crack også få dig mere fængsel tid. Blot opnår 5 g revne vil gøre dig berettiget til 5 års fængsel, i forhold til at opnå 500g kokainpulver og blive dømt for det samme omfang af tid. Ikke at lave en stereotyp, men det er derfor, mange sorte amerikanere er blevet fængslet nemt, da at bruge crack. Omvendt, let kaukasiere og Whites bruge pulver kokain i stedet for crack.\nGenerelt, uanset hvilke forskelle de to stoffer hold, er det stadig bedst at indberette deres brugere til de relevante myndigheder. det er endnu ikke for sent, afhængighed kan håndteres ved hjælp af terapeutiske centre, såsom rehabilitering institutter :\n1. Crack er den billigere og nyere vanedannende stof i forhold til kokainpulver.\n2. Hastighed få en euforisk 'høj ' er en meget hurtigere, når ryge crack i forhold til prustende kokainpulver.\n3. Crack siges at være renere end kokainpulver.\n4. Crack er fortrinsvis røget, mens kokainpulver kan tages i form af injektioner, eller ved sniffe.\nForskellen mellem topas og kvarts\nForskellen mellem bhp og drejningsmoment\nForskellen mellem en HTC Inspire 4g og en Motorola ATRIX 4g\nForskellen mellem AVS og HUL\nForskellen mellem krystal malt og karamelmalt\nForskellen mellem Acuvue og Acuvue 2\nForskellen mellem løbeild s og Apple iPhone 4


Påmindelse om 3 mdr. samtale - Visma Community\nPåmindelse om 3 mdr. samtale\nKan der laves en påmindelse, som kan påminde en chef og evt. HR om at en medarbejder snart har været ansat i 3 måneder og at der skal holdes en 3-månederssamtale/opfølgning med medarbejderen?\nDer ligger i HR Visma en meget fin "påmindelsesløsning". Vi fik sat løsningen op primo 2018 og det fungerer perfekt. Tag kontakt til Visma og få dem til at vejlede dig i opsætning.\naf Sara Frederiksen (Opdateret 04-10-2018 09:16 af Sara Frederiksen )\nVi bruger også påmindelsesløsningen hos os, men her er der ikke mulighed for at sende en påmindelse ved fx tre måneders ansættelse. Jeg kan sende påmindelser om halvrunde og runde jubilæer, men ikke på andre former for anciennitet. Det er derfor en idé til at videreudvikle deres allerede udviklede påmindelsesløsning.\nJeg ville gerne have delt et par billeder med dig, hvor du kan se, hvad fremgangsmåden er.\nMan tager udgangspunkt i påmindelsesmodulet. Herefter opretter med under Specielle Oplysninger på hver enkelt medarbejder en oplysning om, hvornår der skal indkaldes til samtale. Herefter går det automatisk. Du er velkommen til at sende en mail til kac@bec.dk, så kan jeg sende lidt om det.\nInfo til Visma - BECKAC og jeg har talt sammen og vi er enige om, at vi meget gerne vil have en automatisk funktion, hvor vi får en påmindelse lidt før 3 måneders samtale (og evt. også ved nogle andre anciennitetsbestemte begivenheder som ikke er jubilæum). Når systemet allerede har informationen, er der ikke nogen grund til, at vi skal bruge tid på (og i øvrigt huske ved hver ansættelse), at lave en speciel oplysning for at få en påmindelse.\nKan påmindelsen kun laves, hvis der laves oprettelse på det i Specielle oplysninger.\nDer vil komme til at ligge rigtig mange i Specielle oplysninger og man skal oprette slutdatoen for mange steder.


March // 2015 // sexserious.com\nBryster til amning\nSå har Carlin Ross født, og der bliver lagt masser af nursing pics ud på facebook. Når I nu har set Carlin gravid, skal I da også lige se baby Grayson doing his thing: eating that is.\nMeget blå øjne og meget koncentreret\nOg så er det nu fantastisk, at amning simpelthen får livmoderen til at trække sig sammen. Praktisk, og det går da meget godt her:\nMed baby – 3 uger inden termin\nTo uger efter fødsel\n3 uger efter fødsel\nGår det ikke meget hurtigt for Carlin, eller er det bare mig? Sejt gået… hun bliver 42 om lidt!\nTegning: Anne-Marie Steen Petersen, Politiken\nJeg faldt lige over denne artikel i Politiken i går. Man kan tale længe om emnet, sexchikane, men det er svært at gøre noget ved, fordi mange simpelthen er vokset op med, at det er helt ok.\nDet er svært at stoppe noget, som rigtig mange kvinder og mænd ikke ser som chikane – faktisk ikke ser som noget som helst andet end almindelig opførsel. Tager man det op, bliver det ofte overraskelse, der er den første reaktion. Med mindre det er direkte at gramse på andre… så er det for mit vedkommende ofte en fuld idiot, der ikke er til at tale med.\nOg så skal man igen huske, at det skal gå begge veje – med den fulde idiot altså. Det er heller ikke alle mænd, der synes, det er sjovt at blive gramset på i byen af fulde kvinder.\nMen tilbage til overraskelses-delen. For der er masser af forskellig chikane, som igen nemt kan gå begge veje. Det kunne være lidt for meget berøring – det behøver ikke være på “farlige” steder. Det kan være yderst ubehageligt.\nDer, hvor jeg selv kan føle mig udsat for chikane, og hvor det bliver rigtig svært, er, når en mand vil gøre mig en tjeneste. “Jeg kan lige løfte den der for dig.” Og ja, nogle gange er det nødvendigt at få hjælp med et eller andet, men jeg ville godt nok sætte pris på, at der blev spurgt, i stedet for at den tunge genstand bare bliver taget ud af armene på mig og dermed efterlader mig som det virkelig svage køn.\nOg her kommer det allerstørste problem. For det kan godt være, at det er et problem, at der ikke bliver spurgt, selvom det er for at være høflig og gentleman-like. Men det værste er, når jeg selv bliver helt befippet over ‘hjælpen’ og bare griner fjollet. For SÅ sker der i hvert fald ALDRIG noget på den front. Man kan sige fra på masser af fine måder… OG HOLD NU OP MED AT VÆRE BANGE FOR AT SÅRE DET DER MANDE-EGO! Dér har man et emne, hvor jeg tror, mange – alt for mange – kvinder simpelthen ikke har forstået, hvad de gør!\nPS: Det skal siges, at der er masser af mænd, der spørger, inden de bare hjælper løs.\nTags chikane, sexchikane\nCategories Kommentar til nyhed lige nu, Til kvinden, Til manden\nHar du en skriver i maven, og vil du have en anmelder-tjans?\nDer sker rigtig meget her på sexserious for tiden. Bloggen og alt tilhørende bliver formodentlig købt op af Alor.dk, som lige nu er en rigtig fin webshop med sexlegetøj, men som skal være så meget mere end det. Enter sexserious!\nDet er alt sammen meget spændende, og der bliver rigtig meget at lave. Derfor er jeg nu på jagt efter dygtige skrivere, der har lyst til at anmelde sexlegetøj… helt anonymt selvfølgelig! Der bliver også brug for andre (video)bloggere, så bring it on, hvis du har masser af ideer og gåpåmod der peger i sexserious-retning.\nSkriv en besked via facebook eller skriv en kommentar til bloggen herunder – Husk at skrive din rigtige mail-adresse. Det er kun mig, der ser den.


Året rundt i havkajak: Første efterårstur i stærk blæst\nFørste efterårstur i stærk blæst\nI løbet af et par dage skiftede vejret til efterår. Vandtemperaturen gik under de magiske 15 gr. og så er reglen at vi går over til vinterroning. Nu er det om at have våd- eller tørdragt på; ro kystnært og i råbeafstand.\nJeg mødte op i Møllekrogen sammen med 6 andre iført våddragt. Det blæste meget og vi skulle ro med vinden næsten stik imod ned til vikingeskibene lidt efter det lille gule hus.\nDer skulle kæmpes lidt, men vi fandt et fint frokoststed med læ, dér hvor vikingeskibene trækkes på land for vinteren.\nPå tilbagevejen var der medløbende bølger, så det var en ren svir. Denne dag holdt vi pænt sammen, trods vinden. Det blev en tur på 18 km afsluttet med en kop kaffe inden vi skiltes.\nDagen før var det vintersolhverv, så nu bliver det hurtigt mørkere og rodagede bliver kortere. Da det også vil blive koldere, så bliver vore frokoster kortere, så resultatet er alligevel at vi for roet omkring 20 km pr. gang.\nIndsendt af Torben Ryle kl. 21.30


Børn og Baby Arkiv - DGMA\nDet vigtigste du bør huske, når du køber børnetøj\n7. december 2020 DGMA2015\nSelvom man måske ikke skulle tro det, kan børn være omtrent lige så vanskelige at finde tøj til som kræsne ægtefæller, hvis de da ikke er en anelse værre. Enten har de små fremtidige tøjshoppere absolut ingen interesse i nyt tøj, eller også er de besat af tanken om kun at iføre sig helt bestemte tøjgenstande. Ak ja, det er […]\nEr du på udkig efter noget nyt til børneværelset? Så er du landet det helt rigtige sted. Du kan nemlig med stor fordel tage et kig på de smarte legetelte, som tilføjer en rigtig indianerstil til børneværelset. Legetelte er desuden nemme at sætte op og pakke sammen igen, og så kommer de naturligvis i fine farver. Elsker dit barn at […]\nDen mindste skal også sove godt\nNår det kommer til søvn, så er den vigtig, uanset hvilken alder, du har. At sove godt og nok er helt essentielt for at kunne bevare en vital og sund krop. Desuden er søvnen vigtig for nervesystemet og hjernen. Når du sover, fornyer kroppen sig, cellerne repareres og muskler genopbygges. Små børn og babyer sover meget og har generelt brug […]\nMode til de mindste\nTøj og sko til børn kan sagtens være moderigtigt. Faktisk er der både modeshows og designere, der dyrker børnemoden på linje med moden til de voksne. Elsker du smukke klæder og sko, vil du sikkert også gerne klæde dit barn i noget, som er lækkert. Herunder får du en kort guide til, hvad der er på mode i denne sæson. […]\nDerfor er børn så vilde med Gurli Gris\n28. maj 2019 DGMA2015\nDet er i dag ikke nogen hemmelighed, at der blandt de mindste børn ses en stigende tendens. Over alt i billedet fyldes der nemlig op med den lille lyserøde gris Gurli Gris og hendes bror Gustav Gris. Det er således nogle figurer, der har taget det mindste publikum med storm, og det gælder alle aspekter. Det er således både TV-serien, […]\nVi lever i dag et forbrugersamfund, hvor der er et meget stort fokus på, at man for eksempel skal gå i det rigtige tøj. Det betyder, at der er rigtig mange, der bruger store mængder af penge for at få fat på det helt rette tøj, som ofte er det, der ligger i den dyre ende af skalaen. Og det […]\nDer er desværre rigtig mange familier, der gennemgår nogle hårde nætter. Måske er der i familien et barn, der har svært ved at finde ro om natten, hvorfor det påvirker forældrene. Det betyder, at de får en forringet nattesøvn, lige såvel som barnet ofte står op om morgene uden at være udhvilet og fyldt med energi. Det kan have en […]\nSådan finder du den rette eksemcreme til din baby\n25. september 2018 DGMA2015\nEksem i huden kan for alle være generende, irriterende og i nogle tilfælde også give anledning til smerter. Det er for børn og voksne forholdsvis let at formidle, men det som baby er en smule sværere at få formidlet dette, hvorfor man som forælder skal være meget opmærksom på eksemer, tør hud og lignende i barnets første levemåneder. Her kan […]\n14. februar 2018 DGMA2015\nEn barnedåb er en helt særlig begivenhed, og det er en ære at blive inviteret med som gæst og få lov til at overvære et barn blive døbt. Dog kan det være svært at finde ud af, hvad man skal købe til barnet i dåbsgave. Der er en masse muligheder, og man vil gerne give det rigtige og samtidig give […]\n11. februar 2018 DGMA2015\nForåret og sommeren nærmer sig med hastige skridt. Inden længe bliver det igen vejr til at opholde sig udendørs og nyde det danske forår og sommervejr. Når det bliver varmt udenfor, bliver det også vejr til udendørs leg og sjov for hele familien. Børnene elsker udendørs leg, da der ikke er så mange regler som indendørs. Udendørs er det tilladt […]