Emne: Wundersmeden - Morrigan Crows hemmelige kraft\n04-04-19, 22:53 #1\nBogen kort fortalt: Morrigan er blevet optaget i Det Forunderlige Selskab, men hendes Wundersmedkræfter skaber mistro omkring hende, og samtidig plages Nevermoor af en række mystiske forsvindinger.\nSerie: Nevermoor 2\nMorrigan Crow er blevet optaget i Det Forunderlige Selskab, og glæder sig til at begynde undervisningen, sammen med sine medelever. Men allerede fra starten går det galt. De Ældste giver strenge ordrer om, at ingen må få noget at vide, om Morrigans særlige evner, og samtidig er flere af hendes holdkammerater direkte bange for Morrigan og hendes evner. Og de er ikke alene. Også hendes undervisere frygter og afskyr hende, og hendes skoledage kommer til at bestå af timer om, hvor onde Wundersmede er.\nFordi ingen må vide, hvad Morrigans evner er, ser de andre elever ned på hende, og da nogen samtidig forsøger at afpresse hendes holdkammerater med hendes hemmelighed, føler hun sig mere alene, end nogensinde før.\nSamtidig plages Nevermoor af forsvindinger, og der går ikke længe, før mistanken rettes mod Morrigan. Mens hendes mentor Jupiter forsøger at finde de forsvundne, bliver Morrigan kontaktet af den anden Wundersmed Ezra Squall. Og samtidig kommer Morrigan på sporet af et komplot, der kan koste hende livet.\nSkal hun overleve, må hun lære at styre sine kræfter. Men det er ikke let, når ingen vil undervise hende i at bruge dem.\nJeg har glædet mig til at læse denne bog, ligesiden jeg blev færdig med første bind i serien. Og jeg blev bestemt ikke skuffet.\nSproget er letlæst og flydende, og de levende beskrivelser får Nevermoors magiske univers til at fremstå lyslevende for læseren. Humor og gys går hånd i hånd i bogen, hvor livagtige actionscener og fortryllende magi deler pladsen med et helt fantastisk univers, fyldt med varme, fare og en helt fantastisk magisk stemning. Universet er gennemført og helt sit eget, med en blanding af steampunk, drager, parallelle verdener, paraplyer, magi, vandrende skeletter og kæmpekatte.\nHandlingen er godt skruet sammen, og fyldt med overraskelser undervejs, som gør det svært at gætte, hvad der vil ske. Historien er spændende, og fyldt med action, magi, drager, kæmpekatte, et magisk hotel, venskab, onde kræfter, intriger, fordomme, ensomhed, kidnapning og mobning. Det er en historie om at finde ud af, hvem man er, og at overvinde fordomme. Men også en historie om venskab på trods af alt, og om altødelæggende hemmeligheder.\nPersonerne er levende og menneskelige, og utroligt charmerende. Hovedpersonen Morrigan er svær ikke at elske, med hendes mod, stædighed, integritet og desperate ønske om en familie, der vil elske hende. Morrigan må konstant forsøge at modkæmpe de fordomme både hendes holdkammerater og lærere møder hende med, og de fristelser Ezra tilbyder hende. Af bipersonerne holdt jeg især af Morrigans evigt optimistiske og fandenivoldske ven Hawthorne, hvis loyalitet og urokkelige venskab er med til at holde hende oven vande. Men også Cadence, med hendes ønske om at blive set og elsket, fandt en plads i mit hjerte undervejs. Morrigans lærere var derimod sværere at holde af, med deres fordomme og kulde over for en 12-årig pige, kun på grund af de kræfter hun er født med. Heldigvis var der også lyspunkter i form af konduktøren Miss Cheery, som møder alle holdkammeraterne med varme, forståelse og venlighed - uanset evner eller familie.\nAlt i alt en rigtig god fortsættelse af en serie, som jeg kun kan anbefale. Jeg er vild med Townsends magiske univers og elskelige personer, og ikke mindst den helt særlige stemning, hun formår at skabe i sine bøger. Har man læst første bind i serien, vil man bestemt ikke blive skuffet, og har man endnu ikke stiftet bekendtskab med serien, er det bare med at komme igang.\nBogen er modtaget til anmeldelse fra forlaget Gyldendal.\nNår der er stablet bøger overalt i mit bibliotek, på gulvet, stolene osv., er det fordi, det næsten er umuligt at låne reoler (Mark Twain)\nfantasy, Jessica Townsend, morrigan crows, nevermoor, wundersmeden\nLængsel af Tracey Garvis Graves\nAl tidssætning er GMT +2. Klokken er nu 20:16.


Professionel værktøj til forrude, forlygte og ridser | GlasWeld\nReparation af forrude, forlygter og fjernelse af ridser\nReparer glas som en pro\nFor teknikere, der kræver bedre\nAlt hvad vi gør på GlasWeld er drevet af en ting: kvalitet. Fra vores prisvindende værktøjer til vores uovertruffen teknisk support tilbyder vi produkter af højeste kvalitet inden for glasreparationsindustrien. Uanset om du lige er kommet i gang, eller du har repareret glas i årevis, er vi her for at hjælpe.\nLÆR MER OM GLASWELD\nVæk din bundlinje\nØg indtægterne og spar tid, mens du gør det. GlasWeld værktøjer tager gætteriet ud af glasreparation, så du kan opnå fantastiske resultater på kortere tid.\nGlasWeld-sæt gør det nemt at vælge de rigtige værktøjer til jobbet. Hvis du vil reparere rock chips, fjerne ridser i glas eller gendanne forlygter, er der et kit til det.\nInnovation er vores mellemnavn. Mens andre producenter sælger de samme trætte værktøjer år efter år, presser vi altid på at forbedre. Når du bruger GlasWeld, bruger du de mest innovative værktøjer til rådighed.\nMed de rigtige værktøjer behøver glasreparation ikke at være kompliceret. Derfor designede vi vores værktøjer til at være enkle og brugervenlige. Med GlasWeld-værktøjer kan selv begyndere få fantastiske resultater første gang.\nVi behøver ikke at fortælle dig, at tid er penge. Uanset om du er i auto glas eller flad glas verden, skal reparation af glas være en hurtig. Vores strømlinede værktøjer og teknikker giver dig mulighed for at slå reparationer på få minutter.\nKlar til at blive ustoppelig? Med GlasWelds certificerings- og træningsressourcer lærer du ind- og udgange ved glasreparation, mestrer avancerede teknikker og øger dit omdømme.\nStarter du en ny virksomhed? Forsøger du at vokse din nuværende forretning? Tjek disse ressourcer for at hjælpe med at opbygge din virksomhed, nå nye kunder og øge profitten.\nDu finder simpelthen ikke en højere kvalitet eller et bedre produkt i branchen. Support- og træningspersonalet er også helt i top. Jeg kunne ikke være lykkeligere med mit køb, penge brugt godt.\t Jeff Neill | Ejer af Texstar Auto Glass\nJeg kan virkelig godt lide den lette reparation med deres systemer. Jeg har brugt GlasWeld-produkter i over 20 år. Og hvis jeg bor 20 mere gæt hvad jeg vil bruge. Instruktørerne er meget kyndige, tålmodige. Villig til at gå den ekstra kilometer, der hjælper dig med at lære processen og hjælpe dig med at få succes i denne branche.\t Colin Williams | Ejer af Williams Windshield Repair


Systematisk præoperativ mundhygiejne til forebyggelse af luftvejsinfektioner postoperativt hos patienter, der gennemgår planlagt hjerteoperation\nPatienter der skal have foretaget et hjertekirurgisk indgreb, bør 2 dage før operationen anvende klorhexidin gluconat 0,12% mundskyllevæske 10 ml x 4 dagligt á 30 sekunder til og med 1. postoperative døgn om morgen. Mundskyllevæsken gurgles på indersiden af kinden, tandkødet, svælget og tænderne.\nDer kan være interaktion mellem tandpasta og klorhexidin, hvorfor der bør gå op til en hel time mellem tandbørstning og brug af kloxhexidin.\nFor patienter der ikke selv kan foretage proceduren skal plejepersonale under indlæggelsen assistere med tandbørstning og påføre klorhexidin gluconat 0,12% mundskyllevæske på indersiden af kinden, tandkødet, svælget og tænderne.\nSe Klinisk retningslinje om forebyggelse af postoperative infektioner ved systematisk mundhygiejne i forbindelse med elektivt thoraxkirurgisk indgreb hos voksne patienter.\n• Andelen af patienter som har fået ordineret antibiotika på 5. postoperative dag. (under 5%)\n1. Måles ved udtræk af Klinisk Database, hvor denne ordination er oprettet som indikator. Eller\n2. Måles ved udtræk fra elektronisk medicin modul, hvor denne ordination er dokumenteret.\nPatientgruppen er voksne patienter (> 18 år) som skal have foretaget en elektiv hjertekirurgisk indgreb i form af åben hjertekirurgi:\nDet drejer sig bl.a. om følgende operationer:\n• Coronary Artery Bypass Grafting (CABG) til patienter med ateriosklerose i koronararterierne.\n• Indsætning af kunstig aortaklap til patienter med aortastenose eller – insufficiens.\n• Rekonstruktion af mitralklap eller indsætning af kunstig mitralklap til patienter med mitralstenose\nGennem systematisk udførelse af mundhygiejne at reducere forekomsten af postoperative infektioner hos thoraxkirurgiske patienter.\nDer findes ca. 500 forskellige bakterier i mundhulen, hvoraf de 400 findes i tandgummerne. Ved manglende mundhygiejne øges risikoen derfor for større eller mindre helbredsproblemer i munden såsom svamp, luftvejsinfektioner og endokarditis (1).\nI en tidligere godkendt klinisk retningslinje, er der i baggrundsafsnittet inddraget flere systematiske oversigtartikler samt randomiserede kontrollerede studier, som påpeger, at systematisk mundhygiejne efter hvert måltid kan reducere antallet af bakterier i mundhulen og derved nedsætte risikoen for bl.a. paradentose, tandkødsbetændelse såvel som pneumoni hos især den ældre, svækket patient og/eller hos patienten, som er i medicinsk behandling, under kirurgisk behandling eller ventilatorkrævende (1).\nFlere eksperter indenfor parodontologi og oral medicin påstår, at faste for mad og drikke forud for operationer samt postoperativt førende til bl.a. mundtørhed, øger koloniseringen af bakterier i munden og dermed risikoen for infektioner. Der er udbredt enighed om blandt disse førende eksperter, at systematisk hygiejne af mundhulen nedsætter denne risiko.\nPatienter, som gennemgår thoraxkirurgiske indgreb faster i sagens natur præoperativt.\nHos patienter, der har gennemgået et hjertekirurgisk indgreb er det i et randomiseret kontrolleret studie påvist, at systematisk anvendelse af mundskyllevæske og næse gel reducerede forekomsten af infektioner i nedre luftveje fra 15,8% til 9,3% postoperativt. Desuden så man en signifikant reduktion af øvrige infektioner, såsom urinvejsinfektion fra 4,8% til 2,9% samt en reduktion i forekomsten af bakteriæmi fra 3,6% til 1,9% (3). Det er således påvist i flere studier, at mundpleje både i den præ- og postoperative periode kan reducere forekomsten af postoperative infektioner signifikant.\nVed gennemgang af hospitalernes lokale instrukser fra de elektroniske dokumentstyresystemer foreligger der ikke ensartet anbefalinger for mundpleje i forbindelse med thoraxkirurgiske indgreb – om end der foreligger forskellige instrukser herom-, hvorfor det synes relevant at udarbejde en klinisk retningslinje herom, således patienten får adgang til den bedste pleje og behandling før, under og efter indlæggelse.\nDer udføres årligt ca. 3000 hjertekirurgiske indgreb i Danmark (10).\nCa. 1 % (ca. 30 personer) af disse får dyb sternum infektion, som er en alvorlig komplikation med store konsekvenser for både patienten og ikke mindst sundhedsvæsenet (10).\nDet er ikke registreret hvor mange patienter der får overfladisk sternuminfektion, men er formentlig samme antal som de dybe infektioner – dog med langt færre konsekvenser (10). Lunge- og urinvejsinfektioner foreligger der ingen sikre tal for.\nCenter for kliniske Retningslinjer. Klinisk retningslinje om forebyggelse af postoperative infektioner ved systematisk mundhygiejne i forbindelse med elektivt thoraxkirurgisk indgreb hos voksne patienter. (www.cfkr.dk)


Shang-Chi and The Legend Of The Ten Rings - Moviemaniac.dk\nblu-ray, Disney, Marvel\nGenre: Superhelte, action\nKan købes på dvd og blu-ray fra d. 12. november 2021.\nJa, jeg ved det godt. Marvels seneste film, som netop er udkommet på dvd og blu-ray, har en lang og bøvlet titel. Det kræver en god hukommelse at huske den.\nHeldigvis fungerer filmen så godt og underholder så meget, så man snildt kan se bort fra dette.\nMen hvem er Shang-Chi? Og hvad er det for nogle ringe, det hele handler om?\nVi får fra filmens start (via en fortællerstemme) forklaret, hvordan en krigsherre ved navn, Wenwu (Tony Leung) for mange hundrede år, siden blev gjort udødelig af ti særlige ringe. Det gav ham så meget styrke og så mange kræfter, så han kunne erobre alt hvad han overhovedet ville. En magtsyg og frygtsom skikkelse, som ikke kunne få nok. Lige bortset fra den mystiske by, Ta-Lo, som blev vogtet af den smukke Jiang Li (Fala Cheng). De forelskede sig efter deres første kamp, Wenwu lagde sit tidligere liv på hylden og dedikerede sit liv til sit livs kærlighed.\nMen efter flere lykkelige år sammen og to børn, som et resultat af netop denne kærlighed, dør Jiang Li og snart genoptager den fortvivlede Wenwu sit gamle liv, og med skyklapper på, om alt om sine omgivelser, tvinger han sine børn til at lære kampsport og at begrave sin sorg og for at hævne morens død. Den ældste af børnene, Shang-Chi, flygter fra dette, og efterlader sin elskede lillesøster, Xialing.\nFlere år senere befinder den, nu voksne, Shang-Chi sig i USA. Han har skiftet navn til Shaun og selvom han ikke just lever den amerikanske drøm (han lever af at parkere biler med sin ven, Katy), har han det godt og har ikke fortalt sine nærmeste om sin dunkle fortid. Men fortiden kan man ikke altid løbe fra, og efter en vild (og enestående koreograferet) bustur gennem gaderne, med en presset Shaun, som for første gang må vise sit sande jeg mod samtlige bad guys han møder, begynder rejsen tilbage til hans søster og ikke mindst, til hans far, som må og skal konfronteres.\nDer er håb forude til alle dem, der elsker Marvels superheltefilm (og univers), men efterhånden er ved at være godt trætte af den genkendelige formel, de altid bygger deres film op på: for her er Shang-Chi And The Legend Of The Ten Rings helt sin egen. Man kan tydeligt mærke instruktør Destin Daniel Crettons store fascination for Wuxia og Martial art-films, som kommer til udtryk rent visuelt. Tænk på alt det bedste fra Tiger På Spring, Drage I Skjul, Kung Fu Panda (ja, du læste rigtigt) og Hero, og vups, så har vi den seneste Marvel-film. Fra den første slåskamp mellem Wenwu og Jiang Li, bliver vi som publikum ramt at æstetikken, der rammer os lige på og hårdt. Som en blanding mellem en sanselig ballet (!) og voldsom slåskamp, er det herligheder vi normalt ikke er vant til.\nUdeover den, voldsomt cgi-prægede afslutning på filmen (host host, noget med drager og monstre), er Shang Chi And.. én af de flotteste og mest medrivende Marvel-film til dato. Men udover den flotte tekniske del, virker skuespillet også upåklageligt, og særligt Tony Leung, som den sorgramte far og krigsherre, er det helt store trækplaster her. Sammen med Thanos, er han nu med, helt i toppen, når vi snakker om de mest nuancerede skurke i MCU. For hvad er en superheltefilm uden en ordentlig skurk, og så oven i købet én af slagsen, som man kan forstå hvorfor og begribe, hvorfor han gør som han gør.\nShang Chi and The Legend Of The Ten Rings er et bombastisk og sanselig filmfest, som med en god portion tør Marvel-humor (tak til Awkwafina, i rollen som Shauns humoristiske veninde, Katy) står tilbage som én af de mest vellykkede film i MCU siden Ant Man. Også selv med en bøvlet og lang titel, der er svær at huske…\nShang Chi And The Legend Of The Ten Rings får 5/6 hamre:


have ideer. Alt om have ideer i Danmark\n30. september 2020: Velkommen til siden om have ideer, hvor du finder alt om have ideer. I Danmark er en stor del af befolkningen internetbrugere og der er stor tradition for shopping på internettet, da dette giver mulighed hurtige og nemme løsninger for danske forbrugere. Ni ud af ti husstande i Danmark er forbundet til internettet, hvilket er i overensstemmelse med stigningen i online salg af varer og tjenesteydelser.\nBåde indtægter og priser i Danmark er høj sammenlignet med andre nordiske lande. Det er derfor, det også nordmændene som gennemsnit brugt flest penge på e-handel i 2013 per indbygger. Samlet set e-handlede danske forbrugere have ideer til 19,2 milliarder i første kvartal af 2014. På samme parameter er Danmark det nordiske land, der har den højeste andel af udenlandske køb online.\nHave ideer rummer mange muligheder for, de som besøger siden om have ideer.\nDet viser sig, at e-handel er mest udbredt blandt danske mænd end blandt danske kvinder. De danske mænd handlede i gennemsnit mere end 22% end de danske kvinder i 2013, til kvinder oftere end mænd online. Den mindst omfattende måde at komme ind på det danske marked gennem eksport af have ideer i form af e-handel. Her betragtes virksomheder til ikke at have en omsætning i Danmark. I et sådant tilfælde er det det udenlandske selskab, som står for ordre accept og forsendelse af varer til Danmark mens modtageren af ??varerne, der står for import. Den udenlandske virksomhed således at man undgår enhver registrering og rapporteringskravene i Danmark og er ikke skattepligtig i Danmark. Indførsel af have ideer til Danmark, er det derfor modtager er ansvarlig for at betale alle afgifter. Hensigten med denne løsning vil afhænge af, om modtageren ønsker at tage ansvar ved at indføre varen selv og betale moms opkræves på import af udenlandsk varer til Danmark. Dette skal afvejes mod hvilke planer virksomheden har med hensyn til at komme ind på det danske marked.\nEn fortoldning skal udføres, uanset om der er nogen told- eller ikke. Gebyret er fra 125,- hvis modtageren er godkendt i forvejen. Post Danmark tager 245,- kroner på emner under 1.000,-. For forsendelser til Danmark, er det vigtigt at huske proforma faktura til fortoldning. Told vil blive pålagt moms, uanset erklæret eller ikke dansk moms. Sikre fakturering uden dansk moms. For at gøre det lettere for danske kunder norsk butik, der modtager det bestilte For hvor alt er betalt, er det nødvendigt at etablere en norsk moms repræsentant vil sørge for at sende det korrekte have ideer til kunden, som så slipper der vedrører fortoldning. Her er en liste over godkendte byer: København, Banjul, Tokyo, Antananarivo, Juba, Sofia, Oslo, Moskva, Prag, Doha, Mexico City, Paramaribo, Bagdad, Luanda, Monaco, Apia, Chisinau, Tbilisi, Nuku'alofa, Freetown, Canberra, Skopje, Kampala, Libreville, Wien, Jakarta, Dakar, Bridgetown, Maputo, Bisjkek, Kuala Lumpur, Madrid, Rabat, Tel Aviv, N'Djamena, Havanna\n30. september 2020: Studerende med læsehandicap er meget afhængige af computeren som redskab. Støtte til læsning og skrivning har åbnet mulighed for, at de kan integreres i uddannelsessystemet på linje med de normale læsere og derfor opfylder kravene til uddannelse og blive ligeværdige borgere og deltagere i samfundet. Men udlevering af en have ideer kan ikke løse alle problemer - brug af kompenserende programmer til at blive undervist og trænet, og et væld af nye problemer opstår, når det tekniske er på plads. For at læse vanskeligheder ikke kun indeholder afkodning problemer; læseforståelse sektion er en anden vigtig faktor, da de tekniske midler ikke løser det samme. Generation unge i dag betragtes som indfødt af informationsteknologi. Dette bevirker, at ældre generationer, som enten indvandrere i informationsteknologi under det for givet, at unge til at bevæge sig frit og uden indblanding på nettet. Men det er ikke tilfældet. Undersøgelser viser, at unge ofte undlader at bruge have ideer, som internettet.\nDer er tre vigtigste egenskaber, der adskiller netværks læsning fra papirbaseret læsning, nemlig multimodalitet hyper struktur og interaktivitet. Under mødet med skærmlæsning præsenteres læseren for forbindelse eller multimodal teksttyper; dvs. tekster, der kombinerer billeder, tekst, lyd, grafik, video og så videre. Dette møde kan sammenlignes med kohæsionsmekanisme, vi fortrolig med ved hjælp af referencer på have ideer eller fra en kombination af tekst og givet i en avis. Forskellen er, at internettet gør krav til læseren at kunne tilpasses i i forhold til de hurtige og uventede forskydninger mellem skriftsprog, visuelle repræsentationer og audiovisuelle input.\nDerudover er specifikke for displaytekst hypertekst og dermed indgå i et netværk-lignende struktur, som ikke er umiddelbart kendt fra andre sammenhænge. Denne struktur betyder, at læseren aldrig præsenteret i teksten foran dem samtidigt. Han er således ikke let i stand til at informere sig om, hvor langt ind i den tekst, han har nået, at undersøge indholdet hvad som læser venter ham, eller at have et overblik af alle væsentlige dele af teksten læse. I skarp kontrast, har vi det trykte medium, der er kendetegnet ved en klart defineret begyndelse og slutning. Som læser er du her hele tiden klar over omfanget af forreste have ideer og om deres egen fremskridt i tekster læsning. Sidst men ikke mindst indbydende displaytekster til en aktiv form for læsning. Læseren er til en vis grad selvhjælp at beslutte, hvordan du ønsker at vise tekst, påvirker læseren en papirbaserede tekst ikke er i besiddelse af. Fuldtekst søgning er den anvendte form, når læserne bruger Google eller andre søgemaskiner til at finde hjemmesider. Fuldtekst søgning er en relativt kompliceret og kræver søgemodus så mange færdigheder læseren f,eks herfra: København, Antananarivo, Kinshasa, Asmara, Male, Rom, Kabul, Djibouti, San Salvador, Nuku'alofa, Berlin, Jakarta, Chisinau, Santo Domingo, Amman, Quito, Mexico City, Bangui, Porto-Novo, Helsingfors, Nuuk, Sarajevo, Banjul, Ankara, Vatikanstaten, Libreville, Budapest, Guatemala City, Managua, Asjkhabad, Kingstown, Bratislava, Thimphu, Bras, Canberra, Jerevan


Rehabilitering og Palliation ved kræft - PDF\nDownload "Rehabilitering og Palliation ved kræft"\n1 Rehabilitering og Palliation ved kræft Implementeringplan for forløbprogram for rehabilitering og palliation i forbindele med kræft. For hopitaler, kommuner og almen praki i Region Hovedtaden Godkendt af Den dminitrerende Styregruppe, november 2014\n2 2 3 Indhold Rehabilitering og Palliation ved kræft 1. Indledning, 4 2. Rehabilitering, 6 Implementeringplan for forløbprogram for rehabilitering og palliation i forbindele med kræft. For hopitaler, kommuner og almen praki i Region Hovedtaden 3. Palliation, ehovvurdering, Forløbkoordination for rehabilitering og palliation, Opgave- og anvarfordeling, Tværektoriel kommunikation og koordination, Information til patienter og pårørende, ørn og unge, Pårørende, Efterladte, Kompetenceudvikling, Monitorering, 42 ilag, 43\n3 1 Indledning Indledning Sundhedtyrelen offentliggjorde i januar 2012 et nationalt forløbprogram for rehabilitering og palliation i forbindele med kræft. Forløbprogrammet er et led i Kræftplan III. Det er en kendgerning, at flere borgere får kræft. Men nye og bedre behandlingmuligheder betyder, at flere bliver helbredt eller lever længe med dere ygdom. Det er derfor vigtigt, at de gennem en truktureret indat opnår eller vedligeholder bedt mulig funktionevne og lindring af ymptomer. lt i alt anlå det, at ca borgere i Region Hovedtaden lever med eller efter en kræftygdom. f die vil nogle på et tidpunkt få tilbagefald af kræftygdommen, og når man dertil lægger, at ca borgere årligt nydiagnoticere med kræft, er der behov for en amlet plan for rehabilitering og palliation til denne ygdomgruppe. Samtidigt er det vigtigt at lå fat, at der er tor forkel på kræftpatienter: lder, diagnoe, ygdomtadium og behandling, fyik og pykik komorbiditet amt peronlige reourcer, ociale forhold og kompetencer piller ind. Derfor er det ikke alle patienter, der har lige tort behov for en rehabiliterende eller palliativ indat. Ulighed i undhed er et centralt emne i die år og de undhedprofeionelle, der møder patienten, har en opgave med at finde frem til de patienter, der har de tørte behov. Det overordnede formål med forløbprogrammet er at bekrive den faglige indat ved rehabilitering og palliation i forbindele med kræft, opgavefordelingen amt organieringen af indaten. Programmet kal bidrage til at ikre kvalitet og ammenhæng i den amlede indat for den enkelte patient og denne pårørende på tvær af ektorer. En tværektoriel arbejdgruppe har udarbejdet en amlet implementeringplan for rehabilitering- og palliationindaten. Hvert kapitel indlede med en bok med formål og anbefalinger til indater. I udmøntningplanen for Kræftplan III er der afat 40 mio. kr. årligt fra 2013 og frem til at undertøtte forløbprogrammet for rehabilitering og palliation i forbindele med kræft. På landplan er fordelingen 80 % til kommunerne og 20 % til regionerne. I Region Hovedtaden er midlerne fordelt med 10 mio. kr. til kommunerne og 2,5 mio. kr. til regionen. Organiering i Region Hovedtaden Implementeringen af forløbprogrammet er forankret i Sundhedaftaler under Sundhedkoordinationudvalget, der har det overordnede anvar for implementeringen på hopitalerne, i kommunerne og i almen praki i Region Hovedtaden. En tværektoriel arbejdgruppe (bilag 4: rbejdgruppen medlemmer) har haft til opgave at konkretiere forløbprogrammet, forelå implementeringaktiviteter og undertøtte igangættele af implementeringen. Udviklinggruppen for patientrettet forebyggele har været tyregruppe for arbejdet. Målgrupper Målgruppen for indaterne i denne implementeringplan er alle borgere, der ramme af en kræftygdom og har bopæl i Region Hovedtaden. Det vil ige både børn, unge, vokne og ældre, men ogå pårørende og efterladte. Et kræftforløb er patienten forløb, og enhver indat for rehabilitering eller palliation kal inkludere patienten og eventuelle pårørende i belutningproceer. Patienter og pårørende har forkellige reourcer og kompetencer i forhold til at håndtere et komplekt ygdomforløb. Indaterne for rehabilitering og palliation kal på bedt mulig måde undertøtte patienten og de pårørende, å de kan opnå de grader af kontrol over eget liv, om dere aktuelle kompetencer og reourcer giver mulighed for. Den fagprofeionelle målgruppe, der kal undertøtte implementeringen af forløbprogrammet og anvende de forelåede indater i det daglige arbejde, er peronale på hopitaler, i kommuner og i almen praki i Region Hovedtaden, amt de hopice, om Region Hovedtaden har indgået driftoverenkomt med. Da mange rehabiliteringindater er tværfaglige, er det vigtigt, at alle relevante inddrage i implementeringen. På hopitalerne er det Ledere og planlæggere, der kal organiere indaterne. Forløbkoordinatorer, der kal koordinere indaterne. Læger og ygeplejerker på kirurgike, onkologike, hæmatologike og palliative afdelinger. Fyioterapeuter, ergoterapeuter, diætiter, præter, ocialrådgivere, pykologer og andre undhedprofeionelle der er tilknyttet kirurgike, onkologike og palliative afdelinger. Læger og ygeplejerker på andre afdelinger, hvor kræftpatienter er indlagt eller i ambulante forløb. I kommunerne er det Ledere og planlæggere primært inden for undhedområdet. Ledere og planlæggere inden for ocialområdet, bekæftigeleområdet og børne- og ungeområdet. Sundhedfagligt peronale, der arbejder med rehabilitering, borgerog patientrettet forebyggele og genoptræning. Sundhedplejerker og børn- og ungelæger. Hjemmeygeplejerker og undhedfagligt peronale i plejeboliger ærligt i forhold til palliative indater. Socialrådgivere, pykologer, forløbkoordinatorer eller andre der arbejder med kommunal tværfaglig rehabilitering og palliation. I almen praki er det Praktierende læger. Prakiygeplejerker. ndet peronale med patientkontakt. På hopice er det Sundhedfagligt peronale.\n4 2 Rehabilitering Rehabilitering Rehabiliteringindaten kal fremme borgeren mulighed for at bevare et elvtændigt og meningfuldt hverdag- og arbejdliv trod de forandringer, om kræftygdom og behandling medfører. nbefalinger 1. t hopitaler og kommuner implementerer de rehabiliteringindater, om er anført i Tabel 1 om minimumtandarder (afnit 6: Opgave- og anvarfordeling). 2. t kommunerne og hopitalerne har foku på ocial ulighed og ikrer ytematik afdækning af behov for rehabilitering amt differentieret information om rehabiliteringtilbud, ålede at de relevante indater når alle kræftramte borgere uanet ocialgruppe. 3. t der er let tilgængelig information om rehabiliteringtilbud blandt andet på Sundhed.dk, å patienter og undhedprofeionelle har et overblik over tilbud på hopitaler, i kommuner og i almen praki. 4. t alle involverede undhedprofeionelle har viden om rehabilitering og ammen med patient og pårørende kan vurdere, om der er behov for yderligere udredning med henblik på relevante indater. 5. t der etablere arbejdgange, om ikrer ammenhængende patientforløb på tvær af hopitaler, kommuner, almen praki og hopice. 6. t der iværkætte yderligere udvikling- og forkninginitiativer, der på ytematik vi kan generere viden om kræftramte borgere behov for og effekt af rehabiliteringindater amt viden om enfølger og behandling, eventuelt inden for rammen af enfølgeklinikker. Forløbprogrammet tage udgangpunkt i WHO definition af rehabilitering: Rehabilitering af menneker med nedat funktionevne er en række indater, om har til formål at ætte den enkelte i tand til at opnå og vedligeholde den bedt mulige fyike, anemæige, intellektuelle, pykologike og ociale funktionevne. Rehabilitering giver menneker med nedat funktionevne de redkaber, der er nødvendige for at opnå uafhængighed og elvbetemmele. Eviden Der er parom eviden for effekten af rehabilitering af borgere med kræft. Viden om en helhedorienteret og multifacetteret rehabiliteringindat er begrænet, men tørre tudier peger på, at øget fyik aktivitet kan forbedre den helbredrelaterede livkvalitet og i nogle tilfælde forebygge tilbagefald af kræftygdom (kræft i bryt, tarm og protata). Der er ligelede parom viden om enfølger til kræftygdom og -behandling, hvorfor der er behov for at kabe eviden i relation til både rehabilitering og enfølger. Denne generering af viden bør ke via ytematik monitorering og via udvikling- og forkningprojekter, om ogå involverer en kortlægning af ocial ulighed i tilbud om og brug af rehabilitering i forbindele med kræftygdom. Individuelle behov ehovet for rehabilitering i forbindele med kræftygdom og -behandling er individuel og karakterieret ved at variere i komplekitet afhængig af kræftdiagnoe, ygdomudbredele, bivirkninger, enfølger, livtil, komorbiditet, fyik, pykik og ocial funktionevne, arbejdmarkedtilknytning, økonomik ituation amt individuelle ønker og mål. Ved forløb, om overvejende foregår om indlæggele, vil rehabilitering typik være en hopitalopgave (e kapitel 6 om opgave- og anvarfordeling). Nogle borgere med kræft vil allerede på diagnoetidpunktet have et tab af funktionevne, men andre i forbindele med behandlingen og eventuel progreion af ygdommen er i riiko for at udvikle dette. Sigtet med rehabiliteringindaten kan derfor være af åvel forebyggende om genoptrænende og behandlende karakter. fhængig af behovet kan rehabiliteringindaten iværkætte i forbindele med diagnoticering og/eller behandling med det formål at fremme borgeren mulighed for at bevare et elvtændigt og meningfuldt hverdagog arbejdliv trod de forandringer, om kræftygdom og behandling medfører. Dette gælder både, hvi behandlingen har et kurativt igte og i forbindele med livforlængende behandling (tidlig palliativ fae). En rehabiliteringindat bør baere på hele livituationen og betå af en koordineret og ammenhængende indat. For nogle kræftramte borgere vil formålet være at genvinde og øge den fyike, pykike og/eller ociale funktionevne, men det for andre er et mål at bevare den aktuelle funktionevne amtidig med, at der give medicink kræftbehandling eller trålebehandling.\n5 2 Rehabilitering Danmark har ikke nogen formel lovgivning på rehabiliteringområdet, da rehabilitering af borgere med kræft er en tværfaglig og tværektoriel proce på tvær af lovgivningområder og forvaltninger, hvor den undhedfaglige indat varetage i amarbejde mellem hopital, kommune og almen praki. Dette tiller tore krav til kommunikation og koordination for at ikre ammenhæng i det enkelte rehabiliteringforløb. Ifølge Sundhedloven kal kommunerne tilbyde rehabilitering i form af fyik genoptræning til alle borgere, der har et lægefagligt begrundet behov herfor efter udkrivning fra ygehu, og hvor indaten ikke kræver et tæt tværfagligt amarbejde på peciallægeniveau. Sundhedaftalen I Region Hovedtaden er der i relation til undhedaftaler udarbejdet et Snitfladekatalog, om giver en detaljeret bekrivele af arbejddelingen mellem kommune og hopital på genoptræningområdet. En af udfordringerne er, at rehabilitering ikke på amme måde er defineret med en regional og kommunal nitflade. Der er derfor udarbejdet en overigt over anbefalede indater til kræftpatienter på hopitaler, i kommuner og i almen praki (Tabel 1: Minimumtandarder, afnit 6: Opgave- og anvarfordeling). I den forbindele er det vigtigt, at der etablere arbejdgange på tvær af hopitaler, kommuner og almen praki, om ikrer ammenhængende patientforløb. 8 Der udetår deuden et arbejde med at konkretiere enfølger i relation til kræftygdom og komorbiditet. Da viden om og behandling af enfølger er et udviklingområde, anbefale det, at der e på mulighederne for enfølgeklinikker. Ekempelvi er pie-ynkeproblemer ho hoved-halcancer patienter en problemtilling, der ikke aktuelt håndtere tiltrækkeligt. Det ane derfor for nødvendigt at etablere et pecialieret tilbud om vurdering og behandling af ynkefunktionen ho patienter med hoved-halcancer under og efter kemoog tråleterapi. 9\n6 3 Palliation Palliation Palliative indater kal fremme livkvaliteten ho patienter og familier, om tår over for de problemer, der er forbundet med livtruende ygdom, ved at forebygge og lindre lidele gennem tidlig diagnoticering og umiddelbar vurdering og behandling af merter og andre problemer af både fyik, pykik, pykoocial og ekitentiel /åndelig art. nbefalinger 7. t alle kræftpatienter modtager den optimale palliative behandling uanet tidpunkt i kræftforløbet, blandt andet for at ikre, at ønker å vidt muligt tilgodee, f.ek. ønke om at dø i eget hjem. 8. t de undhedprofeionelle på det baale niveau har tiltrækkelig viden til at vurdere pleje- og behandlingbehovet i alle faer af det palliative forløb, herunder viden om muligheder for henvining af borger eller mulighed for vejledning. 9. t der etablere en hjemmeide med information og viden om palliation til patienter, pårørende og undhedprofeionelle. 10. t der etablere arbejdgange, om ikrer ammenhængende patientforløb på tvær af hopitaler, kommuner, almen praki og hopice. 11. t der udarbejde fælle viitationkriterier for henvining til pallative tilbud på hopitaler og hopice i regionen. WHO definerer den palliative indat ved: Den palliative indat har til formål at fremme livkvaliteten ho de patienter og familier, om tår over for de problemer, der er forbundet med livtruende ygdom, ved at forebygge og lindre lidele gennem tidlig diagnoticering og umiddelbar vurdering og behandling af merter og andre problemer af både fyik, pykik, pykoocial og åndelig art. Organiering på det palliative område Palliativ behandling tilbyde på to niveauer Et pecialieret niveau, om foregår på de pecialierede palliative enheder på hopitaler amt på de hopice, om Region Hovedtaden har indgået driftoverenkomt med. Et baalt niveau, om foregår på øvrige hopitalafdelinger, i kommunerne og i almen praki. Palliativ behandling opdele i tre faer, om er afhængige af, hvor i kræftforløbet patienten befinder ig: En tidlig palliativ fae, om kan vare år, hvor patienten typik fortat vil være i livforlængende (evt. helbredende) behandling. En en palliativ fae, der typik varer måneder, hvor helbredende behandling er ophørt. En terminal fae, der varer dage til uger, og hvor patienten i den idte tid er uafvendeligt døende. Der er i de enere år i Region Hovedtaden taget en række initiativer, ålede at Region Hovedtaden nærmer ig hvidbogen anbefalinger om pecialierede tilbud 1. Indaterne monitorere årligt i Dank Palliativ Databae 2. Der er dog et tort behov for at kvalificere de palliative tilbud på det baale niveau både på hopitalerne, i kommunerne og i almen praki. Hovedformålet med anbefalingerne er på den baggrund at tyrke den baale palliative indat og kabe overblik over tilbud og henviningmuligheder. Styrke det baale niveau Det er i den forbindele eentielt, at de undhedprofeionelle har tiltrækkelig viden og redkaber til at vurdere behovet for en palliativ indat på det baale niveau. Til behovvurdering er der udviklet et forberedelekema (omtale i afnit 4: ehovvurdering). Forberedelekema (bilag 2) vil kunne ikre den førte indledende vurdering af patienten med palliative behov. Derudover er der behov for kompetenceudvikling, der ikrer en generel viden om palliation på det baale niveau. En tyrkele af kompetencerne kan evt. ke ved, at der i amarbejde med Center for HR i Region Hovedtaden udvikle krædderyede tværektorielle uddanneletilbud på området eller ved afholdele af tværektorielle temadage i regi af det tværektorielle kompetenceudviklingprogram. Det er deuden vigtigt, at der tilbyde trukturerede underviningforløb for de praktierende læger. Der er ligelede behov for, at der ker en videndeling mellem det pecialierede palliative niveau, både på hopitaler og hopice, og det baale niveau, å de pecialierede palliative enheder i tiltagende grad varetager en rådgivning-, undervining- og parringfunktion i forhold til det baale niveau. 1 White Paper on tandard and norm for hopice and palliative care in Europe: part 1. Recommendation from the European ociation for Palliative Care tabid/1616/ctl/detail/rticleid/30/mid/3090/white-paper-on-standard-and-norm-for- Hopice-and-Palliative-Care-in-Europe.apx 2 DMCG-PL, Årrapport 2011, Kommunikation og koordination For at kabe et fælle videngrundlag kal der etablere en hjemmeide om palliation eventuelt på Sundhed.dk hvor undhedprofeionelle fra alle tre ektorer og borgere kan hente information, råd og vejledning, blandt andet om regionale palliative tilbud. Der kal ligelede på hjemmeiden være information om de regionale viitationkriterier til et palliativt tilbud, herunder henvining til hopice. Patienterne kal tilbyde ammenhængende palliative forløb, hvorfor der er behov for, at information kan dele mellem de involverede ektorer. Dette kan ke ved brug af ekiterende kommunikationredkaber (afnit 7: Tværektoriel kommunikation og koordination), ved varetagele af forløbkoordination amt eventuelt brug af koordinationmøder (fnit 6). Det er i den forbindele vigtigt, at der er et godt tværektorielt amarbejde mellem de udgående palliative team/udgående hopice team, hjemmeplejen og almen praki. Den praktierende læge har en rolle om gennemgående undhedperon i patienten forløb.\n7 4 ehovvurdering ehovvurdering Forløbprogrammet fatlår, at alle kræftpatienter kal have tilbudt en behovvurdering med det formål at ikre, at kræftpatienter modtager de rette tilbud om rehabiliterende og palliative indater. nbefalinger 12. t behovvurdering for rehabilitering og palliation i forbindele med kræft foretage ved hjælp af forberedelekemaet Støtte til livet med kræft (bilag 2). 13. t forberedelekemaet Støtte til livet med kræft implementere på hopitaler og i kommuner. 14. t at de undhedprofeionelle på hopitaler og i kommuner har kompetencer til at kunne foretage en kvalificeret behovvurdering ved hjælp af forberedelekemaet i amarbejde med patient og evt. pårørende. Forberedelekemaet Støtte til livet med kræft Der finde ikke et dank, valideret redkab, om er udviklet til at kunne identificere behov for rehabilitering og palliation ho kræftpatienter, og i Danmark er der heller ikke konenu om at anvende et redkab. Derfor har arbejdgruppen om led i implementeringen af forløbprogrammet udviklet et forberedelekema, der på hopitaler og i kommuner bør anvende til behovvurdering (bilag 1 Støtte til livet med kræft ). Forberedelekemaet tager udgangpunkt i den bio-pyko-ociale rehabiliteringmodel ICF 3, der er en begrebramme for funktionevne. Samtidig omfatter redkabet elementer fra elatningtermometeret, der er et anerkendt creeningværktøj til kræftpatienter 4. Skemaet udgør en 4 ide, om patienten kal udfylde forud for en amtale med en undhedprofeionel om rehabilitering og palliation, og amtalen kal tage udgangpunkt i patienten var på pørgmålene. Redkabet er patienten, og patienten kan elv tage det med til relevante parter. Det bør tiltræbe, at den undhedprofeionelle har længerevarende klinik erfaring med kræftpatienter behandlingforløb, enfølger, rehabilitering og palliation. ehovvurdering, udredning og plan for indaten lle kræftpatienter kal have foretaget en behovvurdering, men ikke alle patienter har behov for en rehabiliterende eller palliativ indat. I vurderingen af behov for en indat kal man være opmærkom på kendte ocioøkonomike faktorer i forbindele med kræftrehabilitering og palliation. Kendte ocioøkonomike faktorer kan være vagt eller intet netværk, lav indkomt, dårlige boligforhold, lav eller ingen uddannele eller arbejdløhed. Der kelne mellem tre begreber i forbindele med behovvurdering: 1 ehovvurdering 2 Uddybende udredning 3 Plan for indaten 1 ehovvurdering ehovvurderingen er den indledende vurdering, der identificerer patienten eventuelle problemer og udfordringer, om kan medføre behov for en rehabiliterende eller palliativ indat. ehovvurderingen kal om minimum foretage i forbindele med den initiale behandling, og der kal lave en tatu ved aflutningen af behandlingforløbet. Derudover kan der være behov for en fornyet behovvurdering ved ændring i patienten tiltand eller ved recidiv amt ved overgange mellem ektorerne. 2 Uddybende udredning Hvi behovvurderingen vier behov for en rehabiliterende eller palliativ indat på et eller flere områder, foretage en uddybende udredning. Den uddybende udredning foretage i henhold til de konkrete problemtillinger og ved brug af redkaber, der er relevante for die (f.ek. ernæringcreening, mertecoring, depreionudredning). Patienter, om er tilknyttet palliative team/enheder vil ofte være præget af tørre ymptombyrde. Her anvende derfor redkabet EORTC-PL 15 5, om vedtaget i Sundhedfagligt Råd vedr. palliation. 3 Plan for indaten Hvi der på baggrund af den uddybende udredning træffe belutning om at iværkætte en indat, kal der udarbejde en plan for indaten. 3 ICF tår for International Claification of functioning og overætte normalt om klaifikation af funktionevne, funktionnedættele og helbredtiltand. 4 Deuden er forberedelekemaet inpireret af elementer i Guidet egen belutning (Zoffmann), om anvende ho flere kronike patienter. 5 Information om pørgekemaet EORCT-PL 15: fdelinger/klinike+afdelinger/palliativ+medicink+fdeling/forkning/spoergekemaet.htm\n8 4 ehovvurdering nvarfordeling i forbindele med behovvurdering På hopitalet Patienten får i forbindele med in diagnoe og i forbindele med den initiale behandling udleveret eller tilendt Støtte til livet med kræft (bilag 1). En undhedprofeionel gennemfører en amtale (behovvurdering) med patienten på baggrund af det udfyldte forberedelekema, og herved afdække behovet for en uddybende udredning eller for henvining til en indat i kommunalt regi (e afnit om kommunikation og koordination). Konkluionen på amtalen dokumentere i Opu arbejdplad6. I nogle behandlingforløb og for nogle diagnoer vil der være behov for lokale tilpaninger af arbejdgangene. I kommunen Når en patient er henvit fra et hopital eller almen praki til rehabilitering eller palliation, gennemfører en undhedprofeionel en uddybende udredning med patienten med afæt i redkabet Støtte til livet med kræft, om patienten har fået udleveret på hopitalet. Den undhedprofeionelle belutter ammen med patienten, hvilken indat der iværkætte. Der udarbejde en plan for indaten. Herudover kan der i kommunalt regi være behov for på et enere tidpunkt yderligere at foretage en behovvurdering, hvi der finde indikation for dette I almen praki Når den praktierende læge har kontakt med patienten med udfordringer eller problemtillinger, der relaterer ig til rehabilitering eller palliation i forbindele med kræft, har lægen mulighed for at gennemføre en amtale med patienten om behov med afæt i redkabet Støtte til livet med kræft. Hvi den praktierende læge vurderer, at patienten har behov, iværkætter lægen elv en indat eller henvier til hopital eller kommune. Såfremt der i en ektor iværkætte en plan for en patient, er det den pågældende ektor anvar at informere øvrige involverede ektorer gennem de ekiterende elektronike kommunikationredkaber (MedCom-tandarder, e afnit 7 om tværektoriel kommunikation og koordination). ndelen af patienter, der kal have en uddybende udredning og en plan for indaten, kende ikke. Monitorering i forbindele med anvendele af forberedelekemaet vil kunne medvirke til at kvalificere dette (e afnit 11 om monitorering). En integreret klinik arbejdplad til regitrering af patientaktiviteter, åom indlæggeler, udkrivninger, regitrering af diagnoer og ydeler, oprettele og forendele af genop træningplaner m.m. 15\n9 5 Forløbkoordination for rehabilitering og palliation Forløbkoordination for rehabilitering og palliation Forløbkoordination kal ikre, at vigtig information om patienten tiltand, behandling- eller rehabiliteringforløb er kendt af de ektorer, hvor patienten er i forløb. Samtidig kal patienten til enhver tid være bekendt med, hvor anvaret for forløbkoordinationen er placeret. nbefalinger 15. t alle kræftpatienter modtager kontaktoplyninger og information om, hvor anvaret for koordination af forløbet er placeret, og hvad patienten kan forvente ig af funktionen. 16. t der i amarbejde med amordningudvalgene udvikle en model for, hvordan koordination mellem ektorerne ikre gennem brug af MedComtandarderne (e afnit om kommunikation og koordination). 17. t patienter med ærlig kompleke rehabilitering- eller palliative problemtillinger eller patienter i en ærlig årbar ituation tilbyde en udvidet form for forløbkoordination både på hopital og i kommune. Tilbuddet kal koordinere med det arbejde, der pågår med modellen for forløbkoordination til den ældre medicinke patient, der er godkendt af Den adminitrative tyregruppe 27. eptember 2013, og om er forankret i amordningudvalgene. 18. t den praktierende læge bevarer kontakten til patienten gennem hele kræftforløbet. Hopitaler, kommuner og almen praki har alle centrale roller i forhold til at ikre en henigtmæig koordination af indaten. For at koordination i de individuelle patientforløb kal lykke, er det en forudætning, at alle tre ektorer har etableret overordnede rammer for og aftaler om amarbejdet på tvær af hopitaler, kommuner og almen praki, men ogå aftaler om den interne kommunikation mellem hopitalafdelinger og mellem forvaltninger i kommunen. Forløbkoordinatorfunktionen på hopitalerne kal ke ved, at alle patienter ved den obligatorike tildeling af en kontaktperon får udleveret kriftligt materiale med oplyninger om, hvem der varetager koordinationen af forløbet, og hvordan vedkommende kontakte. Derudover kal det oplye, hvad opgaven indebærer, og hvad patienten kan forvente ig af funktionen. Kommunerne kal ligelede have foku på forløbkoordination for at ikre en overordnet koordinering af indaterne for å vidt angår genoptræning, rehabilitering og palliation. Forløbkoordination kan varetage af en peron eller et tværfagligt team fra de relevante forvaltninger i kommunen, om å har anvaret for at ikre koordination internt mellem forvaltninger og i forbindele med ektorovergange. Den enkelte kommune kal ikre, at der ker en tværfaglig koordineret varetagele af opgaverne. Tilbud til årbare patienter om forløbkoordination Det anbefale, at der udarbejde en vejledning om, hvordan ærligt årbare patienter ikre en udvidet form for forløbkoordination. Vejledningen kal ammentænke med det arbejde, der pågår i forbindele med forløbkoordination i forbindele med den ældre medicinke patient, elvom der i forbindele med kræft ogå kal tage højde for den alderpredning, der karakterierer målgruppen. En udvidet form for forløbkoordination bør have ærligt foku på årbarhed, ocial ulighed og komplekitet i patienten problemtillinger. Der bør derfor bruge flere reourcer på de patienter, der har met brug for det og færre på dem, der i højere grad elv kan navigere i ytemet. Derudover er det vigtigt, at de undhedprofeionelle er opmærkomme på tilbud ho frivillige organiationer og i patientforeninger, om kan upplere de profeionelle tilbud.\n10 6 Opgave- og anvarfordeling Opgave- og anvarfordeling Rehabilitering og palliation i forbindele med kræft er et delt anvarområde mellem hopitaler, kommuner, almen praki amt de hopice, om Region Hovedtaden har indgået driftoverenkomt med. Opgave- og anvarfordelingen er imidlertid ikke entydig. nvaret for hovedparten af rehabiliteringopgaverne ligger i kommunerne, men anvaret for palliative indater afhænger af pecialieringniveauet. Der er derfor behov for at bekrive, hvilke opgaver de enkelte ektorer har, hvem der har anvaret i forkellige faer af et patientforløb, og hvorlede indaten koordinere mellem ektorer. ilag 2 er en overigt over anvarfordeling i forkellige faer. nbefalinger til hopitaler 19. t hopitalet ved førte behovvurderingamtale opfordrer patienten til at kontakte egen læge inden for 3 måneder til en opfølgende amtale for at ikre kontakten til egen læge gennem kræftforløbet, idet den praktierende læge kal varetage behandling af patienten eventuelle øvrige ygdomme (komorbiditet). 20. t hopitalerne ikrer en arbejdgang, å patienter med behov for kommunal rehabilitering og palliation henvie til dette. 21. t hopitalerne ikrer, at årbare patienter eller patienter med kompleke problemtillinger tilbyde en udvidet form for forløbkoordination (e afnit 5 om forløbkoordination). 22. t hopitalerne tilrettelægger arbejdgange, å regionale opgaver og anvarområder, bekrevet i det følgende, efterleve. 23. t hopitalerne tilbyder de indater, der er kiteret i Tabel 1 (. 26) om minimumtandarder. Regionale opgaver og anvarområder Hopitalet har det fulde anvar for patientforløbet, herunder ogå for indaten ved rehabilitering og palliation, å længe patienten er indlagt, med mindre andet er aftalt med patient, kommune eller egen læge. ehovvurdering Det er hopitalet opgave at udføre en behovvurdering ho alle kræftpatienter i forbindele med den initiale behandling og eventuelt gøre tatu ved aflutning af initial behandling. Uddybende udredning Det er hopitalet opgave at foretage en uddybende udredning, hvi der er behov for en rehabiliterende eller palliativ indat i hopitalregi. Plan for indaten Det er hopitalet opgave at udarbejde en plan for indaten, hvi indaten kal foregå på hopitalet. Henvining Det er hopitalet opgave at henvie til rehabilitering og palliation, hvi der er behov for en indat i kommunalt regi (via REF 01), i almen praki (via epikrie), på anden hopitalafdeling eller på hopice. Koordination Hvi en indat er delt mellem hopital og kommune, er det hopitalet anvar at orientere kommunen og almen praki, der hvor det er relevant, om hopitalindaten. Komorbiditet: Ved ambulante forløb har hopitalet anvaret for behandlingen af den pecifikke kræftygdom, men behandlingen af patienten komorbiditet kan være delt mellem hopitalet og den praktierende læge. ørn og unge om pårørende Det er hopitalet anvar at have ærligt foku på behov ho børn og unge, der er pårørende til en kræftpatient, og ikre koordination med kommune (via korrepondancemeddelele) og almen praki (via epikrie). Palliation Hopitalet har anvaret for, at patienter med ærlige palliative behov har mulighed for en åben indlæggele i en tamafdeling. Terminalerklæring Det er hopitalet opgave at ørge for en terminalerklæring til kommunen og anøgning om terminaltilkud fra Sundhedtyrelen, ålede at kommunen å tidligt om muligt kan planlægge og iværkætte et team omkring den terminale borger. Rådgivningforpligtele Det er regionen opgave at ikre, at det baale palliative niveau har adgang til rådgivning fra det pecialierede niveau hele døgnet. Kompetencer Det er hopitalet anvar at ikre, at de faglige kompetencer er til tede ho det peronale, der kal løfte opgaverne.\n11 6 Opgave- og anvarfordeling Opgave- og anvarfordeling Rehabilitering og palliation i forbindele med kræft er et delt anvarområde mellem hopitaler, kommuner, almen praki amt de hopice, om Region Hovedtaden har indgået driftoverenkomt med. Opgave- og anvarfordelingen er imidlertid ikke entydig. nvaret for hovedparten af rehabiliteringopgaverne ligger i kommunerne, men anvaret for palliative indater afhænger af pecialieringniveauet. Der er derfor behov for at bekrive, hvilke opgaver de enkelte ektorer har, hvem der har anvaret i forkellige faer af et patientforløb, og hvorlede indaten koordinere mellem ektorer. ilag 6 er en overigt over anvarfordeling i forkellige faer. nbefalinger til kommuner 24. t kommunen ikrer varetagele af en funktion, om tyrker koordination mellem kommunale forvaltninger med anvar for træning, forebyggele, pleje, ociale og bekæftigelemæige forhold og mellem kommune, hopital og almen praki. 25. t kommunen ikrer, at årbare patienter og patienter med kompleke problemtillinger tilbyde en udvidet form for forløbkoordination i kommunen (e afnit 5 om forløbkoordination). 26. t kommunerne tilrettelægger arbejdgange, å kommunale opgaver og anvarområder efterleve, om bekrevet i det følgende. 27. t kommunen tilbyder de indater, der er kiteret i Tabel 1 (. 26) om minimumtandarder. Kommunen opgaver og anvar nvaret for ydeler og tilbud med et rehabiliterende igte er hovedageligt forankret i kommunen. På undhedområdet er de flete rehabiliteringopgaver forankret i kommunen, men alle indater på ocial-, bekæftigeleog underviningområdet alene er kommunalt anvar. Det kan være afgørende med en tidlig indat og amarbejde mellem den anvarlige ygehuafdeling og kommunen. Tilbud Det er kommunen anvar at kunne tilbyde relevante indater vedr. fyike, pykike, ociale og ekitentielle/åndelige forhold. ehovvurdering Ved henvining fra hopital eller almen praki er det kommunen opgave at foretage en behovvurdering med afæt i forberedelekemaet Støtte til livet med kræft, hvi patienten ikke medbringer forberedelekemaet til amtalen. Kommunen kan på ethvert tidpunkt i kræftforløbet foretage en behovvurdering ved hjælp af forberedelekemaet og iværkætte en indat. Uddybende udredning Hvi en patient er henvit til kommunal rehabilitering, er det kommunen opgave at foretage en uddybende udredning på baggrund af oplyningerne i forberedelekemaet og henviningen fra hopitalet og ved behov tilbyde en relevant indat. Plan for indaten Det er kommunen opgave at udarbejde en plan for en evt. indat. Koordination Det er kommunen anvar at informere hopital og den praktierende læge om planen for indaten. Ved længerevarende ambulante forløb, hvor patienten fortat er i kræftbehandling og kommunen er tæt involveret, er det kommunen anvar at koordinere rehabiliteringindaten og en eventuel baal palliativ indat. ørn og unge om pårørende Det er kommunen anvar at have ærligt foku på behov ho børn og unge, der er pårørende til en kræftpatient, i amarbejde med kole eller dagintitution. Palliation Det er kommunen anvar at varetage palliation på det baale niveau. Indaten i den ene palliative eller terminale fae kan planlægge på et koordinationmøde (e bilag 3) for på døgnbai at ikre høj kvalitet af den faglige indat. Koordinationmødet kan gentage ved ektorovergange (ekempelvi efter indlæggeler eller ved flytning fra hjem til plejebolig). Kompetencer Det er kommunen anvar at ikre, at de faglige kompetencer er til tede ho det peronale, der kal løfte opgaverne.\n12 6 Opgave- og anvarfordeling Opgave- og anvarfordeling Rehabilitering og palliation i forbindele med kræft er et delt anvarområde mellem hopitaler, kommuner, almen praki amt de hopice, om Region Hovedtaden har indgået driftoverenkomt med. Opgave- og anvarfordelingen er imidlertid ikke entydig. nvaret for hovedparten af rehabiliteringopgaverne ligger i kommunerne, men anvaret for palliative indater afhænger af pecialieringniveauet. Der er derfor behov for at bekrive, hvilke opgaver de enkelte ektorer har, hvem der har anvaret i forkellige faer af et patientforløb, og hvorlede indaten koordinere mellem ektorer. ilag 6 er en overigt over anvarfordeling i forkellige faer. nbefalinger til almen praki 29. t almen praki ikrer, at patienten ved behov henvie til kommunen tilbud om rehabilitering og palliation. 30. t almen praki tilrettelægger arbejdgange, å de praktierende læger opgaver og anvarområder, bekrevet i det følgende, efterleve. 31. t almen praki tilbyder de indater, der er kiteret i Tabel 1 (. 26) om minimumtandarder. lmen praki opgaver og anvar Det er den praktierende læge opgave at varetage generelle opgaver inden for det alment medicinke område. Kontaktperon Den praktierende læge er den gennemgående undhedfaglige kontaktperon for patienten generelt. Det er derfor en vigtig opgave for almen praki at bevare kontakten til patienten gennem hele kræftforløbet. Henvining til hopital Det er den praktierende læge opgave allerede i henviningen til hopitalet ved mitanke om kræft, at have ærlig opmærkomhed på, om der er behov for en indat i forhold til komorbiditet, fyike funktioner, behov for tøtte ved kommunikation fx ved nedatte mentale funktioner, behov for tolkebitand eller ærlige ociale forhold, hvor der er behov for tøtte. Henvining til kommune og hopital Den praktierende læge har et anvar for at henvie patienten til rehabilitering eller palliation i kommunalt regi og regionalt regi. Dette kan ke på ethvert tidpunkt i kræftforløbet, og den praktierende læge kal derfor kende til kommunale og regionale tilbud. I den forbindele har den praktierende læge mulighed for at anvende forberedelekemaet Støtte til livet med kræft. Koordination Det er den praktierende læge anvar at informere kommune og hopital, åfremt lægen i amarbejde med patient og eventuelle pårørende iværkætter en plan for en indat. Koordinationmøde Den praktierende læge kan tage initiativ til et eventuelt koordinationmøde. Komorbiditet Det er den praktierende læge anvar at ikre behandling af patienten komorbiditet og eventuelt henvie til pecialafdeling. ørn og unge om pårørende Det er den praktierende læge anvar at have ærligt foku på behov ho børn og unge, der er pårørende til en kræftpatient og inddrage de relevante intaner. Terminalerklæring Det er den praktierende læge opgave at ørge for terminalerklæring til kommunen og anøgning om terminaltilkud fra Sundhedtyrelen, når borgeren er met i hjemmet, ålede at kommunen å tidligt om muligt kan planlægge og iværkætte et team omkring den terminale borger.\n13 6 Opgave- og anvarfordeling Opgave- og anvarfordeling Koordinationmøder mellem den praktierende læge og hjemmeplejen om den palliative indat Et koordinationmøde kan afholde i den ene palliative fae for den uhelbredeligt yge kræftpatient, hvor ygdomkontrollerende medicink behandling hverken er relevant eller mulig, men hvor anden livforlængende behandling kan være relevant. Til mødet deltager hjemmepleje og almen praki, pårørende og patienter. Faen varer typik i måneder. I perioden ændrer det primære mål med indaten ig fra helbredele eller behandling til lindring. Der kan optå flere og flere palliative behov, om der er behov for en koordination af. Erfaring vier, at hvi egen læge i en palliativ fae organierer et møde i patienten hjem med hjemmepleje, pårørende og patient, kan forløbet planlægge og anvarområder klarlægge. Man kan være forudeende mht. det videre forløb og undgå behov for akut lægehjælp eller akut indlæggele. Et opøgende palliativt beøg medfører et midigere og tryggere forløb for patienten og kan ikre, at patienten kan dø i eget hjem. På mødet ikre det, at patient og pårørende modtager information om, hvad der kan tilbyde. Derudover afklare problemer og behov, og der udarbejde en plan for den palliative indat. På mødet kan det ligelede drøfte hvilke ydeler, om patienten er berettiget til efter erviceloven. Der kan derudover aftale kontaktveje, herunder hvor patienten kal henvende ig uden for kommunen og almen praki åbningtid. Minimumtandarder for indater på hopitaler, i kommuner og almen praki En forudætning for uccefuld implementering af forløbprogrammet er, at hopitaler, kommuner og almen praki bidrager med relevante undhedfaglige indater til kræftpatienter. Det er derfor nødvendigt med klare forpligtende aftaler i regi af undhedaftalerne, der udmønte af de lokale amordningudvalg, hvor arbejdfordeling og arbejdgange præciere. Minimumtandarden er ålede de indater, der om minimum kal tilbyde, når forløbprogrammet igangætte. er indater, der kan implementere/ udvikle på igt, men ikke er afgørende for programmet igangætning. Sålede er der for forløbprogrammet fatat en tandard for, hvilke indater parterne om minimum forpligter ig til, når de indgår i forløbprogrammet. Tabel 1 bekriver minimumtandarderne, men anvier ikke hvilke faggrupper, der kal varetage opgaverne. ehovvurdering kal dog ifølge forløbprogrammet varetage af en undhedprofeionel uddannet på mindt bachelorniveau. Nogle kommuner i Region Hovedtaden har indgået amarbejdaftaler om kræftrehabilitering. Kommunerne råder derved over fælle kapacitet inden for genoptræning og rehabilitering og er i tand til inden for må patientgrupper at kunne opretholde kompetencer og kvalitet. Støttetilbud på regionen hopitaler mht. pykolog, diætit, præt, ocialrådgiver er aktuelt uenartet, og håndtering af patienter med kompleke problemer og enfølger er ikke koordineret mellem pecialer og hopitaler. Der er derfor behov for at e på organieringen på hopitalerne, ærligt omkring diagnoticering og behandling af enfølger. ehovvurdering udført i amtale med patienten og evt. pårørende er fundamentet for rehabilitering- og palliationindater og kal prioritere i alle ektorer. Det er ålede det væentligte tiltag i forløbprogrammet, idet patienter behov i kræftforløbet vil være foranderlige og kræve gentagne behovvurderinger. Men behovvurderingen kan ikke tå alene. Det er lige å vigtigt, at hopitaler, kommuner og almen praki er opmærkomme på, hvilke tilbud der finde til borgere og patienter og ørger for at ende en henvining til rette intan.\n14 Tabel 1 Minimumtandarder Tabel 1 Minimumtandarder Sundhedfaglige indater og minimumtandarder i Forløbprogram for rehabilitering og palliation i forbindele med kræft. Sundhedfaglige indater og minimumtandarder i Forløbprogram for rehabilitering og palliation i forbindele med kræft. : kal tilbyde : kan tilbyde : kal tilbyde : kan tilbyde Vurdering af behov Kommuner Hopital lmen praki Sundhedfremme og forebyggele herunder KRM Kommuner Hopital lmen praki Vurdering af behov for rehabilitering og palliation Uddybende udredning ved relevant fagperon amt evt. udarbejdele af plan Vurdering og behandling af komorbiditet Forløbkoordination til patienter med pecielle og kompleke behov for rehabilitering og palliation Tildeling af undhedfaglig kontaktperon Tværfaglige konferencer eller koordinationmøder vedr. kræftramte med pecielle og kompleke behov Information, vejledning og patientundervining vedr. ygdom og behandling m.m. Kræft pecifik patientuddannele fx håndtering af træthed, kot, pykoociale reaktioner ved kræft m.m. (individuelle/gruppebaerede) herunder ocial netværkdannele Diagnoepecifikke kurer/ information/undervining af patienter og evt. pårørende om behandling, bivirkninger, enfølger og elvhjælphandlinger amt indhold i opfølgning og kontakt ved evt. forværring af ymptomer (individuelle / gruppebaerede) herunder ocial netværkdannele 7 Kommuner Hopital lmen praki : Palliative enheder : Hopitalafnit Vurdering af KRM riikoprofil inkl. information om anbefalinger til livtil under og efter kræftbehandling Fyik træning tandardieret træningprogram Fyik træning ikke tandardieret træningprogram) Specialieret genoptræning til patienter Vejledning i forhold til daglige aktiviteter (bl.a. ergoterapi) Kotvejledning /diætvejledning vedr. kræft Information om og pykoociale og ekitentielle/åndelige tøttetilbud herunder præt, pykolog, ocialrådgiver Sociale interventioner i henhold til kræftpatienten arbejde, økonomi, familieituation m.m. (agbehandlere/ocialrådgivere) lkoholafvænning Rygeafvænning Palliativ omorg, pleje og behandling Omorg og medinddragele af pårørende inkluive børn 7 Den praktierende læge er patienten gennemgående undhedfaglige kontaktperon i hele forløbet. 8 Forpligtet til information og rådgivning om tøttemuligheder inden for borgerrettet forebyggele og livtil. 8\n15 7 Tværektoriel kommunikation og koordination Tværektoriel kommunikation og koordination For at kabe trygge og ammenhængende forløb for patienterne er det eentielt, at hopitaler, kommuner og almen praki har den nødvendige information om patienterne, og at information ikke går tabt i overgangen mellem hopitalafdelinger eller mellem ektorer. For patienter i en ærlig årbar ituation eller patienten med kompleke problemtillinger kan der være behov for at ikre, at den amlede indat koordinere mellem mange involverede parter. nbefalinger 32. t de ekiterende kommunikationredkaber anvende mellem kommune, hopital og den praktierende læge og mellem hopitalafdelinger (bilag 3). 33. t der etablere arbejdgange, om ikrer ammenhængende patientforløb på tvær af hopitaler, kommuner og almen praki. 34. t der arbejde videre med at konkretiere, hvordan udvekling af informationer om kræftpatienter kal ke mellem ektorer. 35. t der arbejde videre med at identificere informationbehov om kræftpatienter mellem ektorer. Tværektorielle kommunikationredkaber MedCom-tandarder De ekiterende nationale kommunikationredkaber inden for undhedvæenet (MedCom-tandarderne) giver mulighed for, at hopitaler, kommuner og almen praki kan kommunikere om patienterne. I forbindele med kræftpatienter kal følgende MedCom-tandarder anvende: Genoptræningplan (GOP) Hopital: Skal anvende, når der er et lægefagligt begrundet behov for genoptræning på bai af et funktiontab. Er der behov for pecialieret genoptræning på hopital, kal genoptræningplan ende til relevant hopitalafdeling med kopi til hjemkommune og den praktierende læge. Er der behov for almen genoptræning i kommunalt regi, kal genoptræningplan ende til hjemkommune med kopi til den praktierende læge. Henvining (REF01) Hopital: Skal anvende, når der er vurderet et behov for en kommunal rehabiliterende indat i overentemmele med forløbprogrammet. Konkluion fra behovvurdering kal ætte ind. lmen Praki: Skal anvende, når der henvie til udredning eller fornyet underøgele i hopitalregi, eller når der henvie til kommunale patientrettede forebyggeletilbud. Korrepondancemeddelele (KM) Hopital, kommune og almen praki: Skal anvende, når der er behov for at ende upplerende oplyninger ekempelvi om behovvurdering og forløbkoordination. En korrepondancemeddelele er en klinik , der indeholder patient-tamdata og må kun anvende til ikke-akutte meddeleler. Korrepondancemeddelelen kan ogå anvende til at rekvirere viitation vedr. hjemmeygepleje, åfremt patienten har behov for det. For indlagte patienter, der har behov for kommunale omorgydeler, gælder aftale om tværektoriel kommunikation om arbejdgange i forbindele med indlæggeler og udkrivninger. ftalen gælder for kommuner og hopitaler i Region Hovedtaden. For de kræftpatienter, der allerede har eller har behov for hjemmepleje eller plejebolig, vil kommune og hopital derfor ogå kulle anvende indlæggelerapport, udkrivningrapport og plejeforløbplan. Indlæggelerapport. Indeholder information fra kommunen til hopitalet, om er regitreret i den elektronike omorgjournal om patient ekempelvi kommunale kontakter, pårørende, funktionvurdering, ydeleoverigt, hjælpemidler og medicintatu. Indlæggelerapporten ende automatik fra kommune til hopital, hvi borgeren er kendt i kommunen omorgytem. Plejeforløbplan. Indeholder information fra hopital til kommune om borgeren forventede færdigbehandling- og udkrivningdato, funktionevne og forventede ændringer i kommunale omorgydeler. Udkrivningrapport. Indeholder information fra hopital til kommune om patienten aktuelle funktionevne, indlæggeleforløb og fremtidige aftaler. Kommunikationaftalen finde på\n16 7 Tværektoriel kommunikation og koordination En af udfordringerne ved at anvende de ekiterende MedCom-tandarder er, at rehabilitering går på tvær af de anvendeleområder, der er tiltænkt i meddeleletyperne. Hvi en patient ekempelvi både kal have genoptræning grundet funktiontab, ydeler efter forløbprogrammet og hjemmehjælp, kal der på den amme patient udfærdige både en genoptræningplan, en henvining, en plejeforløbplan og en udkrivningrapport. Det vil være en tor udfordring for hopitalafdelingerne, og der er derfor riiko for, at den omtændelige henviningpraki vil reducere antallet af henvite patienter. Der er derfor fortat en ledeleopgave i at ikre, at de ekiterende kommunikationredkaber anvende efter henigten til kommunikation om patienterne i forbindele med ektorovergange. Fremtidige løninger Den ny IT-undhedplatform for Region Hovedtaden og Region Sjælland vil rumme nye muligheder for tværektoriel kommunikation og koordination om patientforløb. Imidlertid forvente IT-undhedplatformen ført at være fuldt implementeret ved udgangen af Fælle plan eller plan for indaten Forløbprogrammet bekriver behovet for et tværektorielt fælle kommunikationredkab, der kan indeholde en fælle plan for patienten. Optimalt vil planen kulle være tilgængelig for patienten amt alle de undhedprofeionelle, patienten møder i løbet af et kræftforløb, uanet ektor. På nuværende tidpunkt er der imidlertid ikke udviklet en fælle elektronik platform, om alle tre ektorer og patienter kan tilgå og få adgang til data. Det vil ige, at der kun er mulighed for at ende informationer mellem ektorerne, men ikke dele fælle dokumenter et amlet ted. Der er aktuelt heller ikke mulighed for at vedhæfte dokumenter til de ekiterende kommunikationredkaber, om er bekrevet ovenfor. Der arbejde i MedCom med udvikling af en elektronik løning, der muliggør vedhæftning af filer/dokumenter til en henvining fra hopital til kommune. Ved en ådan løning vil forberedelekemaet kunne gøre elektronik. Der er i dag begrænet viden om, hvilke informationer/dokumenter, der er behov for at udvekle om og med patienten. For at udvikle en holdbar og fremtidikret løning til deling af information mellem de tre ektorer og patienter bør området analyere. I lyet af at der ikke finde en tværektoriel elektronik journal eller en vandrejournal, der kan følge patienten, er det vigtigt at ektorerne kommunikerer via korrepondancemeddelelen.\n17 8 Information til patienter og pårørende Patienterne kal fra diagnoetidpunktet opleve, at rehabilitering og palliation er en del af behandling- og opfølgningforløbet på hopitalet, i kommunen og ho den praktierende læge. Væentligt er det, at patienten og de pårørende føler, at de er velinformerede om tilbud og muligheder og medinddraget i belutningproceer om patientforløbet. nbefalinger 36. t der foreligger informationmateriale om muligheder og tilbud for patienter og pårørende, herunder evt. en film om behovvurdering med patienter, pårørende og patientforeninger om målgruppe og om rådgivning- og aflatningmuligheder, hvi der optår behov. 37. t patienter og pårørende oplye efter gældende lov om muligheder for orlov, om kommunen kan bevilge i relation til alvorlig ygdom eller terminale forløb. Ikke alle patienter er opøgende i forhold til information om muligheder i forhold til dere ygdomforløb. Patienten uddanneleniveau, ygdombyrde, pykike tiltand m.m. har indvirkning på, om patienten ved egen hjælp får kendkab til mulighederne. Det er derfor vigtigt, at der i forbindele med implementering af forløbprogrammet gøre en indat for at ikre, at patienter, pårørende og patientforeninger får kendkab til rehabiliterende og palliative indater på hopitaler, i kommuner og i almen praki i Region Hovedtaden. De pårørende har ogå behov for information om hvilke muligheder, der er både for patienterne men ogå for den pårørende elv, hvi der optår behov for hjælp. En del af kræftpatienterne vil ikke umiddelbart have behov for en rehabiliterende eller pallativ indat. Det kan derfor være en god idé at afholde informationmøder på hopitalet om rettigheder om kræftpatient og pårørende, tilbud i forløbprogrammet, behovvurdering og livtil. Tilbuddet bør rette mod de patienter og pårørende med begrænede behov for rehabilitering og palliation, om kal guide til elv at øge og gøre brug af den rette hjælp og tøtte. Som i alle andre ammenhænge kal patienten give amtykke, inden undhedperonalet inddrager pårørende. Der kal derfor udarbejde informationmateriale del om retten til behovvurdering og del om mulighederne for rehabiliterende og palliative tilbud, for at kræftpatienter og pårørende får indblik i, hvad rehabilitering og palliation betyder og kan omfatte.\n18 9 ørn og unge ørn og unge ørn og unge befinder ig midt i både kroplige, ociale og kognitive udviklingforløb og har helt andre behov end vokne kræftpatienter. ørn og unge har behov for en netværkorienteret indat, å den amlede rehabilitering eller palliative indat retter ig efter barnet eller den unge alder og udvikling amt de ociale netværk, de er en del af. Rehabilitering begynder ligeom for vokne tidligt i behandlingforløbet og tager udgangpunkt i en behovvurdering. Region Hovedtaden vedtog 29. oktober 2013 en børnepolitik, der netop har foku på ærlige forhold vedrørende børn og unge om patienter. nbefalinger 38. t alle indater for børn og unge er netværkorienterede, ålede at hopitalet, kommunen og praktierende læge involverer barnet og den unge netværk (familie, venner, kole, intitution). 39. t der i amarbejde med Ungdommedicink Videncenter arbejde videre med, hvordan fatholdele i uddanneleforløb og ociale fællekaber kan ikre. 40. t børnekræftafdelingen på Righopitalet udvikler en metode til behovvurdering til yngre børn (0-11 år) og til unge patienter mellem år. 41. t kræftpatienter mellem år tilknytte en Ungeambaadør og involvere aktivt i belutninger vedr. behandling, rehabiliterende og palliative indater. 42. t familier med et kræftramt barn tilbyde kommunale indater i overentemmele med behov. Der diagnoticere årligt ca. 175 børn under 15 år og ca. 50 unge mellem år med kræft på landplan. Prognoerne for de flete børnekræftygdomme er gode, og langt tørtedelen overlever dere kræftygdom. Gruppen af unge kræftpatienter har dog en markant dårligere prognoe end børn. ørne/ungepatienter kan inddele i tre grupper: Førkolebørn, om udgør den tørte andel af børnekræftpatienter og behandle på børnekræftafdelingen på Righopitalet ørneungeklinik. Skolebørn 5/6-14 år, om ligelede behandle på Righopitalet ørneungeklinik. Unge år, om udgør den mindte andel af gruppen og hovedageligt behandle på andre afdelinger. Der er behov for et kærpet foku på unge med kræft. De er hverken tore børn eller må vokne. De er ført og fremmet unge, om derfor har behov for behandling, der er tilpaet dere alder og udvikling. Unge er ålede en ærligt årbar patientgruppe, der qua dere igangværende udvikling på den ene ide har tørre kognitiv formåen til at fortå alvorligheden af en kræftdiagnoe end mindre børn, men på den anden ide mangler erfaringer og evner til at håndtere en ådan livkrie. Samtidigt kal de unge håndtere den normale pykoociale udvikling, herunder elvtændiggørele, lørivele fra forældre og identitetdannele. Rehabilitering af børn og unge I amarbejde med Ungdommedicink klinik er der igangat et landdækkende forkningprojekt RESPECT om kræftrehabilitering for børn fra 6 til 18 år blandt andet på Righopitalet. Tendenerne i projektet peger på, at der er behov for tærk inddragele af kole og kammerater i kræftforløbet. Der er behov for en tyrket indat for unge over folkekoleniveau i forhold til uddannele og ammenhæng til hverdagliv. Til denne gruppe ekiterer ingen lovpligtige uddannele/underviningtilbud under indlæggele. Unge med komplicerede forløb eller langvarige indlæggeler bør i amarbejde med Ungdommedicink Videncenter tilbyde individuelle ocialpædagogike forløb for at ikre dere fortatte pykologike og ociale udvikling trod ygdom og indlæggele og derved tøtte den unge handlekompetencer. Videncenteret har uddannet 40 Ungeambaadører, om er ygeplejerker med ærlige kvalifikationer, viden og interee i at arbejde med og udvikle ygepleje og rehabilitering til unge patienter. Der er i forbindele med børn og unge med kræft et øget behov for at fokuere på hele familien. Iær enlige forørgere er tærkt udfordret i at varetage omorg for både det yge barn og rake økende. Muligheden for at indkvartere familien amlet på Ronald McDonald huet ved Righopitalet giver mulighed for et midlertidigt hjem med en næten almindelig hverdag. Palliation af børn og unge I en anbefaling for det palliative område for børn kriver Sundhedtyrelen i 2011, at palliative behov er en ærlig udfordring. Den behandlende afdeling har anvar for, at der indgå aftaler med andre aktører, og at die inddrage i forløbet ved behov. ørn og unge med livtruende ygdomme og palliative behov tiller ærlige krav til kvalifikationerne ho de fagprofeionelle. ehovet for palliativ indat ho børn og unge vurdere under hele behandlingforløbet, og der bør tidligt etablere et interdiciplinært hold, der målrettet arbejder for at øge livkvaliteten ho den kræftramte og denne pårørende. Ogå i et terminalt tadie tøtte familien i at beholde børn og unge i hjemmet, å vidt det er muligt. arnet har altid en åben adgang til børnekræftafdelingen på Righopitalet og indaten fortætter efter død med tøtte til familien. Ligeom for rehabiliteringindater for unge over 15 år bør der være et ærligt foku på palliative indater for unge kræftpatienter. Der kan for både den unge patient og for familien være tort behov for indater i kommunen i form af pykologbitand og ocialrådgiver amt i nogle tilfælde indlæggele på hopice. Kræften ekæmpele har deuden en meget vigtig rolle om tøtte til pårørende til børn og unge med kræft.\n19 10 Pårørende Pårørende Pårørende til en kræftpatient piller en væentlig rolle i de rehabiliterende og palliative forløb, og der kal derfor, for at tøtte patienten bedt muligt, ogå være foku på de pårørende og dere behov. Særligt er der behov for opmærkomhed på børn og unge om pårørende. nbefalinger 43. t der i forbindele med den indledende amtale og eventuelt efterfølgende lave forventningaftemning og aftaler med den pårørende om, hvorvidt denne kan og ønker at tage aktivt del i patienten amlede ygdomforløb. 44. t der udarbejde rammer og retninglinjer for planlagte amtaler med pårørende. 45. t der arbejde ytematik i region og kommuner med udvikling og etablering af tilbud, der imødekommer pårørende behov. 46. t der arbejde ytematik i region og kommuner med udvikling og etablering af tilbud, der imødekommer børn og unge behov om pårørende. 47. t patienter og pårørende oplye efter gældende lov om muligheder for orlov, om kommunen kan bevilge i relation til alvorlig ygdom eller terminale forløb. Patienter og pårørende reourcer er ikke tatike. Der kan være perioder i et ygdomforløb, hvor reourcetærke menneker bliver årbare, og der kan være perioder, hvor vagere patienter bliver tærkere. Indaterne i ethvert forløb kal tilrettelægge, å det bedt muligt undertøtter den enkelte patient og denne pårørende. Der kan derfor være perioder i et ygdomforløb, hvor en patient bedt undertøtte ved elv at varetage koordinerende funktioner eller ved at overlade det til en nær pårørende. I andre perioder, eller for andre patienter, er der langt tørre behov for tøtte til at koordinere de forkellige aktiviteter i forløbet. Patienter kan have meget tærke netværk, om gerne vil håndtere en tørre eller mindre del af de koordinerende funktioner, men andre patienter ikke har et netværk, der er i tand til at yde den fornødne tøtte. Pårørende kan være ægtefælle, amlever, forældre, bedteforældre, økende eller børn. Det kan ogå være venner, naboer eller andre, om den enkelte patient elv betragter om nære pårørende. Pårørende har en vigtig rolle om tøtte til den ygdomramte. Pårørende er ofte kilde til vigtige informationer om patienten. De pårørende har ofte elv behov for hjælp og tøtte til problemer af pykik eller fyik karakter. Øget riiko for tre, depreion og forringet livkvalitet er blandt de belatninger, pårørende oplever. Die kan fortærke ved utiltrækkelige tøtteforantaltninger. Mange pårørende er ældre og elv yge og har måke behov for aflatning. Pårørende, om er børn eller unge, har ærlige problemtillinger, og de kal derfor have ærlig opmærkomhed. Peronalet må aktivt give udtryk for, at børn er velkomne på hopitalet og informere om, hvordan det er muligt at have dem der. Tværfagligt Videncenter for Patienttøtte i Region Hovedtaden har foku på børn om pårørende og har igangat projekter, der kal udvikle redkaber for peronalet til tøtte af børnene og de unge. For at ikre øget foku på børn om pårørende er det vigtigt, at hopitalet videregiver informationer til kommunen. I forhold til kommunale forebyggeletilbud kan et barn aktuelt kun henvie med egen problemtilling, og der kan derfor være vankeligheder i forhold til tilbud til barnet om pårørende.\n20 11 Efterladte Der kal tage hånd om de efterladte og de problemer, der eventuelt kan optå i forbindele med et dødfald, herunder ærligt foku på børn og unge om efterladte. nbefalinger 48. t det ted, hvor patienten dør, er anvarlig for at koordinere, hvem der tager kontakt til de efterladte, og ikre at de modtager information om tøttemuligheder amt får mulighed for at tale ygdomforløbet igennem. 49. t der etablere et let tilgængeligt overblik over tøttemuligheder både i de forkellige ektorer og ho patientforeninger. 50. t kommunen har anvaret for, i amarbejde med kole eller dagintitution og egen læge at ikre, at der tage hånd om efterladte børn og unge. 51. t der etablere et let tilgængeligt overblik over tøttemuligheder på hopitaler, i kommuner og ho patientforeninger. Efterladte til afdøde kræftpatienter er meget forkelligt tillede. Nogle efterladte kan have brug for tøtte til orgbearbejdning for at forebygge patologik org, tre, iolation og elvmord. De flete efterladte har behov for at tale forløbet igennem, og det anbefale, at alle efterladte kontakte efterfølgende og tilbyde en amtale, hvor der ogå informere om tøttemuligheder. Efterladte børn og unge udgør en udat gruppe, om kræver en ærlig opmærkomhed. I forhold til kommunale forebyggeletilbud kan barnet kun henvie med egen problemtilling og der kan derfor være vankeligheder i forhold til barnet om efterladt. Tværfagligt Videncenter for Patienttøtte har foku på børn og unge om efterladte. De har lavet en grundig litteraturøgning, om er at finde på centeret hjemmeide, og igangætter et projekt med dette foku.


Uncut Forum • Vis emne - rollin,franco,kiil(s)\naf vonhegnet » fre 6. aug 2010 21:16\n'aften i forummet.....vil lige fortælle, at jeg for et par mdr siden lavede et bette tv-program om Jean Rollin...med udgangspunkt i AWE's dvd-udgivelser her i Danevang....meeeget hygsomt blev det såmænd, på en 23 mins længde. I disse dage "researcher" jeg på Franco, hvem turen nu er kommet til....han har altid fascineret mig med sine totalt uforudsigelige handlingsforløb og brug af Euro-skuespillere/locations...altså hans film er lidt sår'n, at man får det er man ikke helt ved hvad er og sker det ikke, så lærer man noget ganske syvende. Franco's film bevæger sig i feltet fra det orgiastisk mærkværdige til det lusekrummende håbløse og øøøhhh...guds fred med det. Programmet bli'r vel på en 30 mins....hvor sæfølli danske vhs-releases fremskaffes af Hans -Jørn Reimer og dvd'erne er atter fra AWE.\nSå er jeg ifærd med at slå en lille deal af med Reinert Kiil(s)...instruktøren af de norske rape'n revnge-flic HORA og dermed gøre ham berømt på aalborgensisk lokal-tv, via en udsendelse om hans 2 "fjellsploiteringsfilm".\nIkke overraskende er AWE endnu engang inde i billedet her med levering af titlerne på dvd.\nOg håber på det kraftigste også at få produceret en appetitvækker til visningen af den nyrestaurerede version af Once Upon a Time in the West,som kommer op her i byens bedste biograf....Biffen...på et tidspunkt i efteråret.\nJooohh...der er nok at ta' fat på og den lokale station ...aalborg+....er med på noderne og godtfolk ude i byen zapper sgu plus'li ind på FILMTOZZEN\n(programmets "overskrift")og finder, at de kan relatere til indholdet/emner-\nne ,hvilket betyder noget for dem, fordi de faktisk oplever, at udsendelserne også handler om deres tid/liv op gennem 50-60-70'erne....den og den film,så de i den og den bif...dengang....osv.\nSe det....er min metier...bla!\naf Skøtt » lør 7. aug 2010 00:09\nSpændende. Er det noget der kunne tænkes der fandtes et link til et sted?\naf Ovesen » lør 7. aug 2010 15:51\nvonhegnet skrev: altså hans film er lidt sår'n, at man får det er man ikke helt ved hvad er og sker det ikke, så lærer man noget ganske syvende.\naf vonhegnet » lør 7. aug 2010 16:49\nhmm....ja,der var vist kommet et bette sætningsforvirrende "er" for meget med der....hvis det var det du mente Ovesen?\nMen under alle omstændigheder, efter min mening sæfølli....så ER Franco helt ustyrlig uforudsigelig...når han er bedst.\nSkøtt.....har ingen links til lokal-tv her i byen, men når engang programmerne er lavet skal jeg gerne smide dem på en dvd til dig, hvis det kan interessere ?\naf Skøtt » man 9. aug 2010 20:13\nSætningen er jo helt Franco'sk i sin natur, hohoho. Jeg har skrevet lidt om mit eget syn på hans unikke tag på filmmediet som en slags associations-baseret improv-jazz i booklettet til Venus in Furs fra AWE. Ovesen skrev også et som jeg aldrig fik læst - var det måske til Eugenie?!\nDet er et spændende emne - jeg kan iø se at VideoWatchdog nr 1 er blevet genoptrykt: http://www.videowatchdog.com/home/HTM/001.htm - der er jo en lang Franco artikel i. Meeeeen Tim Lucas har i mine øjne aldrig været stærkest i sine analyser (han er en fremragende systematikker og navlepiller, men han får sjældent rigtigt knaldet hængslerne af...). Nogle der har læst den?\naf Ovesen » man 9. aug 2010 20:59\nSkøtt skrev: Sætningen er jo helt Franco'sk i sin natur, hohoho.\nLars, du balancerer på en knivsæg rent sprogligt. På den ene side er det geniale, på den anden side det uforståelige vanvid. Jeg synes bare sætningen var meget typisk for dette. Selvom man ikke fatter en skid, er man på en sær måde enig.... Bloody Darlings delte førstepladsen blandt danske fanzines med Inferno. For en kort stund så det ud som om Stay Sick og Absurd skulle overtage, men det har jo ikke rigtig noget med sagen at gøre....\nJeg glæder mig til at se programmerne!\nSkøtt skrev: Jeg har skrevet lidt om mit eget syn på hans unikke tag på filmmediet som en slags associations-baseret improv-jazz i booklettet til Venus in Furs fra AWE. Ovesen skrev også et som jeg aldrig fik læst - var det måske til Eugenie?!\naf vonhegnet » man 9. aug 2010 22:56\n'aften de herrer....for mange mange herrens år siden, i en Virgin butik i London faldt mine øjne på netop nr 1 af Lucas's Video Watchdog. Jeg nuppede det sæfølli med hjem og her ku' jeg så for første gang læse om Franco....samt om hvordan de Columbianske, eller var det Venezuelanske vhs-udgivelser tit var mere komplette end f.eks de amerikanske.....en ny fager verden åbnede sig op for mig. Tror osse det var dengang det hedengangne Shock-Xpress(S Jaworzin hed udgiveren vist??) ramte køberne med udgivelse # 1 med et flot billede fra Evil Dead 2 på forsiden,synes jeg at erindre....endnu et herligt filmmag med hjem til Aalborg....det var bare så fantastiske tider! I 70'erne var det punk rock'en i London der trak...så kom filmene/bladene årtiet efter.\nTakker for al rosen Ovesen, men jeg er desværre et big time fjols foran et kamera.....husker ikke 3 liniers minolog udenad. Så forvent ingen genialiteter her. Husker nemt indspilningerne af Johansens Schizofrantic, hvor der i mine scener skulle lægges sedler overalt på gulve ,i stole osv....hvorpå mine linier stod skrevet med kæmpebogstaver(jeg er osse nærsynet,ak). Jeg laver først og fremmest disse programmer for de uvidende masser i Aalborg og garanterer, at de helt sikkert får ok informationer om emnet...hvorimod garvede folk som jer, måske nok vil synes at det hele virker lidt for "lallehygsomt".....lidt for megen\n"Larsefaire",om man så kan sige!? Men ikke uden en vis charme, vil jeg dog mene!\nSkøtt....vil det være ok for dig, at jeg "låner" nogle brugbare sætninger fra din AWE-pamflet...mod gyldig credits i rulletexterne sæfølli?? (noget jeg faktisk allerede har praktiseret i Rolin-programmet ,hvor en del af mine rablerier simpelthen er kopieret direkte fra anmeldelser af AWE-dvd'erne på Uncut)\naf Skøtt » tirs 10. aug 2010 09:42\nOk, men den Lucas artikel fungerer så ikke rigtigt i dag hvor vi alle selv kan få syn for sagen eller hvad?\nDu kan låne løs af teksten som du vil, men bemærk at al formattering, ala kursiv, mv. forsvandt under layoutet, hvilket til tider giver nogle lidt tvetydige sætninger.\nvonhegnet skrev: ...hvorimod garvede folk som jer, måske nok vil synes at det hele virker lidt for "lallehygsomt".....lidt for megen\nHaha, bare det at der er nogen der tager sig tid til Franco og Rollin på den måde er sgu prisværdigt! Blandt Uncuttere er der vist meget få Rollin-fans - både Jomfruer og vampyrer samt Demoniacs får kun 2 stjerner? I mine øjne er begge film sindssygt originale i den der form for historie der ender på et sindssygt niveau med en eller anden form for spirituel overgang som man overhovedet ikke anede fra starten.\nNæææh, jeg tror netop du vil være en god formidler af denne slags film, da det på sin vis er umuligt at lave en eller anden almen indførelse i dem. Deres kvalitet er nærmere noget der er dybt personligt for dem der ser dem - og ret forskelligt, kunne jeg iø forestille mig. Især med Franco, der jo har så mange forskellige udtryk og perioder. Det handler sgu ikke om at lave en eller anden korrekt og pæn gennemgang af en instruktør, men netop om de ting man selv får ud af filmene og som de fremmaner under huden. Der er selvfølgeligt ting man deler i denne oplevelse - fx første gang det går op for én at Francos film alle har den der grumsede fornemmelse ud over det hele - at det er dét der er Franco. Det føles jo nærmest som et overgreb i sig selv! Hvad man så får ud af det chok er netop dybt personligt...\naf vonhegnet » tirs 10. aug 2010 12:52\nDu har helt ret Skøtt og dermed også lige sat nydelige ord på mine ubevidste tanker om hvordan man "portrætterer" Franco på aalborgensisk lokal-tv.\nJeg skal netop ikke tænke på om det nu er pænt/korrekt...om det kan god-\nkendes af experter..osv....jeg skal være afslappet og personlig...og så skal Franco sgu nok stå tydelig frem på skærmen.\nGoe gamle direktør Kenneth fra AWE, mente nu osse om Rollin-udsendelsen, at den holdt...og eftersom Franco betyder mere for mig, vil det være muligt at lægger mere af mig selv indover.\nTak for at jeg kan benytte dine Franco-skriblerier.\naf gorzelak » tirs 10. aug 2010 17:05\nvonhegnet skrev: (noget jeg faktisk allerede har praktiseret i Rolin-programmet ,hvor en del af mine rablerier simpelthen er kopieret direkte fra anmeldelser af AWE-dvd'erne på Uncut)\nHar du husket at nævne os?\naf vonhegnet » tirs 10. aug 2010 20:22\n'aften Lars....jaah øøhh...ups...her er sgu nok sket en bette smutter,tror jeg. Jeg har kun noteret UNCUT i rulletexten, men burde sæfølli herunder nævne navne.\nDet råder jeg bod på i Franco-programmet,hvor du, Søren,Kristian og Casper får insertet en tak for "lån" af texter ifm Rollin-udsendelsen. Håber det kan råde bod på misæren,sorry.I får naturligvis også dvd'er tilsendt...alt det med adresser klarer vi senere på året.\naf gorzelak » ons 11. aug 2010 07:18\nDet er en deal. Vi lever for berømmelsen.


Kamptråd: AGF - FCK (4.3.18) | KSDH.dk\nForside » Forum » AGF » Kamptråd: AGF - FCK (4.3.18)\nKamptråd: AGF - FCK (4.3.18)\nKSDH.dk - 2/3/2018 - 17:31#1\nAGF tager imod Football Club København søndag d. 4. marts kl. 16.00, og selv om det ser sort ud, lever håbet om Top 6 trods alt endnu for De Hvide.\nDet kræver naturligvis først og fremmest en sejr over FCK, og muligheden skal selvfølgelig søges, omend det ser svært ud. Får OB tre point på tværs af de sidste tre kampe, er løbet nemlig kørt for AGF.\nMiraklernes tid er ikke forbi endnu, og tre point mod FCK vil under alle omstændigheder lune inden det formentlig ventende nedrykningsslutspil, hvor AGF selvfølgelig også har chancen for at spille sig i Europa med en 7. plads. Skulle AGF komme med som det tynde øl i Top 6, vil vejen til Europa formentlig være lukket allerede inden starten på grundspillet, da 5. og 6. pladsen som bekendt ikke kommer i Europa næste år.\nHvordan håber du David Nielsen stiller op mod FCK, og hvilke forventninger har du til kampen?\nLæs også: AGF mindes Bruno Jensen på søndag\nTråden fungerer som oplæg til debat om AGF - FCK både før, under og efter kampen.\nHusk også, at der er Fælles Prematch for alle AGF-fans på Butler Bar.\nGod kamp på Ceres Park og KSDH!\nCaptain Hindsight - 2/3/2018 - 20:06 #2\nAf principielle grunde, er jeg i udgangspunkt ikke så meget for at kommentere på kampe før de er spillet. Dog kan jeg godt komme med mine forventninger til kampen.\nJeg forventer en disciplineret indsats fra drengene på grønsværen, hvor fokus vil være en god defensiv. Jeg forventer af vi ser David Nielsen med en taktik og plan for dagen, hvor vi skal være hurtige, dygtige og effektive på omstillingerne ud fra et defensivt udgangspunkt. Vi skal med andre ord, håbe på at vores angribere udnytter de få chancer og kontramuligheder der måtte opstå i løbet af kampen.\nAGF er selvfølgelig underdogs og en sejr ligger ikke ligefrem i kortene, men så længe vi kan holde nullet, så er bolden rund og alt kan ske. Jeg er dog yderst pessimistisk i forhold til vores chancer, mod et FCK-mandskab som efter klubbens måske nok største spillemæssige krise nogensinde er begyndt at få vind i sejlene igen.\nJønne - 3/3/2018 - 13:06 #3\nFCK er desværre tilbage i noget der ligner deres gamle form, så det er en svær kamp at bevare optimismen til, som ellers burde være til stede efter fire kampe uden nederlag.\n"Håbet om Top 6" blev for mit vedkommende afskrevet med Horsens sene udligning, så det handler om at polstre pointkontoen til puljespillet. Kunne være fedt at spille om 7. pladsen fremfor at spille nedrykningskampe, som mine nerver ikke havde det for godt med sidste forår.\nSå 1 point kan godt bruges hvis det kan stjæles fra et hold som FCK.\nLad os bare tage en 0-0 mere :-)\nCopyright © 2021 KSDH.dk - Alle rettigheder forbeholdes


DEBAT: En lille sag – men! - Uge-bladet Skanderborg\nDEBAT: En lille sag – men!\nPoul Johansen, Niels Bohrsvej 24, 8670 Låsby\nNår man er opstillet til byrådsvalget, får man en del henvendelser om stort og småt i kommunen. En af de mindre ting, jeg blev gjort opmærksom på, var et manglende cykelstativ ved busskuret ved Skovvej/Gl. Silkeborgvej i Låsby.\nJeg var selv et smut forbi og konstaterede, at der ganske rigtig manglede et cykelstativ der. I det hele taget trænger der til en kærlig hånd på stedet efter, at det bagved liggende område er blevet udstykket og bebygget.\nJeg henvendte mig før valget den 21.11.2017 til teknisk forvaltning via den hjemmeside, som de har sat til rådighed til sådanne formål, herunder også huller i vejen m.m. – jeg har aldrig modtaget en tilbagemelding.\nJeg ved godt, at det er en lille sag, og at der måske ikke er råd til et cykelstativ og lidt ekstra fliser, men dels er det er et irritationsmoment for de daglige brugere og også for naboerne, dels mener jeg, at det er vigtigt, at man som borger får et svar, når man henvender sig til kommunen.\nNu har jeg henvendt mig til Dansk Folkepartis byrådsmedlem Kjeld Jensen i teknisk udvalg, dels for at få en løsning på den lille sag og dels for at få en afklaring på, hvordan hjemmesiden administreres med hensyn til svartid til borgerne. Så må tiden vise, om min henvendelse findes et sted på Fælleden eller i Cyberspace.\nPubliceret: 10. April 2018 20:00\nEkstra garanti på årets plæneklipper\nOprykning fejret trods nederlag\nGejst, gutter og gearkasser i Philips nye værksted\nMunkekroen overlever på Vestermølle\nFarvel til Prins Henrik\nTryk og glad\naf Katrine Birk\nEt uheldigt forløb med en dement beboer\nJohan er bekymret for plejen af døende\nÅh nej-nederlag - igen - til Skanderborg\nUSC10 knusende sikkert i Skoleliga-kvartfinalen\nTo indbrud i Skanderborg: Fik stjålet basser for 30.000 kroner\nDialog afliver bekymring for by-område\nFredning af Munkekroen er ophævet\nNu åbner Rema 1000 i Stilling\nBorgerforening: Kommunen har fuldstændigt overhørt os\nIndbrud i skole og to villaer\nNy butik: Mit Hjerterum åbner i Adelgade\nCykeltjek i Herskind\nNy Cirkusklub i Højvangen\n62-årig "Skanderborgdreng" debuterer som forfatter\nFakta lukker 47 butikker: - De giver underskud og ikke har udsigt til andet\nPape om burkaforbud: Sådan skal kvinderne straffes\nTorsdag blev forslaget om et tildækningsforbud,...\n9 mand stor rumænsk tyvebande gik lige i fælden: Taget med 5.000 kilo tyvekoster\nTørstig butikstyv løb ud fra købmand med flere flasker sprut\nGalten og Skanderborg: Blot to indbrud anmeldt i weekenden\nLet foden: Fartkontroller i hele landet denne uge\nSe kortet: Flere indbrud denne uge end forrige\nVilla-indbrud i Ry: Dyre lamper stjålet\nUdslip af cementpulver i Skovby: Folk blev bedt om at holde sig inden døre\nDEBAT: En ”oase” for vores barnebarn\nDEBAT: En lille sag - men!\nDEBAT: Folkeafstemning om højhusbyggeri\nDEBAT: Fusion? - Hvilken fusion\nDEBAT: Hvad skal vores børn lære i skolen?\nZola Jesus sparede ikke på mørket, men i de gode øjeblikke gav hun det modspil med popsnilde\nDelstaten Alabama vil henrette 83-årig fange\nLobbyister bestormer politikerne inden energiudspil for milliarder\nBritisk organisation advarer mod røg i Oscar-film og reality-tv\nEsben Lunde åbner op for at indhegne ulve\nMerkel og Macron er enige om at være uenige\n»Jeg og alle andre har fået nok. Nu kan man ikke længere feje misbrug under tæppet«\nBrøndby med den titelløse træner rejste sig som et mesterhold\nChelsea slår Burnley ude og haler ind på top-4\nKim Jong-un forfremmer konen: Ny titel tages i brug i Nordkorea\nLykkelig Nørgaard: Vi bliver ved med at tro på det\nSå vildt er NASA's nye projekt: Robot-dyr skal til Mars\nUkrainsk babe forfører alt: Dødt eller levende\nAlabama vil henrette 83-årig på torsdag\nWauw! Der tog I fusen på mig, Brøndby\nFire i top - én floppede totalt i guldbraget\nUSA: Rusland og Syrien fjerner beviser for kemisk angreb\nRusland vil måske trække sig ud af rumkapløbet med Elon Musk\nChelsea slog Burnley ude og haler ind på top-4\nNykøbing slog Esbjerg i drama og overtager andenplads\nTrump vil genopstille: Men mange republikanere tøver med at love støtte\n"Den danske Hawking": »Stephen Hawking var en stor inspiration«\nTest: Kæmpe biografbillede fra kort afstand\nForskere: Sådan undgår du rejsningsproblemer