Fælles julefrokost - bordet rundt om udfordringer siden sidst\nUnder denne del drøfter vi desuden igen erfaringerne med den virtuelle projektledelse og online møder, som jeg er sikker på vi alle i større grad har begået os en del i, i den seneste tid.\nForandringsledelse i forhold til projektledelse\nv/Mette Refsgaard, Principal, Devoteam Management Consulting A/S\nMange taler om forandringsledelse og hvor vigtigt det er, men hvad er forandringsledelse egentlig helt konkret? – Mette vil gennemgå hendes syn på hvad er formålet er med forandringsledelse, samt hvordan man kan arbejde med det op mod projektledelse. Desuden præsenteres de gængse metoder og begreber omkring forandringsledelse og hvor man bør starte i sin tilgang til forandringsledelse.\nMette vil lægge op til en diskussion om de forskellige dele og vil desuden facilitere nogle øvelser omkring emnet.\nMette Refsgaard er på 3. år konsulent hos Devoteam med speciale i læring og forandringsledelse. Mette har inden sin ansættelse hos Devoteam arbejdet med forandringsledelse og læring som selvstændig konsulent, som ansat og som ekstern konsulent i både danske, nordiske og multiinternationale virksomheder.\n30 min. pause – med gløgg og tilbehør.\nStyring i den agile verden\nv/Alexander Strøm, Partner, Implement Consulting Group og facilitator for Dansk IT’s netværksgruppe Scrum og agile practices\nVi skal i fællesskab med Alexander blive afklaret på hvordan forskellige styringsmæssige opgaver foregår i den agile verden, drage paralleller til håndteringen i den traditionelle projektverden, og så vurdere om der er sammenhænge, forskelle etc. Vi vil blandt andet vurdere hvordan og hvem der har styr på tidsplanen, ressourcerne, risici, økonomien og gevinstrealisering. På dette grundlag vil vi afslutningsvis drøfte hvor projektlederen bliver af i den agile verden.\nv/facilitator Jesper Grona\nAlle deltagere skal forud for mødet udarbejde en liste over de væsentligste udfordringer de kender til ved overdragelsen til drift. Listen sendes til Jepser Grona senest dagen før mødet, altså 14. september.\nNæste møde bliver en blanding af et oplæg samt en diskussion af et How-to-do emne. Oplægget er fra en af vores stabile deltagere, nemlig Anders Lindskov der skal fortælle om brugertræning. How-to-do emnet ligger mig rigtig meget på sinde og vil omhandle disciplinen at lave tidsplaner – de rette til forskellige formål.\nInden mødet skal du forberede følgende:\nFind et eksempel på en typisk tidsplan i et af de projekter du kender til\nFind den bedste tidsplan du har arbejdet med i et af de projeter du kender til – det kan være din egen, men også andres.\nBegge eksempler sendes senest onsdag 17/6 til Jepser Grona\nJesper Grona, facilitator\nBrugertræning med Herskin-metoden\nv. Anders Lindskov, Abakion A/S\nAbakion bruger Herskin-metoden til undervisning af it-brugere. Metoden udmærker sig blandt andet ved, at underviseren ikke demonstrerer systemet for deltagerne, men at deltagerne selv lærer systemet at kende gennem praktiske øvelser.\nAnders giver en præsentation af hvordan metoden bruges og hvilket fordele han ser ved den.\n25 min. pause med kaffe, kage og networking.\nBaseret på jeres input faciliter Jesper en gennemgang af samt søger at uddrage de bedste erfaringer om arbejdet med at anvende de bedste tidsplaner til forskellige formål. Hvordan skal du bruge hvilken tidsplan? – og hvad skal du passe på med? – disse spørgsmål vil vi komme til at jagte gode svar på.\nDriftsoverdragelse (ønsket af flere, hvem kan give oplæg?)\nÆndringer til tilmelding bedes ske til DANSK IT på netvaerk@dit.dk.\nNetværksmøde Torsdag - d. 23-4-2020\nDer har kun været begrænsede tilsagn fra jer om emner I hver især er friske på at præsentere i netværksgruppen under vores How-to-do koncept.\nJeg har derfor valgt, at vi på næste møde sætter fokus på at håndtere styregrupper som et yderligere How-to-do tema, hvor jeg håber at I alle er med på at prioritere lidt tid på forberedelse.\nSom et godt grundlag for at forstå en styregruppes rolle og opgaver, tager vi udgangspunkt i at komme godt rundt om styregruppeaftalen, der findes under Statens it-projektmodel.\nDenne aftale fremstår måske umiddelbart som en stor mundfuld, men som en samlet ramme og som grundlag for at diskutere hvordan en styregruppe håndteres bedst muligt, er det et godt grundlag. Der er et hav af andre modeller mv. som kunne danne grundlag, og har du gode erfaringer her bedes du orientere mig, så vi kan få det med på mødet.\nLæs om Statens it-projektmodel her:\nLæs styregruppeaftalen med tilhørende vejledning her:\nTil mødet skal du forberede følgende.\nLæs de i alt 6 sider som skabelon for styregruppeaftalen består af.\nNoter hvad du finder særlig relevant og brugbart i forhold til styregrupper du har haft eller aktuelt har relation til.\nDe angivne principper for en styregruppes arbejde i afsnit 0.3 synes du det er de rette eller giver det anledning til kommentarer?\nStyregruppemedlemmerne særlige fokus fremgår af bilag 1. Synes du det er de rette eller giver det anledning til kommentarer?\nSamarbejdsaftalen om styring af projektet fremgår af bilag 2. Synes du det er de rette eller giver det anledning til kommentarer?\nAf styregruppeaftalen fremgår tre typer af styregruppemedlemmer. For at forstå disse har jeg klippet nedenstående tekst fra it-projektmodellens generelle beskrivelse.\nProjektets styregruppe skal bemandes under hensyn til projektets prioritet i organisationen, og hvor stor en risiko, projektet udgør. Derudover er det vigtigt, at styregruppen bemandes under hensyn til organisationens almindelige hierarki og kompetenceniveauer. Det anbefales derfor, at:\nstyregruppeformanden har en senior ledelsesprofil (eksempelvis direktionsmedlem) med ansvar for de dele af organisationen, der vil blive påvirket af projektet\ngevinstejere udpeges blandt de ledere, der skal sikre implementeringen af projektet og realiseringen af projektets gevinster (eksempelvis kontorchefer i driften)\nder udpeges en intern seniorleverandør blandt de ledere, der har ansvar for ressourcer, som forventes at være involveret i projektet, herunder særligt knappe it-ressourcer (eksempelvis it-udviklingschef eller lignende).\nGennemgang af styregruppeaftalen fra Statens it-projektmodel\nGennemgangen vil basere sig på den beskrevne forberedelse til mødet. Jesper Grona vil facilitere at de enkelte punkter bliver diskuteret grundigt, herunder at opnå en fælles holdning til styregruppeaftalens indhold, evt. med enkelte justeringer.\nKaffe, kage og netværksdialog\nKonkrete erfaringer med styregrupper\nInput fra gruppens medlemmer med konkret erfaring i at håndtere styregrupper, bl.a. hvordan man som projektleder skal agere i forhold til en styregruppe, hvad man kan og skal forvente af de enkelte deltagere af styregruppen og hvor mange og hvem skal være i en styregruppe?\nBlandt netværks medlemmer har følgende oplyst de er friske på at præsentere deres erfaringer:\nKenneth Jesper Sørensen, IT-projektleder, Professionshøjskolen Absalon\nHelle Klindt, Porteføljeleder i IT, Københavns Professionshøjskole\nJesper Grona, konsulent/projektchef, Devoteam\nNetværksmøde Torsdag - d. 12-12-2019\nVi har som aftalt risikostyring som et How-to-do tema på programmet for hele næste møde i netværksgruppen.\nDet vil være det første møde i række af forhåbentligt flere under temaet How-to-do, hvor formålet er at gå i dybden med forskellige værktøjer, metoder mv., der er særligt relevante for projektledere.\nRisikostyring har er valgt, da det ofte er et emne som er undervurderet af både projektlederen og beslutningstagere omkring projektet, fx styregruppen. Som projektleder i netværksgruppen er det vigtigt, at du har fokus på det relevante ved risikostyring i de projekter, du arbejder med. How-to-do vil således i stor udstrækning bidrage til, at du kan fungere endnu bedre som projektleder.\nVel mødt til årets sidste møde!\nPræsentationer af metoder og tilgange for at håndtere risici i dine projekter fra netværkets medlemmer\n1. Helle Klindt, Københavns Professionshøjskole - modeller der fungerer frem for store og komplekse modeller.\n2. John Edemann, ALK-Abelló A/S - med særligt fokus på patientsikkerhed og produktkvalitet.\n3. Jesper Grona, Devoteam Management Consulting A/S – aktiv risikostyring med fokus på at få den nødvendige attention på risici fra ledelsen.\nFra light til full-scale risikostyring\nv. Søren Randrup-Thomsen, Chef for risiko og sikkerhed v. Rambøll\nVi er heldige, da det er lykkedes at lokke Søren Randrup-Thomsen, chef for risiko og sikkerhed hos Rambøll, til at stille op.\nOm nogen kender Søren de største projekter/programmer, hvor der har været tårnhøje risici at håndtere. Men selv om et projekt har adgang til de mest avancerede værktøjer til projektstyring så kan det nemt ske, at det færdige projekt ikke opfylder de opstillede succeskriterier eller, at den realiserede økonomi og tid er langt fra de opstillede mål.\nEn god del af forklaringen er måske, at risikostyringen ikke har været grebet an som den burde. De fleste større projekter arbejder i dag med risikostyring, men uden at opnå den ønskede effekt. Projektdeltagere og bygherren oplever ikke, at risikostyringen tilfører egentlig værdi.\nSøren vil gennemgå nogle grundlæggende ting, som projekter bør overveje at sætte i værk i deres risikostyring. Det omfatter både processer, procedurer og værktøjer til at sammenkæde risikostyring, budgetlægning og tidsplanlægning, så projektet løbende kan vurdere behovet for yderligere risikoreduktion.\nKodeks for kunde-/leverandørsamarbejde samt UX\nDet er lykkedes at få hele to af de vigtige emner fra vores pipeline i gruppen på dagsordenen til næste møde.\nSåledes er det hotte emne UX (brugeroplevelse af it-systemer) på dagsordenen, hvor en super kollega fra Devoteam stiller op. Desuden har jeg fået emnet kunde-/leverandørsamarbejde på dagsordenen, hvor selveste Lars Mathiesen (mangeårigt medlem af Statens It-råd og tidl. CIO hos Nykredit) stiller op.\nTo meget forskellige emner, men begge rigtig interessante og spændende at se og høre på i en projektleders perspektiv.\nFælles frokost med "bordet rundt siden sidst"\nUdfordringer i samarbejdet med leverandører\nv. Jesper Grona, facilitator\nInden præsentationen af det fællesstatslige kodeks for det gode kunde-leverandørsamarbejde (næste punkt på dagsordenen) holder vi en brainstorm, hvor vi i fællesskab drøfter hinandens største udfordringer ved at samarbejde med leverandører.\nVi får hermed skabt et godt og fælles grundlag for at drøfte emnet videre med Lars Mathiesen.\nMedlemmernes forberedelse til mødet:\nDu skal afklare de 3-5 væsentligste udfordringer din virksomhed/du har haft med leverandører i it-projekter eller it-leverancer. Forbered, at du kan præsentere dem på ca. 5 min på mødet.\nKodeks for kunde-/leverandørsamarbejde\nv. Lars Mathiesen, Frost Management ApS\nStatens It-råd har taget en række initiativer for at opnå større succes i de statslige it-projekter. Foruden den fællesstatslige projektmodel med tilhørende faseforløb er der udarbejdet principper for, hvordan der kan skabes et godt samarbejde mellem myndigheder og it-leverandører. I 2015 gik Statens It-råd, DI Digital, It-Branchen, Dansk IT, en række it-leverandører og udvalgte statslige myndigheder sammen om at udarbejde et kodeks for at styrke indsatsen for at samarbejdet i statslige it-projekter lykkes.\nPå mødet vil Lars Mathiesen, der er flerårigt medlem af Statens It-råd og tidligere CIO hos Nykredit, præsentere kodeksets principper samt give seneste status på arbejdet.\nAfslutningsvis drøftes de spørgsmål om de væsentligste udfordringer i samarbejde med leverandører, som gruppens medlemmer har identificeret.\nLæs mere kodekset og hent selve publikationen her:\nProjektlederens viden og forståelse for UX og design\nv. Rasmus Arendal, Senior Consultant, Devoteam Management Consulting\nUX, design og Design Thinking er begreber, som efterhånden har eksisteret længe, men der er helt sikkert stor forskel på omfanget af aktiviteter omkring det i forskellige projekter.\nVi får en grundlæggende introduktion til, hvad UX og design handler om, understøttet af konkrete eksempler fra udvalgte cases. Dette som grundlag for at tage diskussionen om, i hvor stort omfang du som projektleder skal vide noget om UX og design:\nI hvilke projekter er det vigtig at inddrage UX eller andre discipliner herom\nHvad skal du som projektleder kunne, og hvad skal du holde dig fra?\nHvordan skal du tilrettelægge at inddrage UX, design etc.?\nOpsamling på mødet og plan for næste møde.\nPMO og Porteføljestyring\nNetværksmøde Mandag - d. 17-6-2019\nVelkommen til netværkets sidste møde før sommeren.\nDenne gang vil vi få besøg af Thomas Røygaard, som vil holde et oplæg om PMO og Porteføljestyring.\nThomas har i en årrække været både specialist og leder af projektledere og PMO-funktioner i en række store virksomheder der bl.a. tæller PostDanmark, Region H, Mærsk, KOMBIT og nu hos GN Store Nord. Han er desuden certificeret i IPMA-B, PRINCE2 og ScrumMaster.\nMed udgangspunkt i Thomas’ store erfaring i at etablere og videreudvikle PMO organisationer, vil vi på mødet høre mere om dette og drøfte dette med Thomas.\nDerudover vil Charlotte fra netværket præsentere et Tool hos Lundbeck, som løser kommunikationsudfordringer når projekter skaber forandringer i organisationen.\nFrokost og status\nPMO og Porteføljestyring.\nv. Thomas Røygaard, Portfolio Manager, GN Store Nord A/\nThomas har i en årrække været både specialist og leder af projektledere og PMO-funktioner i en række store virksomheder, der bl.a. tæller PostDanmark, Region H, Mærsk, KOMBIT og nu hos GN Store Nord. Han er desuden certificeret i IPMA-B, PRINCE2 og ScrumMaster.\nMed den store erfaring Thomas har at etablere og videreudvikle PMO organisationer, vil vi komme til at høre mere om dette og drøfte dette med Thomas.\nIndledningsvis vil Thomas sætte scenen om det generelle ved PMO:\nHvilket ydelseskatalog skal PMO vedligeholde og hvordan kan interessenterne bruge det effektivt.\nModenhed om projektstyring og PMO som løftestang til etablering af en udviklingsplan\nPlanlægning af projektstyringsprocesser og -værktøjer\nTillid og synergi mellem projektlederne og PMO\nEfterfølgende vil vi dykke ned i nogle af dilemmaer ved styring af porteføljen:\nEtablere porteføljen i forhold til at drive porteføljen (porteføljestyring og governance) – brug af roadmaps i dialogen med forretningen med scoring af projektidéer og prioritering af knappe ressourcer\nPorteføljestyring i forhold til Ressourcestyring\nEffektiv risikostyring – hele vejen fra problem i projekt til portefølje og ledelsesbeslutning\nDatadrevet rapportering – har du det rette datagrundlag og fungerer opsamlingen?\nStatusrapporten – hvad og hvorfor rapporteres?\nLedelsens behov for rapportering – hvad og hvordan skal projektlederen prioritere det rette niveau?\nTool til Organizational Change Management\nv. Charlotte Blom, Project manager, H. Lundbeck A/S\nAlle projekter forandrer noget i organisationen, de vedrører. Det kræver, at der bliver kommunikeret godt til alle berørte parter - både dem, der er en del af projektet og dem, der skal modtage løsningen efter projektet.\nCharlotte vil fortælle om et Tool hos Lundbeck, som løser denne udfordring. Det er en kommunikations-template med mulighed for at dokumentere stakeholders, Engagement Strategy og detaljeret kommunikationsplan.\nOpsamling og mødeemner\nAfslutning af formelt program\nNetværksmøde i Program- og Projektledelse\nNetværksmøde Torsdag - d. 25-4-2019\nSted DANSK IT, Bredgade 25A\nVelkommen til årets første netværksmøde. Til mødet skal vi både være praktiske og teoretiske, så vi får rig mulighed for at få en masse viden og inspiration.\nWorkshop facilitering – konkrete teknikker for afholdelse af workshops\nv. John Bartram, Head of Solutions, vil gennemgå processer og teknikker for afholdelse af workshop med afsæt i problemstillinger og udarbejdelse af behov til kravspecifikation.\nProjektplatform til styring, opfølgning etc. samt evt. automatisering af processerne (som Ulrik gør det via Podio/Xmind)\nv. Ulrik Uhre Brink, Project & Delivery Manager, gennemgår Podio som en projektplatform samt anvendelsen af forskellige værktøjer til optimering af opgaver og rapportering.\nNetworking og kage\nÅrets sidste netværksmøde\nSted DANSK IT, Bredagde 25A, 1260 København K\nTraditionen tro samles vi i den travle julemåned til deling af vores oplevelser omkring program- og projektledelse.\nSom noget nyt baseres dette møde denne gang sig fuldt ud på os selv, idet en hel del af netværkets medlemmer forbereder spændende oplæg til gavn for os alle.\nOg da det nu er december kan jeg love alle, at der serveres god gløgg til den i forvejen gode stemning, vi har.\n/Jesper Grona, facilitator\nFælles frokost inkl. bordet rundt og siden sidst\nUdenlandske ressourcer møder danske regler\nv. Benjamin Vogensen, Project Manager, IT Governance, Capgemini Sogeti Danmark A/S\nVi skal her høre om det at have ressourcer fra forskellige lande i et projekt med fokus på de udfordringer, det giver i forhold til fremadrettet at være bedre beredt.\nDe komplekse danske regler når udenlandske ressourcer arbejder i Danmark\nDen større koordineringsopgave i at få folk mobiliseret\nDen generelle usikkerhed/risiko omkring internationale ressourcer\nDet større ansvar som (projekt)leder idet linjelederen befinder sig langt væk\nHvordan de kulturelle forskelligheder påvirker et teams samarbejde\nProjektopstart når man i forvejen ligger vandret\nv. Kenneth Jesper Sørensen, IT-projektleder, Professionshøjskolen Absalon\nKenneth vil fortælle om at håndterede endnu en projektopstart, når man i forvejen ligger vandret og dermed forhåbentlig kunne inspirere andre i gruppen med nogle af de tilgange, som han personligt har erfaret, der virker. Det er fx at få skabt struktur i starten af projektet og for projektdeltagerne. Men også hvilke værktøjer han selv tager i brug i forhold til opgaven som projektleder, så man undgår at sande til i opgaver og overarbejde i den travle fase som specielt en projektopstart kan være.\nTænk gerne over dine egne erfaringer inden vi mødes!\nHar nogen lyst til at pinpointe deres egne gode værktøjer og tilgange, vil det være oplagt at dele med os andre, eller hvis du skulle dele dit bedste tip som projektleder - som du selv anvender, når du har allermest travlt. Hvad er det så?\nProcesdiagrammer som værktøj til kravspecificering\nv. Anders Lindskov, Senior Project Manager, Abakion A/S\nAnders gennemgår sine oplevelser og gode udbytte ved at anvende procesdiagrammering som grundlag for kravspecificering. Og du vil høre, hvorfor det er så interessant i en kravspecificeringsfase, da det gør, at man fokuserer på forretningsbehov og -processer frem for funktioner og systemer. Når man arbejder med it-systemer, er det nemt at falde i fælden og fokusere på teknikken frem for de forretningsbehov, der skal understøttes.\nEtablering af taskforces på tværs af projekter\nv. Peter Knudsen, programleder for Ejendomsdataprogrammet hos Styrelsen for Dataforsyning og Effektivisering\nI grunddataprogrammet har man haft gode erfaringer med at få nedsat taskforces, når man er stødt på særlige problemstillinger. På baggrund af oplæg fra Peter skal vi diskutere følgende:\nHvordan ved man, at en problemstilling har en størrelse eller kompleksitet, der kalder på nedsættelse af en tværgående taskforce?\nHvornår ved man, at det er tid til at skifte gear og nedsætte en taskforce?\nHvordan sikres det, at en taskforce’s arbejde ikke står i vejen for fremdrift i øvrigt?\nHvilken proces er relevant ift. etablering med kommissorium og finansiering mm.?\nMøde pipeline opdateres\nEmner til næste møde og videre.\nCoaching i forhold til projektlederens rolle\nNetværksmøde Torsdag - d. 6-9-2018\nEfter en varm sommer er vi i gang igen i netværket.\nVi skal lære om coaching i forhold til projektlederens rolle og så får vi en overflyvning omkring den agile tilgang.\nFormer for agile projektledelse\nv. Martin Mouroux Dam, seniorkonsulent hos Devoteam Consulting, København\nIndledningsvis får vi et solidt overblik over de forskellige agile grundstoffer, og i den forbindelse diskuterer vi hvad det ’agile’ egentlig er - hvad vil det sige at dyrke adaptiv udvikling?\nDerefter gennemgås de mest udbredte agile rammeværker, henholdsvis Scrum og AgilePM®. Vi vil drøfte, hvordan de adskiller sig fra hinanden, og hvordan de hænger sammen med mulighederne for at skalere til store udviklingsprojekter ved hjælp fra eksempelvis metoden SAFe®.\nAfslutningsvis gennemgår Martin et par konkrete cases for Scrum og SAFe® med fokus på i fællesskab af diskutere udfordringerne ved at bruge rammeværkerne i praksis.\n14.50 Projektlederen som coach\nv. Jes Ravn, principal hos Devoteam Consulting, København\nDette oplæg handler om coaching som metode i en projektkontekst. Coaching kan ikke stå alene for projektlederen, men er oplagt til at supplere den ledelsesstil, man som individuel projektleder allerede har. Coaching som metode er relevant for projektlederen, fordi den er generisk, dvs. den kan anvendes i alle typer af projekter og kræver ikke teknisk eller faglig indsigt i det domæne, projektet lever i.\nMan kan bruge tekniker fra coachingen på sig selv og sammen med andre.\nDer er særligt en ting ved coaching, som er virkelig svær – og især når man er projektleder. Det kommer vi til at tale en del om på mødet – og vi afprøver alternativer.\nSom netværket aftalte på sidste netværksmøde, bliver dette møde til noget ekstra særligt, idet medlemmerne skal trænes i at estimere via teori, øvelser og drøftelse af erfaringer.\nSenior Project Manager Michael Berth fra netværket vil føre medlemmerne igennem forløbet.\nv. Michael Berth, Senior Project Manager (consultant) ved ATP\nEstimering i projekter er frygtet af mange, og historien er fyldt med eksempler på, hvor det er gået frygtelig galt. På netværksmødet gennemgår vi forskellige tilgange til estimering, herunder nogle af de praktiske metoder og praktikker der kan bruges i forskellige typer af projekter og på forskellige tidspunkter i projektets livscyklus. Vi afprøver nogle af metoderne i praksis, og ser om vi i fællesskab kan nå frem til nogle best practices.\nAfslutning og opdatering af pipeline (emner til næste møder)\nDen agile tilgang til projekter og projektledelse\nPå første møde i 2018 er den agile tilgang til projekter og projektledelse heraf sat på agendaen.\nVia Kenneth Sørensen i netværket er lykkedes at få en af de velbevandrede konsulenter fra Implement Consulting Group til at give et perspektivrigt indlæg om emner. Desuden vil Peter Knudsen fra netværket præsentere sit projekt, det store Ejendomsdataprogram, hvor vi kommer til at høre om håndteringen af de helt store udfordringer i samarbejdet med det gigantiske fællesstatslige Grunddataprogram.\nJeg håber at se rigtig mange til mødet om disse to højaktuelle emner og deltage i debatten til gavn for dig selv og os alle.\nv. Mads Lomholt, konsulent hos Implement Consulting Group\nProjektledelse har ikke været genstand for radikal udvikling eller gennemgribende optimering i 40 år, selvom det står klart, at potentialet er enormt, og det allerede er bevist, at der findes metoder, der kan halvere gennemløbstiden og øge værdiskabelsen af det enkelte projekt med 30% eller mere.\nImplement Consulting Group er sammen med Industriens Fond, Aarhus Universitet, DTU og en række virksomheder om at finde en projektmetode – Half Double – der kan hæve succesraten for projekter og samtidig øge hastigheden, hvormed nye produkter og services udvikles. De er overbeviste om, at de på den måde kan øge Danmarks konkurrenceevne og bidrage med en vigtig brik i kampen om fremtidens arbejdspladser og velfærd.\nFormålet med Half Double er at øge dansk industris konkurrenceevne ved RADIKALT at øge træfsikkerhed, tempo og effekt af de udviklings- og innovationsaktiviteter, der foregår i projektform.\nIndlægget vil omfatte en indsigt i den agile tilgang til projektledelse, herunder Half Double metoden og erfaringer – og der bliver rig mulighed for, at vi kan have en dialog herom.\nGrunddataprogrammet med mange delprojekter og mange dagsordener\nv. Peter Knudsen, Programleder for Ejendomsdataprogrammet hos SDFE (Styrelsen for Dataforsyning og Effektivisering)\nDet fællesstatslige grunddataprogram har kørt siden 2012, men har allerede bidraget til nemmere adgang for alle til data for fx ejendomsdata og geodata. Der er tale om et program, ledet af Digitaliseringsstyrelsen, med mere eller mindre uafhængige omkring 34 tilhørende programmer og et utal af underprojekter i omkring en snes styrelser og andre offentlige virksomheder. Det har derfor helt naturligt været en stor udfordring at efterleve både scope, tid og økonomi for alle projekterne.\nHvordan er det så gået? – hvad kan vi lære at forløbet indtil nu?\nPeter Knudsen vil på mødet præsentere sit program og tilhørende projekter med fokus på udfordringerne og læringen. Følgende emner vil blive berørt:\nEjendomsdataprogrammets udfordringer undervejs\nDen oplagte læring\nCase med konkret eksempel på et godt resultat\nOpdatering af emne pipeline\nEmner til næste møde og videre\nDen fællesstatslige it-projektmodel & styregruppens vurdering af den gode projektleder\nNetværksmøde Onsdag - d. 13-12-2017\nNæste møde i projektledernetværket er midt i den søde juletid. Men glem alt om julegaver for vi skal kigge os omkring ved to spændende emner; nemlig at blive klogere på Den fællesstatslige it-projektmodel samt høre om en styregruppes vurdering af den gode projektleder.\nMød op og deltag i debatten og blive kvalificeret yderligere som en kompetent projektleder.\nv. Cecilie Winterø & Henriette Kjær Aagaard, Ministeriernes Projektkontor, Digitaliseringsstyelsen\nDe større offentlige it-projekter følger den fællesstatslige it-projektmodel mht. især at få projekter godkendt og følge de kritiske faseskift.\nPå mødet præsenteres modellen overordnet med formål og værktøjskasse samt erfaringerne med del og dens fremtid.\nKort intro til den fællesstatslige it-projektmodel, herunder formål og værktøjskasse og modellens fremtid\nErfaringer med modellen – bl.a. udfordringerne hos myndighederne og de gode løsninger er\nI pausen vil der blive serveret gløgg og lidt juleknas\nDen gode projektleder - set fra styregruppens side\nv. kontorchef Egon Loke, DTU\nEgon Loke er kontorchef for koncern-IT på DTU har i de sidste 10 år siddet i mange styregrupper i projekter af varierende størrelse, både som seniorleverandør og som formand. Egon har desuden 10+ års erfaring som projektleder for større projekter.\nEgon vil præsentere sit bud på hvad det vil sige at være en god projektleder, herunder hvilken adfærd og interaktion der bør være med styregruppen. Eksempler på god og dårlig håndtering vil blive gennemgået, og hvordan projektledere her bør håndtere afvigelser, kriser, politiske forviklinger og andet godt.\nImplementeringen af et styringsværktøj til projektportefølje samt persondataforordningen for projektledere\nNetværksmøde Torsdag - d. 31-8-2017\nPå næste møde den 31/8 2017 er der to spændende indlæg fra vores egne deltagerne i netværket.\nKom og hør og deltag i debatten om implementeringen af et styringsværktøj til projektportefølje samt, hvad der er relevant at vide om den nye persondataforordning for en projektleder. Vi drøfter og diskuterer naturligvis også emner i relevant omfang.\nFælles frokost med velkomst og bordet rundt\nv. Jesper Grona, facilitator, DANSK IT\nImplementering af styringsværktøj og projektportefølje hos ALK-Abelló\nv. Senior IT Project Manager John Edemann ALK-Abelló A/S\nALK er i gang med at anskaffe nyt it-system til styring af deres it-projektportefølje. Følgende vil blive gennemgået og debatteret:\n• Baggrunden for implementeringen af løsningen\n• Udgangspunktet har været en meget projektlederafhængig projektplanlægning\n• Ønsket har været en samlet ”pool” af tilgængelige ressourcer for at undgå dobbeltbooking af nøgleressourcer og forkerte estimater på især varighed af projekter\n• Overblik over projektporteføljen og status på igangværende og nye projektinitiativer\n• Mere realistiske tids- og omkostningsestimater\n• Bedre evne til at planlægge allokering af interne ressource\n• Procedurer og skabeloner til en forbedret projekt-governance og -standardisering\nEU Peronsdataforordningen - de relevante projektledere\nv. Projektchef Jens Jørgen Aakard, TDC Group A/S\nDer er nye og skærpede regler for håndtering af persondata i hele EU fra 25. maj 2018. Fra at kun en inderkreds af it-sikkerhedsfolk og jurister har talt om emnet, er der nu stribevis af foredrag, kurser og øget medieomtale. Som projektleder vil du i fremtiden skulle tage stilling til håndtering af persondata i selve projektet og i mange projektleverancer, hvor der indgår it-løsninger.\n• Hvad går reglerne overordnet ud på og hvor kan man møde persondata i projekter?\n• Hvem skal inddrages for at sikre, at reglerne bliver overholdt i dit projekt eller i din afdeling?\n• De nye regler er en ”game changer” – der kommer nu løbende øget fokus på sikkerhed og håndtering af persondata\nVi diskuterer, hvad der aktuelt rør sig på projektlederområdet og opdaterer netværkets pipeline for emner til kommende møder\nAfslutning af dagens møde\nErfaringer om programledelse\nNetværksmøde Onsdag - d. 7-6-2017\nVelkommen og frokost\nVi tager nu hul på den nye møderække med 4 årlige, lidt længere møder end tidligere. Møderne indledes med frokost, og første gang kommer vi til at bruge lidt ekstra tid på at få talt igennem hvad vi fremadrettet skal arbejde med i netværket samt hvordan formen skal være.\nTil mødet onsdag 7/6 får vi en af de store kapaciteter på banen, idet Lars M. Anker fra Devoteam holder et både spændende og lidt anderledes indlæg om hvad de vigtigste erfaringer om programledelsen kan fortælle.\nErfaringerne om programledelse – hvad er vigtigst?\nv. Lars M. Anker, Project Director, Devoteam Consulting\nLars har omfattende erfaringer med program- og projektledelse, og har ledet mange større programmer både i ind- og udland. Det vigtigste ifølge Lars, og som vi kommer til at diskutere med ham, er interessentstyring/kommunikation, mål/leverancestyring og risikostyring/afhængigheder.\nHvad er der nyt og hvad er der sket siden sidst?\nHvordan følges fremdrift?\nv. Jesper Grona, Project Director, Devoteam Consulting\nIndlægget vil fungere som et diskussionsoplæg. Emnet var på programmet i december 2016 i et af de tidligere fora, men tåler en gentagelse for dem der ikke tidligere kender det.\nBruttoliste af emner samt aftaler for næste møde. Vi vil også tale de 4 mødedatoer for 2018.\nAfslutning og opsamling på dagens møde\nSAFe: Overblik og udvalgte erfaringer\nNetværksmøde Torsdag - d. 30-3-2017\nv. afgående facilitator Hans Marius Rasmussen\nv. Claudia Zöllner og Jonas Damgaard, DANSK IT\nIntroduktion af medlemmerne\nDagens emne: SAFe: Overblik og udvalgte erfaringer\nv. Hans Marius Rasmussen, Agile Coach, Plan A Projects\nHans vil tage udgangspunkt i SAFe i 8 slides, og derefter fortælle kort om hans egne erfaringer og udvalgte udfordringer fra to implementeringer. Netværket skal herefter diskutere Program-/Projektlederens rolle i SAFe.\nMingle om dagens emne\nDiskussion i plenum om dagens emne\nProgram for de næste netværksmøder\nArbejde videre med de to netværks hidtidige arbejdsplaner, og nye ideer. Udarbejde backlog for 2017 samt planlægge emner/temaer for de resterende møder i indeværende år.\nTema: Overgang fra projekt til forankring, gevinstrealisering\nNetværksmøde Onsdag - d. 1-2-2017\nv. Peter Rahr, facilitator\nNetværk – check-in ”siden sidst”\nPræsentation af dagens emne\nv. Jacob Primault, nextpuzzle\nDen varme stol – et medlem af netværket\nFeedback fra netværkets øvrige medlemmer\nEvaluering af dagen og netværksåret 2016\nProgram for næste netværksmøder\nEnterprisearkitektur møder projektledelse - Hvilke rolle spille enterpriserarkitektur, hvorledes er sammenhæng til projektledelse, og vigtigheden af applikationsporteføljestyring.\nNetværksmøde Torsdag - d. 15-12-2016\nv. facilitator Peter Rahr\nNetværk - check-in\nPræsentation af Enterprise arkitektur og appl.porteføljestyring\nv.Jan Staack, Maersk Oil og Dansk IT’s EA fagråd\nSpørgsmål til projektledernetværket\nv. Jan Staack, Maersk Oil og Dansk IT’s EA fagråd\nPræsentation af aktuel udfordring fra eet af netværkets medlemmer\nProgram for næste netværksmøde\nFremtidens projektledere - hvorledes ser unge projektledere på deres rolle, og hvad er de primære udfordringer?\nv. Peter Rahr, facilitator, netværk for program- og projektledelse hos DANSK IT\nNetværk - "check in"\nv. Christoffer Skov & Julie Ovesen, IPMA Young Crew\nDiskussion med netværket\nPræsentation af aktuel udfordring fra et netværksmedlem\nDen umodne organisation - hvordan løfter man opgaven som projektleder i en umoden organisation?\nNetværksmøde Onsdag - d. 31-8-2016\n13.45 Den umodne organisation - hvordan løfter man opgaven som projektleder. Oplæg til dagens emne\nDen umodne organisation. Erfaringer fra netværket\nHver netværksdeltager forbereder ca. 10 minutter\nHvilke angrebsvinkler kan man anvende over for en umoden organisation?\nOpsummering og konklusion på dagens emne\nStatens IT. Projektmodel/projektråd\nNetværksmøde Tirsdag - d. 3-5-2016\nSted DANSK IT, Bredgade 25A, 1260 København H\nIntroduktion til rammeværk om Statens IT-projektmodel (20-30 min.)\nb. IT-projektrådets rolle og formål\nc. Risikovurderinger og deres natur\nd. Statens IT Business Casen\nStatus og erfaringer m. nuværende model (20-30 minutter)\na. Hvad er brugernes erfaring og oplevelser med rammeværket\nb. Hvad er oplevelsen medlemmerne af rådet?\nc. Hvad siger DIGST sekretariatet?\nDiskussion af udfordringer generelt (30-45 minutter)\n(DIGST og ERFA deltagere)\na. Hvordan finder man den rette balancegang imellem et passende metodeomfang (så vi kan sikre os, at vi laver det rigtige projekt på den rigtige måde) i forhold til styring på vigtige parametre (er vi løbende på rette kurs)? Hvordan finder man balancen i en pragmatisk tilgang, der er praktisk anvendelig i den løbende projektledelse?\nb. Kan det være en udfordring, at der ikke altid er et 1-til-1 match imellem metode og den virkelighed projektet møder? Hvordan håndterer vi dette? (Hvordan kan vi håndtere at antagelser om effektmålinger og gevinster rykkes, som vi bliver klogere eller forudsætninger/markedet/lovgivning ændrer sig?)\nRundbordsdiskussion (30 - 45 minutter)\nDe enkelte ERFA medlemmer fremlægger deres tanker og/eller erfaringer med Statens IT-Råd eller lignende rammeværk til fælles diskussion (DIGST og ERFA deltagere).\nOpsummering af dagens diskussion og kommende møder\nTak for i dag og afgang til middagen\nProgramledelse. Praktisk erfaring med organisering og ledelse af store programmer i den finansielle sektor\nNetværksmøde Onsdag - d. 9-3-2016\nv. Programdirektør Jens Galatius, BEC\nOplæg , spørgsmål\n- udveksling af erfaringer på baggrund af oplægget.\n- ”Siden sidst”\n- NYT! Bring en aktuelt problemstilling, som netværket kan sparre omkring (Yammer kan også anvendes inden mødet)\nNetværksmøde Onsdag - d. 27-1-2016\n- "siden sidst"\nStyregruppen. Erfaringer fra netværket (hver deltager forbereder ca. 15 minutter)\nHvilke angrebsvinkler kan man anvende over for styregruppen?\nDen gode projektleder + præsentation af Improviability procesforbedringsmodellen\nNetværksmøde Onsdag - d. 14-1-2015\nNetværket - check-in\nProgrammet + "siden sidst" / præsentation af nye (5 minutter fra hver deltager)\nImprovAbility – Succes med forbedringer\nv. Jørn Johansen, Direktør Process Improvement DELTA\nTalent@IT var et 3 årig innovationskonsortium, der resulterede i modellen ImprovAbility til anvendelse for sikring af succes med forbedringer. I dag er ImprovAbility en del af standarden ISO/IEC 33014 – Guide for Process improvement.\nPå et tidligere møde i netværket har Jan Pries-Heje fortalt om ImprovAbility primært i forhold til valg af den rette strategi. Jørn vil fortælle mere om det bagvedliggende formål med ImprovAbility, koblingen til evne til service- og produktudvikling og hvordan ImprovAbility kan anvendes i praksis til sikring af en større succesrate med procesforbedringsprojekter og hvad de praktiske erfaringer er.\nErfaringer med Procesforbedringer af projekter i netværket\n- Deltagerne byder ind\n11.45 Procesforbedring af projekter - opsummering\n”Den gode projektleder” – Ændring i rollen og udviklingstendenser\nv. Kim Hildebrandt og Claus Løfberg, ChangeGroup\nIT projektleder versus forretningsprojektleder, hvorledes sikres fokus på forandringsledelse i IT projektledelse?\nErfaringer fra Netværksdeltagerne – ”Hvad er en god projektleder?”\nHver deltager forbereder et oplæg på 4-5 minutter om dagens emne ud fra egne erfaringer.\n"Hvad er en god projektleder?" - opsummering\n15.15 Netværkets fremadrettede form og indhold - brainstorm\n15.30 Program for næste netværksmøde 21. april 2015\n15.45 Evaluering af dagen\nCOBIT - et rammeværktøj til bedre it-governance\nCOBIT modenhedsmåling kan udpege fokusområder for forbedring af IT-funktionen\nCOBIT giver et udgangspunkt for processer, roller og ansvar til styring af IT\nCOBIT giver et forslag til mål og KPI’er for alle væsentlige dele af IT\nCOBIT er tilpasset brug med øvrige standarder – CMMI, ITIL, PRINCE2, TOGAF, ISO 20000, 27000, 29119, 31000, 38500\nProgrammet + siden sidst / præsentation af nye medlemmer\nPræsentation af deltagernes virksomhed og udfordringer\nAlle deltager laver en kort præsentation – virksomhed, project governance og aktuelle udfordringer. Der er tilsendt en skabelon til slides, som kan bruges.\nProjekter der ikke når sine mål\nDiskussion af hvor udfordringerne findes\nv. Erik Haahr, Capgemini Sogeti\nCOBIT som rammeværktøj kan være med at strukturer og forbedre it-governance.\nHer vil I få en kort introduktion til rammeværktøjet og en gennemgang af muligheder og udfordringer som standarden adresserer med forslag til processer, roller og ansvar samt mål og tilhørende KPI’er.\nOm Erik Haahr:\nGennem hele karrieren har Erik befundet sig i spændingsfeltet mellem teknologi og forretning. Han ønsker at finde den optimale balance mellem forretningspotentialet i ny teknologi og de potentielle risici ved implementeringen.\nTil dagligt rådgiver Erik om enterprise arkitektur og it governance.\nCOBIT - opsummering\n15.00 Netværkets formål og indhold - diskussion og konklusion\n15.30 Program for næste netværksmøde 10. april 2015\nHvordan kan risikostyring anvendes som et aktivt værktøj til at sikre projektets mål, og hvorledes hænger det sammen med de øvrige elementer i projektledelse?\nNetværket - check in\nv. Hans Helbo, Management Consultant ved Peak Consulting Group\n- udveksling af erfaringer på baggrund af oplægget\n16.00 Opsummering og konklusion på dagens emne\n16.20 Program for næste netværksmøder\n16.30 Evaluering af dagen\nProjektlederens værktøjskasse - i praksis.\nSted Danske Bank, Holmens Kanal 2, 1092 København\nHver deltager tager et par eksempler på værktøjer med og præsenterer for netværket\nVelkommen ved dagens vært\nv. Thorbjørn Munck-Alstrup, Danske Bank\nPræsentation af egne projektledelsesværktøjer\nv. netværkets medlemmer\n15.15 Præsentation af egne projektledelsesværtøjer - fortsat\n15.45 Opsummering - hvad kendetegner gode projektledelsesværktøjer?\n16.15 Program for næste netværksmøder\nStyregruppen - ansvar og commitment.\nNetværksmøde Mandag - d. 31-8-2015\nSted DANSK IT Bredgade 25A, 1260 København K\nHvorledes ser ledelsen på deres rolle i styregruppen, og hvorledes sikrer projektlederen at få commitment fra styregruppens forskellige medlemmer?\nDiskussion af programledelse Ledelsens rolle i Styregruppen\nv. Henriette Kronborg, Virksomhedsrådgiver fra Center for Ledelse\nDiskussion af styregruppens ansvar og commitment\n16.30 Program for næste netværksmøder\n16.45 Evaluering af dagen\nNetværksmøde Onsdag - d. 24-6-2015\nProgramledelse er beslægtet med projektledelse, men har en række særegne karakteristika. På netværksmødet zoomer vi ind på sammenhængen til strategi realisering, værktøjskassen med udgangspunkt i MSP og kigger på kravene til programlederen (linieledelse versus forandringsledelse). Vi har invitereret Kenny Munck fra Mentorix, som har mange års erfaring med programledelse, og Martin fra netværket vil dele erfaringer fra sin virksomhed.\nv. direktør, Kenny Munck, Mentorix\nEksempel på stort program\nHvad kendetegner et program?\nHvornår vælger man at organisere et program i stedet for et projekt?\nForskel på projektledelse og programledelse\nDiskussion af programledelse\nUdveksling af erfaringer på baggrund af oplægget\nProgramledelse i JNData\nv. IT-Projektleder, Martin Cederberg, JNData\nMartin fra netværket giver konkrete eksempler på, hvordan JNData har grebet programledelse an, og hvilke udfordringer og muligheder dette har medført.\n17.00 Opsummering og konklussion på dagens emne - Programledelse\n17.30 Program for næste netværksmøde\n17.45 Evaluering af dagen


Specialist til netværk og UC, Jyske Bank | Computerworld it-jobbank\nSpecialist til netværk og UC\nVi har dog ansvaret for at sikre leverancerne. Det gælder også på netværk, hvor vores ansvar er at medvirke til udvikling af løsninger, arkitektur og design samt sikre stabil og sikker drift. Vi er risikoejere på løsninger, og har bl.a. ansvaret for, at vi opfylder krav til IT sikkerhed og compliance, sikrer change håndtering og kontrollerer håndtering af sårbarheder. Vi er 100 % dedikerede i forhold til at arbejde agilt med fokus på værdiskabelse.\nDu kan få mere at vide ved at kontakte Product Owner Allan Stengaard på tlf. 89 89 26 48.\nDu er også velkommen til at kontakte Chapter Lead Lars Brandborg på tlf. 89 89 22 34 eller alternativt Tribe Lead Martin Møller Andersen på 89 89 22 31.\nScrum Master til Tribe Investering og Formue – Silkeborg It-specialist til Unified Communication i stort it-miljø – Aarhus Infrastruktur-specialist med Azure Integration Service – Glostrup Medarbejder med interesse for it-drift og -udvikling til Digitaliseringsstyrelsen – København Tekniker til Sikring / Telefoni, Teknisk Afdeling, Aarhus Universitetshospital – Aarhus


access_time31. juli 2018 folder_openTalerstol\nMan ville da heller ikke ”deportere” havnens brugere og foreninger, skriver ERLING GROTH:\nEn intim koncertsal som Risbjerggårds sal. Sådan en viser erfaring og lange traditioner at Hvidovre har brug for - også i fremtiden. Det har Medborgerhusets kolde, institutionsprægede sal aldrig kunnet - og vil aldrig i fremtiden kunne - erstatte til disse mangfoldige arrangementer og intim-koncerter. Medborgerhusets sal (navneforandring eller ej) er simpelt hen for miljøforladt, - for åndsforladt og har været det fra dag 1. Ja undskyld mig... Derfor det meget sene forsøg med navne/imageforandring.\nMen den sal er da anvendelig til mange andre ting - bare ikke som erstatning for Risbjerggård-salen.\nVi var med til at invitere teatret til bymidten. Super ide. Men så kom Teater Vestegnen på tværs og vil have den bevaringsværdige Risbjerggård-sal revet ned, med helt særlige krav til nye teatersale opført oven i Risbjerggård.\nVi vil tale med byrådet om at skåne Risbjerggård-salen, så både teatret og foreningerne kan være i Det nye Kulturhus Risbjerggård. Der er nemlig plads nok, hvis man vil.\nDet er jo helt meningsløst at dette skal gøres til en modsætning mellem den folkelige foreningsbaserede lokalkultur og på den anden side den finere kultur i form af teater og kunst, sådan som det pt. tegner.\nMen det kan måske nå at blive rettet op? Man ville jo heller ikke ved en udvikling af miljøet ved Hvidovre Havn begynde med at deportere havnens brugere og foreninger. Det ville da også være tude tosset, efter min mening.\nIdeforum HVIDOVRE 2025


Skumringstime med højtlæsning - Danmarks Biblioteksforening\nLisbeth Bjørn Hansen | 22-04-2014\nBrande Bibliotek i stearinlysets skær.\nVinteren er en perfekt tid til at tænde lys og læse en god bog sammen. Fascinerende at forestille sig at på mere end .000 biblioteker, skoler og forsamlingshuse rundt om i hele Norden og i de tre baltiske lande afholdes fælles skumringstime med højtlæsning. Her læses op af de samme udvalgte tekster – på alle de forskellige sprog – på nøjagtig samme tidspunkt og alle vegne i stearinlysets skær.\nSkumringstid arrangeredes i 2013 for 17. gang i et samarbejde med Foreningen Norden. Tidligere var højtlæsning i de mørke vinteraftener en udbredt nordisk tradition. Og med arrangementet har den historiske fortælletradition fået nyt liv. Fra starten deltog de tre skandinaviske lande, Finland, Færøerne og Island. I 2003 kom de baltiske lande med og fra året efter desuden nogle biblioteker på Shetland og Orkney-øerne.\nTraditionen tro samledes man også denne gang den anden mandag i november måned. Denne gang mandag den 11. november kl. 19. Også på Brande Bibliotek. Her havde vi en fin og livlig aften omkring årets voksenbog. Årets tema var ”Vinter i Norden”, årets udvalgte tekst: ”Isslottet” af den norske forfatter Tarjei Vesaas, og der blev læst op af byens sognepræst Anne Torpegaard Dolmer.\nDet valgte uddrag fra bogen var en psykologisk skildring af to 11-årige pigers venskab, deres fællesskab, men også ensomhed. En af pigerne drages mod et isslot. Nysgerrig, som hun er, begiver hun sig på opdagelse ind i slottet, men kommer ikke ud igen. Ud over at læse historien højt – kun med lys fra et stearinlys – gengav præsten bogens handling, så alle deltagerne fik et indtryk med hjem af hele den fine historie.\nSom noget nyt blev denne stemningsfulde aften hos os krydret med musikledsagelse. De lokale musikere Jørgen Nickelsen, Bent Søndergaard og Anders Løager tog nemlig efterfølgende de mange tilhørere ud på en musikalsk rejse gennem Nordens righoldige udvalg af viser og sange.


Saber bue; USA og Storbritannien; Tyskland og Østrig; Den Ceremony\nCecilie Toubro September 9, 2016 S 0 0\nEn Saber Arch er et bryllup tradition, hvor sabler eller sværd bruges til at hilse et nygift par. Bruden og gommen passere under en honorær bue af sabler, typisk når du afslutter bygningen, hvor vielsen fandt sted. Traditionen er i brug over hele verden.\nI USA og Storbritannien, er traditionen ofte udføres ved bryllupper militære service-medlemmer og havde sin oprindelse i Royal Navy. Traditionen varierer lidt mellem de forskellige grene af de amerikanske væbnede styrker og betragtes som en privilegium tilstås medlemmer af tjenesten. Normalt en ære vagt bestående af officerer eller underofficerer, ofte fra den samme enhed som den medlemsservice, danner bue med sabler eller sværd.\nOfficerer og hyret personale i partiet Brudesuite slid formelle kjole uniformer i overensstemmelse med årstidens forskrifter tjenesterne. En kvindelig kan bære en traditionel Brudekjolen, eller hun kan blive gift i uniform. Der kræves hvide handsker for alle sabel eller sværd bærere, der normalt er officerer eller underofficerer. Militære gæster normalt har mulighed for at deltage i brylluppet i uniform eller passende civilt tøj, men ingen kan bære en sabel eller sværd, medmindre klædt i en formel kjole ensartet.\nUmiddelbart efter vielsen er dømt, som regel, men ikke altid i en bygning, såsom en kirke eller kapel, de sabel hold positionerer sig i dannelsen lige uden for døren, med typisk seks eller otte saber bærere deltager. Gæsterne på brylluppet er får mulighed for at samle uden at se begivenheden, før det begynder.\nPå kommandoen, sabel holdet hæver deres sabler i en høj bue, med tips næsten rørende og knivene opad og væk fra bruden og gommen. Som det nygifte par forlader bygningen, senior Usher annoncerer, "Mine damer og herrer, det er mig en ære at præsentere Dem og hr / s." Dette er modificeret, når begge parter er i militæret.\nBruden og gommen fortsætte ind i buen, og som parret passerer igennem, de to sidste sabel bærere normalt sænke sabler foran parret, tilbageholde dem et øjeblik. Før du slipper parret, den sabel bærer til parrets venstre giver bruden en blid swat på hendes bagdel med sin sabel, bebuder "Velkommen til Frue!" Hvis bruden er i militæret, er dette trin udelades. Efter parret forlader buen, den sabel holdet genopretter på kommando og opløser formation.\nKun bruden og gommen passere under buen. Det er også traditionelt ved brylluppet reception for bryllupskage skal skæres med en sabel eller sværd.\nI Tyskland og Østrig er sabel buer almindeligt ansat af forskellige former for mandlig-only Studentenverbindungen.\nVed bryllupper, de nuværende embedsmænd - som regel et hold på tre - hilse deres nygift medlem og hans brud med en enkelt bue med et flag lige uden for kirken. Ingen yderligere protokol er fælles.\nPå en tilsvarende måde, de førnævnte embedsmænd hylder deres afdøde brødre ved begravelser. Normalt gå direkte bag kisten bærere i processionen, de omgiver graven fra tre sider på kirkegården. Sablen bue derefter præsenteres fra begge sider, og flaget er hævet over hovedet af liget. Da kisten sænkes ned i jorden, både sabel bue og flaget følge ham, som regel hviler der, mens sidste ord er sagt.\nSabler er almindeligt ejes af den første og anden medlem i afgift, mens den tredje højest rangerende medlem præsenterer flaget, som regel vise broderskab karakteristiske farver eller våbenskjold. Processen er inspireret af militære traditioner, så tidligt Studentenverbindungen bestod hovedsagelig af officerer eller aristokrater. Uniformerne slidte er normalt stammer fra de ansatte i den polske revolution i 1830 og er komplet med hat, skærf og jakke i broderskab farver, hvide bukser, ridestøvler med sporer og hvide handsker.\nForrige artikel William A. Paine\nNæste artikel Q-Max


Nordens papegøjer gnasker grankogler - Dansk Ornitologisk Forening\nmandag 10. december 2012 Bemærk! Dette er en ældre nyhed!\nDen største kendte invasion i nyere tid af krognæb, der kaldes Nordens papegøjer, er gået over Danmark den seneste måneds tid. I disse kolde vinterdage kan man være heldig at finde krognæb, som æder frø fra kogler af ædelgran. I Skagen Klitplantage er der set hele 10 krognæb i den første uge af december\nDe er tillidsfulde, smukke og så runde og buttede, at det kan være svært at tro, at fuglene er fløjet mod syd til Danmark på grund af sult.\nMen det er tilfældet med de rekordstore antal af krognæb, der er noteret på træk over Danmark den seneste halvandens måneds tid.\n- Jeg vil tro, at der i alt er observeret 200 af disse normalt meget sjældne finker i Danmark de seneste uger. De fleste er set i Nordjylland med Skagen og Nordmandshage ved Hals nær Limfjordens østlige munding som de bedste steder, men på hele 22 lokaliteter landet over er der set krognæb i efteråret og først på vinteren, fortæller ornitologen Rolf Christensen, der dagligt følger fugletrækket omkring Grenen og Skagen.\nNetop Skagen-området byder i disse dage på de formentlig største chancer for at opleve de ekstremt tillidsfulde krognæb, for i Skagen Klitplantage syd for byen er der set hele 10 krognæb, som søgte føde i ædelgraner.\n- Det lader til, at det er i toppen af ædelgraner, at man bør lede efter krognæb. De sidder og tager frøene ud af nåletræernes store opretstående kogler. I flere dage er krognæbbene set i terrænet omkring P-pladsen ud mod Sandmilen lige ved jernbaneoverskæringen, fortæller Rolf Christensen.\nOgså ved Damhussøen i København er der observeret krognæb på det seneste. Og Skørping i Rold Skov og Højbjerg i den sydlige udkant af Aarhus har budt på eksemplarer af den sjældne finke, der er stor som en drossel.\nEfterårets invasion har budt på krognæb over næsten hele landet, også langt fra kysterne, og det er usædvanligt, når man sammenligner med tidligere tiders invasioner.\nDet er mangel på føde i krognæbbenes kæmpemæssige yngleområder i Nordskandinaviens og Ruslands tajga, de vidtstrakte nåleskove, der har drevet finkerne i tusindtal mod syd og sydvest.\nI slutningen af oktober blev der konstateret store antal af krognæb på træk mod syd fra Finlands vestkyst. Der lød rapporter om mindst 12.000 krognæb fra Finland. Og i november var der ekstraordinært mange krognæb omkring Stockholm og videre mod sydvest i Sverige.\n- Mange af invasionsfuglene er helt sikkert døde, og en del er trukket tilbage mod nordøst, hvor de kom fra. Der er dog næppe tvivl om, at der fortsat kan findes krognæb i danske skove, primært i Nordjylland og langs kysterne af Nordsjælland vil jeg tro, siger Rolf Christensen.\nDet er karakteristisk, at krognæb ofte er så påfaldende tillidsfulde, at de næsten kan virke ”underlige”. Engang havde arten ry for at være en dum fugl, fordi den bare blev siddende, selv om mennesker kom så tæt på den, at de næsten kunne røre den.\nInvasionerne af krognæb og deres forløb er generelt uforudsigelige. Fuglene, der normalt er standfugle, forlader deres faste leveområder, fordi de mangler føde. Krognæb lever af bær, knopper og frø fra kogler. Når de ankommer til Danmark, slår de sig ofte på rønnebær eller kogler fra lærketræer eller ædelgraner.


Problemerne fortsætter i Postnord: Eksperter spår store tab i Sverige | Penge | DR\nProblemerne fortsætter i Postnord: Eksperter spår store tab i Sverige\nDen akutte krise i den danske del af Postnord kan brede sig til Sverige om få år, vurderer eksperter. For svenskerne er først lige gået i gang med at digitalisere.\nEt svensk postbud fra Postnord på sin rute i Malmø. Indtil videre er der breve nok at levere, men sådan kommer det næppe til at fortsætte. (Foto: Michael Tarp © (c) DR)\nMorten Frandsen og Casper Schrøder\n20. sep. 2017 kl. 20.08\nI et halvt år har den danske og svenske stat skændtes om, hvem der skal betale de 2,3 milliarder kroner, som skal redde Postnords danske del.\nDen svenske regering har flere gange sagt offentligt, at Sverige ikke vil betale for problemerne i Danmark.\nMen selvom Postnords akutte problemer er i Danmark, så venter der lige så store udfordringer i den svenske del af selskabet.\nSådan lyder konklusionen fra flere eksperter.\n- Man er nødt til at tage i betragtning, at den svenske del også kommer til at koste penge, siger en af dem, professor Per Nikolaj Bukh fra Aalborg Universitet, til DR Nyheder.\nDigitalisering er en vigtig forklaring\nEn stor del af forklaringen på de akutte problemer i den danske del af Postnord er den voldsomme digitalisering, der har fundet sted hos danske myndigheder.\nI dag er udgangspunktet i Danmark, at stort set al offentlig kommunikation med borgerne foregår digitalt, og det har betydet enorme indtægtstab for Postnord i Danmark.\nLæs også:PostNord i Danmark fordobler sit underskud\nI Sverige er digitaliseringen af offentlig kommunikation ikke rigtig kommet i gang endnu. Her er udgangspunktet, at myndighederne sender fysiske breve, og at borgerne selv kan tilvælge digital post, hvis de vil. Hvis myndigheden altså tilbyder det.\nDet betyder, at det offentlige Sverige hvert år sender mange millioner fysiske breve til svenskerne.\nBølgen rammer også Sverige\nMen digitaliseringen er også kommet på dagsordenen i Sverige.\nEn stor udredning, som den svenske regering har fået lavet, foreslår blandt andet at:\nDer etableres en central digitaliseringsstyrelse, ligesom i Danmark.\nDer træffes beslutning om overgang til digital forvaltning.\nDer indføres en ”digital post”-tjeneste, i stil med E-boks herhjemme.\nPer Nikolaj Bukh, der er professor på Aalborg Universitet og har fulgt udviklingen i Postnord i årevis, er ikke i tvivl.\n- De vil udvikle sig præcist lige som vi har gjort i Danmark. Hvor hurtigt det går afhænger lidt af, hvor meget den svenske stat presser på. Men man vil komme ud for præcis det samme fald i brevmængde som vi har set i Danmark.\nPostnord: Det kommer til at accellerere\nPostnords bestyrelsesformand erkender, at brevforretningen også vil komme under pres i Sverige.\n- Jeg tror det kommer til at fortsætte med nogenlunde samme hastighed, som vi har set de seneste år, men på et tidspunkt kommer det også til at accelerere. Det skal vi være klar til, siger Jens Moberg til DR Nyheder.\nHan mener ikke, at problemet bliver lige så stort som i Danmark.\n- I Sverige er vi i højere grad klar til at agere hurtigt, fordi vi har medarbejdere, der er på normale vilkår, hvor vi i Danmark har en hel del tjenestemænd, som har en meget lang opsigelsesperiode. Vi kan klare omstillingen mere hurtigt og effektiv i Sverige end i Danmark, siger Jens Moberg.\nLæs også:Advarsel: Redning af Postnord kan blive dyrere end ventet\nJonas Hedman, der er lektor i digitalisering på CBS – og svensker – vurderer at digitaliseringen i Sverige er lige på trapperne:\n- Jeg tror, at om 2-3 år så er vi på samme niveau som Danmark i dag. Det tager ikke meget længere tid, siger Jonas Hedman til DR Nyheder.\nOg selvom Postnord ikke er den eneste virksomhed, der leverer offentlig post, så vil det ramme virksomheden hårdt, siger han.\n- Det kommer til at påvirke deres indtægt negativt. Så jeg tror at de får store udfordringer med at tjene penge i fremtiden, siger Jonas Hedman til DR Nyheder.\nLæs også:Postnord vil fyre op mod 4.000 danske ansatte\nPensioner giver usikkerhed for Postnord\nDer er også andre usikkerheder i den svenske del af selskabet. Postnord har således pensionsforpligtelser for hele 80.000 nuværende og tidligere ansatte.\nDet er der allerede hensat omkring 20 milliarder svenske kroner til. Pengene er placeret i en række pensionsfonde.\nMen ifølge et notat fra det danske Transportministerium, som DR Nyheder har fået aktindsigt i, så er der en række usikkerheder, som kan betyde, at Postnord skal afsætte adskillige flere milliarder til de svenske pensionsforpligtelser.\nLæs også:Postnord-formand: Staten kommer til at betale\nLevetid og inflation kan koste milliarder\nFor eksempel vil det koste Postnord knap halvanden milliard svenske kroner, hvis svenskernes forventede levetid bliver øget med to år, viser beregningerne, som Nordea har lavet for ministeriet.\nOg hvis inflationen stiger med 0,2 procent-point mere end forventet, skal Postnord afsætte en halv milliard svenske kroner ekstra, viser notatet.\n- Det her kan betyde, at man i de kommende år får nogle endnu større udgifter rent regnskabsmæssigt, som skal bæres af det fælles selskab. Og det er jo svenskernes problem, kunne man sige, fordi det er svenske medarbejdere, siger Per Nikolaj Bukh til DR Nyheder.\nMinisterier bevæbner sig med notater\nDR Nyheders aktindsigter viser også, at Finansministeriet har fået lavet et notat om den fremtidige digitalisering i Sverige.\nIfølge professor Per Nikolaj Bukh viser notaterne, at ministerierne har rustet sig til de benhårde forhandlinger med svenskerne.\nSvenske medier har den seneste tid erfaret, at den svenske stat skulle være klar til at erklære Post Danmark konkurs for at slippe for at betale for Post Danmarks redning.\nLæs også:Finansminister: Sverige kan ikke smyge sig udenom\nMen Per Nikolaj Bukh vurderer, at begge lande har lige meget at tabe, hvis parterne ikke blive enige om en fælles løsning.\n- Hvis den svenske del også vil begynde at få underskud fremadrettet, så er der også et problem, der skal løses her. Og hvis den svenske stat ikke er med til at løse problemerne i Danmark nu, så er det jo svært at forestille sig, at den danske stat skal være med til at løse problemerne i Sverige bagefter, siger Per Nikolaj Bukh til DR Nyheder.\nFinansminister Kristian Jensen ønsker ikke at kommentere sagen, så længe forhandlingerne med den svenske regering ikke er afsluttet.


Minister: Gymnasieelever skal kunne fordeles ud fra karakterer | TV MIDTVEST\nRegionerne skal kunne fordele gymnasieelever på baggrund af karakterer og bopæl, lyder forslag fra regeringen.\nBørne- og undervisningsminister Pernille Rosenkrantz-Theil vil ændre elevfordelingsreglerne for gymnasierne fra næste skoleår.\n22. sep 2019, kl. 15:48\nBørne- og undervisningsminister Pernille Rosenkrantz-Theil vil ændre elevfordelingsreglerne for gymnasierne fra næste skoleår, så skolerne har større mulighed for at afspejle befolkningssammensætningen.\nArtikel Få elever på nye uddannelser: - Mine venner bliver forbavset, når jeg fortæller, hvad jeg laver\nDet skriver ministeriet i en pressemeddelelse, hvor ministeren forklarer, at det er første skridt til ændringer hos gymnasierne.\nRegeringen vil nu gøre det muligt for regioner og fordelingsudvalg at fordele eleverne på baggrund af eksempelvis karakterniveau fra folkeskolen eller bopæl. Dermed kan regionerne også fordele eleverne ud fra, om de eksempelvis bor i et udsat boligområde.\n- Regeringen mener, at det er afgørende for sammenhængskraften i vores samfund, at elever møder hinanden på tværs af samfundslag, religion og etnicitet, siger Pernille Rosenkrantz-Theil i en pressemeddelelse:\n- Denne løsning løser ikke alle udfordringer og skal følges op af varige og mere omfattende ændringer, siger hun.\n- Et rigtig godt første skridt\nFordelingsudvalgene skal altså selv kunne fastsætte de lokale elevfordelingsregler.\nSom det ser ud i dag, er det angivet i loven og bekendtgørelsen fra ministeriet, hvad kriterierne er.\nKan fordelingsudvalgene ikke blive enige om de lokale regler, kan regionerne tage over og beslutte fordelingen.\nArtikel Kommune lokker ufaglærte i uddannelse med lærlingeløn\nDermed vil ministeriet ikke længere bestemme kriterierne.\n- Regionerne kommer med det her forslag til at spille en meget mere aktiv rolle.\n- Det kommer til at betyde, at de enkelte fordelingsudvalg har flere redskaber, når man vil sikre en mere ligelig fordeling af eleverne over hele landet, siger hun.\nBørne- og undervisningsminister Pernille Rosenkrantz-Theil vil nu drøfte forslaget med gymnasieforligskredsen.\nArtikel Uddannelsesdebat i Nørre Nissum: - Børn forstår ikke konsekvenserne af teknologiske algoritmer


Formandens erklæring: Henri Malosse, formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg - EU-reporter\nFormandens erklæring: Henri Malosse, formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg\nEuropa, Egypten og demokratiske værdier: Ingen kompromiser!\n"Min forventning til Europa om spørgsmålet om Egypten er, at det viser beslutsomheden om at tale hørbart, stærkt og utvetydigt til fordel for forsvaret af demokratiske institutioner, religiøs pluralisme, borgerlige friheder og økonomisk og social samhørighed. Europa skal gøre det klart, at det afviser den igangværende undertrykkelse i Egypten.\n"Målet retfærdiggør aldrig midlerne, især når de er tilskadekomne blandt uskyldige kvinder og børn! Og til det må det påtage sig en meningsfuld rolle i konflikten, der deler den lokale befolkning og bruger dens indflydelse til at lette spændingerne. Derfor er nutidens møde med EU's udenrigsministre burde ikke levere et simpelt og ubrugeligt budskab om ønsketænkning. Vi skal fortælle egypterne, at vi er ved deres side. Og handlingsmidlerne er tilgængelige. Standsning eller suspension af en del af den betalte økonomiske bistand af EU-myndighederne, samtidig med at der opretholdes støtte til folket. Udfordrende aftaler inden for forsvar og sikkerhed. Generalisering på europæisk plan af beslutninger truffet af nogle lande, såsom Tyskland og Italien, om at fryse deres våbeneksport som foreslået af den italienske minister udenrigsanliggender, Emma Bonino.\n"Den eneste mulige position for Europa er en, der vil blive støttet af alle dem, der beundrer os for de universelle værdier, som vi står for. Lad os ikke glemme, at Egypten er en Euro-Middelhavspartner, som Europa opretholder talrige og varige diplomatiske og økonomiske med. Vi er landets førende handelspartner og taler for styrken af forholdet mellem de socioøkonomiske aktører i EU og Egypten. Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg opretholder et tæt forhold til arbejdsgivere, fagforeninger og andet civilsamfund. organisationer i Egypten. EU er traditionelt også en af de største udbydere af hjælp til egypterne.\n"Denne holdning giver os et ansvar! Derfor opfordrer jeg EU-Udenrigsrådet til at indtage en klar og fast holdning. Dialogen skal gendannes med alle de politiske kræfter i landet, der accepterer at følge reglerne for demokrati. men også med alle legitime aktører i civilsamfundet uden betingelser eller påskud! Undtagelsestilstanden skal ophæves! Lady Ashton skulle straks vende tilbage til Kairo for at indføre denne dialog. Vi står alle sammen i solidaritet med det egyptiske civilsamfund! "\nRelaterede emner:EgyptenEmma BoninoEuropæiske Økonomiske og Sociale UdvalgHenri Malosse


Strejke kan udløse ny pukkel af udskudte operationer | Limfjord Update\nStrejke kan udløse ny pukkel af udskudte operationer\nNår over 5000 sygeplejersker natten til lørdag ventes at gå i strejke, kan det skabe en ny pukkel af udskudte operationer og behandlinger.\nDet sker på et tidspunkt, hvor sygehusene netop er ved at komme i bund med de operationer, der har været udskudt under coronanedlukningen.\n– Sundhedsvæsenet er næsten tilbage til normale tilstande. Der må vi forvente, at der vokser en ny pukkel op på de her områder, siger professor i sundhedsøkonomi Jakob Kjellberg fra Vive – Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd.\nDet er de ikke-akutte, planlagte operationer og behandlinger, der udskydes. Eksempelvis brokoperationer og operationer af knæ og hofter. Det er den samme type behandling og operationer, der har været udsat som følge af neddroslingen under corona.\nRegionerne har oplyst, at man nu går i gang med at se på, hvilke operationer og behandlingsaftaler, som må udskydes.\nPå Aalborg Universitetshospital er 20 afsnit udtaget til strejke fordelt på matriklerne i Thisted, Hobro, Farsø og Frederikshavn. På Regionshospital Nordjylland er 5 afsnit fordelt på matriklerne i Hjørring og Frederikshavn.\nHvis man som patient er omfattet af konsekvenserne af konflikten, får man besked fra sin region.\nStrejke: En række behandlinger udskydes


Bliv Emolog – Signe Neslein\nEQ Følelsesmæssig intelligens\n6 måneders emolog uddannelse\nBliv en af verdens første uddannede Emologer og få en uddannelse der forener psykologien og spiritualiteten.\nBeslutningen om at investere i os selv og vores fremtid, træffes ofte på baggrund af vores intuition – hvad siger din intuition?\nEmologen arbejder både ud fra en psykologisk evidensbaseret tilgang og med et spirituelt islæt. Du lærer at afkode menneskers følelsesmæssige identitet, deres kodninger og deres bevidste og ubevidste adfærd.\nSom certificeret Emolog er du uddannet til at lave tolkninger og readings med udgangspunkt i den Emografiske terapi og ud fra verdens førende følelsesmæssige (EQ) intelligenstest og arketypetest. Vores app danner grundlag for de tolkninger og readings du lærer at lave på uddannelsen. Du kan efterfølgende tage klienter ind til tolkninger og ligeledes teste og tracke din egen udvikling. Emologen er også i stand til at lave en “forecast” på hvad der kommer til at ske i den kommede periode for klienten.\nVerdens førende EQ-system\nEmografi er læren om emotioner, følelser, følelsesmæssig intelligens og afkodning af følelsesmæssige tilstande og er fundamentet og psykologien i den Emografiske psykoterapi.\nEmologens arbejde strækker sig ikke ind i det terapeutiske rum men handler derimod om. at faciliterer oplysning, bevidsthed og indsigt til den enkelte klient igennem dennes unikke Emoskop.\nEn Emolog arbejder med, og bliver uddannet i at aflæse bevidste og ubevidste indre kodninger i det enkelte menneske. Kodninger der foreligger både i psyke, krop og følelser. På denne måde er det også en holistisk tilgang der gør sig gældende i arbejdet som certificeret Emolog.\nOpstart Januar 2022 i København. Uddannelsen foregår hver tirsdag eller onsdag i tidsrummet kl. 17.00 - 21.30 i 6 måneder.\nDu får en stærk personlig udvikling, øget mental robusthed, og højere EQ.\nStærke psykologiske rammer\nBred vifte af metodologier og psykologiske rammer, der giver de nødvendige færdigheder til at være udøvende Emolog og bygge din egen klient skare.\nOptræning af din intuition\nDu lærer at træne og bruge din intuition og sætte dine fornemmelser i spil på en gennemført måde.\nDu bliver i stand til at skabe motivation og engagement hos andre mennesker - og hos dig selv.\nStor indsigt og forståelse af egen og andres følelsesmæssig intelligens.\nJeg er klar til at blive Emolog\nUddannelsen opbygning & indhold\nUndervisningen består af teori, cases og øvelser, og vi er kendt for at være dygtige og humoristiske formidlere, som gør komplekse teorier simple og til at forstå og bruge i hverdagen.\nModul 1 - Psykologien bag\nI dette første modul får du en indføring i psykologien bag vores Emolog uddannelse, så du er klædt godt på, til at forstå de mønstre, kodninger og programmeringer du kommer til at støde på i dit tolkningsarbejde med klienter.\nModul 2 - De 4 klasser\nI andet modul arbejder vi med de 4 klasser der definerer om vi som mennesker er igang med at afvikle noget smertefuldt, udvikle os, om vi er i beskyttelses-mode eller om vi er igang med at opbygge vores core og styrke vores indre kodninger.\nModul 3 - De Emotionelle Love\nDe 10 Emotionelle love er fundamentet i forståelsen og arbejdet med emotioner, følelser og tilstande, Ligesom loven om tiltrækning, har vores følelser helt bestemte regler som de følger, når du forstå de 10 grundregler er du i stand til at arbejde med dine følelser stedet for mod dem.\nModul 4 - Tolkning & Readings\nI det fjerde modul skal vi for alvor igang med at tolke og lave readings ud fra de to omfattende test, Emotionel State Test og Arketype testen. I dette modul vil du også få prøveklienter som du skal lave tolkninger på.\nModul 5 - De 16 arketyper\nModul 5 handler om de 16 dynamiske følelsesmæssige identiteter og arketyper. Her vil du også afkode din egen foretrukne arketype og opdage hvilke kodninger der løfter dig og hvilke der begrænser dig.\nModul 6 - Emoskopet & Eksamen\nGennem din opvækst og liv, har du lavet følelsesmæssige kodninger, der er med til at bestemme hvem du er i dag, hvilke ressourcer og blokeringer du har. Dine kodninger bestemmer dine tanker og din adfærd. Derfor ligger hjemmeligheden til forandringer i dine følelser og emotioner. Det kan alt sammen ses i Emoskopet, som vi går i dybden med på uddannelsen sidste modul.\nHvordan ville det være for dig, at dedikerede resten af 2021 til at tage de valg der bringer dig tættere på at leve det liv du drømmer om?\nHovedunderviser på uddannelsen er Signe Neslein, Signe er uddannet Emografisk psykoterapeut, stifter af Level Up Coaching uddannelsen og ekspert i mentale og følelsesmæssige offerroller. Signe har i de sidste 10+ år arbejdet med mennesker, terapi, coaching og personlig udvikling.\nGæsteunderviser på uddannelsen er Founder af den Emografiske terapi, Nichlas Farup. Nichlas er desuden manden bag appen, Emologic som er fundamentet i arbejdet som Emolog.\nPris for eksamen kr. 2.500,- betales på dagen for eksamen og er eksklusiv prisen\nRatebetaling (5 rater)\n6 måneders Emolog uddannelse betalt i 5 rater.\nFuld pris ved ratebetaling kr. 25.000,- eksl. eksamen\nUdfyld nedenstående formular og få en uforpligtende afklaringssamtale med os og lad os sammen finde ud af om vores Emolog uddannelse er det rigtige for dig. Du bliver kontaktet indenfor 2 hverdage efter din ansøgning er modtaget.\nTelefonnummer du ønsker at blive kontaktet på\nHvor har du hørt om mig/os?\nHvad tiltaler dig dig ved uddannelsen til Emolog?


Armstrong indbyggede loftlamper - en komparativ analyse af traditionelle og moderne typer - Reparationer September\n1. Armstrong loft funktioner\n2. Styrker og svagheder\n3. Forskellige armaturer\n4. Kriterier for valg af belysning\n5. Hvor mange lamper er der brug for\nI dag har byggemarkedet et stort udvalg af loftkonstruktioner. De har deres egne designfunktioner. Når det kommer til at afslutte loftrummet i kommercielle og kommercielle lokaler, er det værd at tænke på Armstronglofterne. De bruges i industrielle, kontorlige og endda ikke-residentielle lokaler. Ved udførelsen af arbejdet skal der lægges særlig vægt på sådanne elementer som loftlamper Armstrong. Sådanne anordninger præsenteres på markedet i bredt sortiment. Men for at træffe det rigtige valg, er det nødvendigt at tage hensyn til nogle faktorer.\nArmstrong moderne lofter har mange fordele, som bestemte deres popularitet på markedet. Disse fordele omfatter:\nEnkel installation design.\nHurtig reparation af finish som følge af fejl.\nØkonomi. Med dette design kan du rentabelt afslutte et stort område.\nTil enhedens loftstruktur ved brug af en metalprofil. Gør det kasse. Cellestørrelsen skal være 60 × 60 cm. Mineralfiberplader installeres i disse celler i fremtiden. Armstrong-loftkonstruktioner er udstyret med specielle belysningsindretninger af en vis størrelse. Armstrong modulære armaturer til et hængende loft har et metalhus, hvor lyskilder er monteret.\nAlle belysningsanordninger, der anvendes i sådanne loftsstrukturer, har visse designfunktioner. Lukkede plexiglas eller skærmlys bruges ofte i industrielle lokaler. I de administrative og kontorlokaler har lamperne et spejlgitter. Med det kan du forbedre belysningspladsen. Lamper med plastiklinse anvendes hovedsageligt på hospitaler, børnehaver og andre institutioner.\nI industrielle lokaler er det almindeligt at installere lysarmaturer, der har en høj grad af beskyttelse mod støv, fugt og aggressive kemikalier. Faktisk er valget af lamper til Armstrong-loftet ret omfattende. På markedet kan du finde en mulighed, der passer bedst til det indre af et værelse.\nBelysningsanordninger, der anvendes i Armstronglofterne, har visse fordele og ulemper. Fordelene ved sådanne lamper omfatter:\nfri adgang til montering og ledninger;\nlet udskiftning af beskadigede komponenter og brændte lyskilder;\nhøj luminescens effektivitet.\nArmstrong loftslamper kan udstyres med forskellige lamper. LED- og fluorescerende lamper kan ikke kun give effektiv belysning, men også betydeligt spare på strømforbruget. Mount fixtures kan være overalt i loftet. Dette giver dig mulighed for at skabe effektiv belysning og dekorere det indvendige rum. Installation af enheder på forskellige punkter giver dig mulighed for at skabe optimal belysning i et bestemt rumområde. Om nødvendigt kan antallet af lamper øges eller formindskes. Steder, hvor enheden tidligere var installeret, kan let lukkes med en loftsenhed.\nSelvfølgelig, ligesom mange andre ting, har Armstrong loftslys også nogle ulemper. Først og fremmest er det værd at bemærke lampens standardudseende. Derfor kan de næppe betegnes som dekorative designelementer. For på en eller anden måde at dekorere loftet er det udstyret med lamper med en opal diffuser. Under drift kan de miste lysstyrken af glød og dækudseende. For at eliminere denne ulempe er det nødvendigt med jævne mellemrum at ændre ikke kun lamperne, men også lamperne selv.\nTraditionelt har Armstrong loftsstrukturer været udstyret med lysende belysningsarmaturer.\nStandard armaturmodeller har 4 18 W lamper. Installation af sådanne lamper har sine egne egenskaber. Først og fremmest er det værd at bemærke, at de er udstyret med forkoblinger. Sådant udstyr kan både være elektronisk og elektromekanisk.\nNår man vælger armaturer med elektromekanisk styreudstyr, er det værd at overveje, at når de tænder og betjener lamperne, udsender de en stærk pulsering. Pulserende lys påvirker synligt. Derfor bør sådanne indbyggede belysningsindretninger ikke anvendes i lokaler, hvor der arbejdes med dokumenter og små detaljer. Et sådant lys påvirker ikke kun arbejdernes syn, men også deres evne til at arbejde. Elektroniske styreanordninger er helt fri for denne ulempe. Derudover kan ved hjælp af sådanne indretninger forlænge levetiden for modulære lamper væsentligt.\nFlere moderne muligheder er lamper med LED-lamper. Med deres hjælp kan du skabe en ensartet belysning i lang tid.\nVed valg af belysningsarmaturer til Armstrong-loftet er det værd at overveje deres tekniske egenskaber. Særlig opmærksomhed anbefales at henlede opmærksomheden på lamperne med lysstofrør. De særlige lyskilder er, at de bruger meget lidt elektricitet. En mere attraktiv mulighed er LED-pærer. De bruger næsten tre gange mindre strøm end lysende lyskilder, hvor styringskrævende udstyr bruger meget strøm.\nHvis vi sammenligner belysningenes kvalitet og lysstyrke, er LED-lamper til Armstrong-loftet en mere effektiv løsning. De er i stand til at skabe et ensartet og lyst lys. Illuminantens sådan produktivitet forklares af dens designfunktioner. Lys fra lampen er spredt alle 360 grader. I sådanne anordninger er der ingen flimmer, og lysstrømmen er rettet mod en bestemt zone.\nEt vigtigt udvælgelseskriterium er levetiden for belysningsenhederne. I gennemsnit arbejder fluorescerende lamper i 7 tusinde timer. Hvad angår LED-lamper, kan de vare flere gange længere - op til 50 tusinde timer. Det kan således konkluderes, at LED-lamper, sammenlignet med fluorescerende, varer flere år længere.\nLED-lamper har en relativt høj pris, men en længere levetid opvejer denne ulempe.\nHvor mange lamper er der brug for\nNår det kommer til værelser med høj deltagelse af mennesker, skal vi ikke glemme reglerne og reglerne her. Det drejer sig især om valg af antal armaturer. Når du vælger det, er det værd at overveje kraften i lysstrømmen, som udgiver lyskilden. Hvis vi taler om værelser, hvor der udføres visuelle opgaver, så for 1 m 2. Square vil have brug for 150 lumen. For biblioteker og kontorlokaler øges tallet til 500 lumen. I industrielle lokaler, hvor der arbejdes med tegninger, små dele og mange andre, skal der være mindst 1 tusind lumen for at belyse en kvadratmeter rum.\nNår du kender den nødvendige lysstyrke, kan du fortsætte med valget af antallet af belysningselementer. En 4 W fluorescerende lampe udsender en lysflow på 120 lumen. Lamper 8 W - 450 Lumen. Med stigende lampeffekt øges lysstrømmen. Det er værd at overveje, at LED-lamperne har en kraftigere lysstrøm end fluorescerende belysningselementer.\nNår man vælger antallet af belysningsarmaturer, er det værd at overveje ikke kun antallet af lamper i dem og lysstyrken, men også højden af deres installation. Med en stigning i lampens indstilling sænkes lysstyrken. Så installationen af enheden kun en halv meter højere vil reducere lysstyrken med halvdelen. For at skabe effektiv belysning er det derfor nødvendigt ikke blot at tage hensyn til armaturernes tekniske egenskaber, men også rummets egenskaber.\nDenne video demonstrerer konverteringen af Armstrong fluorescerende lampe til en LED i 5 minutter:\nHurtigt og nemt køb\nPopulariteten af Armstrong-loftslys bragte gentagelsen af deres geometri til loftfliserne og de gode belysningsparametre, som er karakteristiske for disse lys. Med ankomsten af LED-analoger Armstrong på markedet har fluorescerende lamper mistet deres monopol, og parametrene for LED-produkter giver tillid til deres lederskab inden for dette segment af belysningsmarkedet i den nærmeste fremtid.\nDen brede fordeling af Armstrong-lofter er forbundet med deres installation, og armaturerne indbygget i loftet har en række tekniske og designmæssige egenskaber:\nLoftpladens standardstørrelse fastlagde også armaturernes standardstørrelse, hvilket havde en positiv effekt på foreningen af produktionen af belysningsindretninger;\nen række diffuserende skærme og brug af spejlereflektorer i lampens design bestemmer en bred vifte af designløsninger til belysningsdesign;\nEn indbygget strømforsyning gør det let at tilslutte lys til vekselstrøm.\nLyskilder til denne klasse har en række fælles egenskaber, uanset de anvendte lamper:\nnem adgang til kommunikation placeret over loftoverfladen;\nensartetheden af den skabte belysning;\nStandardstørrelse giver dig mulighed for at designe belysning uden endelig valg af lampens type og dens fabrikant.\nFordelene ved LED-lamper Armstrong\nUdskiftning af fluorescerende lyskilder med lysdioder eliminerer de velkendte fejl i den første og tilføjer nye kvaliteter, der er unikke for lysdioder:\nlavpulseringskoefficient (til højkvalitets lyskilder mindre end 5%) reducerer træthed i medarbejdernes øjne og fører til en stigning i arbejdsproduktiviteten;\net bredt udvalg af farvetemperatur gør det muligt at tage hensyn til arbejdstageres individuelle præferencer;\nLysdiodens lysstyrke er højere, og strømforbruget er mindre, hvilket sikrer deres økonomiske effektivitet;\nLED-belysningsenheder indeholder ikke kviksølv, og derfor er der ingen problemer med deres bortskaffelse;\net højt farvegengivelsesforhold gør det muligt at anvende LED-lyskilder i de mest krævende aktivitetsområder, der kræver den korrekte farveoverførsel;\nFraværet af støj og flimrende effekt af LED-lyskilder Armstrong supplerer det imponerende udvalg af deres fordele og bestemmer deres brede fordeling på alle områder af kommercielle, industrielle og kontoraktiviteter.\nFastgør den hængende stol til loftet\nSpotlights - En populær version af enheder, der bruges til installation af et strækloft. Lysekroner installere mindre. Installation kræver specialiserede platforme.


Hold et godt videomøde | Debitoor Regnskabsprogram\nHold et godt videomøde\nDet kan umiddelbart lyde simpelt at afholde et videomøde med kunder eller leverandører, og nogle tror måske, at det bare er at åbne computeren, tænde for kameraet og starte med at snakke. Det er det i bund og grund også, men der er en række ting, man kan gøre for at forbedre mødet både før og under mødet.\nHvis der er noget, vi har lært under coronatiden, så er det, at rigtig mange ting kan klares over et videomøde. For nogle virksomheder har videomøder længe præget dagsordenen, men for andre var det et helt nyt felt, de har skulle lære at kende.\nVi har samlet de bedste råd til dig, der ikke ved så meget om videomøder og gerne vil have lidt hjælp, men også til dig der bare gerne vil lære mere!\nHvad er et videomøde?\nFørst og fremmest er det godt at slå fast, hvad et videomøde er, for dem der ikke ved det. Et videomøde er et møde, der kan afholdes online fra enten computer, tablet eller telefon alt efter, hvad du har ved hånden. Dog er computer at foretrække som redskab, da det virker mere professionelt, og giver det bedste billede.\nVideomøder er blevet brugt flittigt under særligt corona-krisen, hvor det ikke har været muligt at afholde fysiske møder. Når der ikke er coronavirus, bliver videomøder ofte brugt, når der er en stor distance mellem dem, der skal deltage i mødet. Ved at afholde et videomøde sparer alle parter tid på transport, som derfor kan bruges på andre ting.\nForbered dit videomøde inden det går i gang\nDer er nogle ting, der er gode at gøre inden, at selve mødet går i gang. Ligesom ved et fysisk møde er det vigtigt, at du først og fremmest har en dagsorden for mødet klar. Derudover er det vigtigt, at rammerne for mødet spiller.\nNormalt ville man til et fysisk møde sørge for et gode lokale, gode forhold og noget forplejning. Det kan man selvsagt ikke, når man ikke ses fysisk, men derfor skal der stadig laves nogle forberedelser. Det første man kan gøre er at tjekke internetforbindelsen og teste om kameraet, mikrofon og computer virker.\nAlt efter om du har stor eller ingen erfaring med videomøder, kan det være en god ide at lave et prøvemøde inden det egenlige møde. I kan lave et lille internt møde, eller hvis du er ene mand, så kan du ringe op til en ven eller familiemedlem for at teste det af.\nDet kan også være en fordel at rydde op der, hvor kameraet filmer, når mødet er i gang. Sørg for at der ikke er for mange ting bag dig, da det kan virke rodet. Hvis du skal afholde et møde, hvor du skal vise noget på din skærm, kan det være en god ide at gøre din præsentation klar inden mødet starter. Her gælder det også ikke at have faner åbne, hvor der er private informationer, som dine mødegæster ikke må se.\nTing du skal være opmærksomme på under mødet\nHvis det er dig, der har inviteret til mødet, skal du fremstå som en god vært og tage rollen - ligesom du ville have gjort til et fysisk møde. Under videomøder kan det være en god ide at udstede nogle "regler", så mødet foregår så godt som muligt. En god ide er eksempelvis at bede de deltagende om at slukke for mikrofonen, når de ikke selv har ordet. På den måde undgår man konstant støj, som fjerner opmærksomheden fra det vigtige.\nDu skal være opmærksom på, at når folk holder og deltager i videomøder, kan nogle godt blive en smule nervøse, og derfor glider samtalen ikke så nemt som ved et fysisk møde. Derfor kan du som vært være nødt til at spørge deltagerne mere direkte, end blot at spørge ud i rummet.\nEn præsentation af alle deltagende inden mødet er også altid en god start, men det er måske underordnet, hvis deltagerne i forvejen kender hinanden.\nVideomøde internt i virksomheden\nDer er en forskel på, om du afholder et møde med kunder eller leverandører frem for, at mødet afholdes med dine ansatte eller kollegaer. Hvis videomødet holdes internt i virksomheden, er tonen og selve mødet ikke nær så formel. Derfor behøves du ikke på samme måde at gennemgå de trin, vi kom ind på tidligere, men det kan stadig være en god ide at have styr på de fleste ting.\nSelvom et videomøde i mange henseender er tidsbesparende, er det vigtigt, at mødet stadig er kortfattet og har en dagsorden. Hvis mødet er for langt, kan det føre til, at de deltagende mister fokus. Det kan være en god ide at tage små pauser, hvis mødet kommer til at vare længere end 1-2 timer.\nHvis der opstår konflikter under mødet\nDet kan ske, at der opstår konflikter under videomødet, og her er det vigtigt at lade være med at løse konflikten under mødet. Der er måske nogle tilstede, som ikke har en del i konflikten, og derfor vedkommer det heller ikke dem, når den skal løses.\nHer er det bedste at gøre at bede de involverede om at tage et opfølgende møde på et andet tidspunkt, så konflikten kan løses. Konflikter bør altid løses ansigt til ansigt, men videomøde er også et godt alternativ, hvis intet andet er muligt.\npå 3 juni 2020


EM-podcast: Gad vide, hvad Mourinho vil gøre ved Rooney — Mediano\nJun 12 EM-podcast: Gad vide, hvad Mourinho vil gøre ved Rooney\nEM-podcast dag 3: Vi drejer analyse-knappen i bund og kigger på spillets tendenser i dagens podcast. Men vi tager også dramaerne omkring England-Rusland ned. Både de voldsomme uroligheder og det sportslige drama\nEM slutrunden har været rigt på sportslige dramaer, men lørdag aften fik vi også ubehagelige uroligheder udenfor banen, på stadion, i Marseille-området og for så vidt også i dagene op til kampen mellem Rusland og England.\nDet behandler dagens panel i Medianos EM Special-podcast, som du kan høre her:\nMen panelet kigger også på det sportslige. Og blandt andet kravler vi dybt ned i Englands maskinrum og kigger på den lidt usædvanlige rolle, som Wayne Rooney – ’Rooney goes Pirlo’ – fik i kampen.\nDagens panel består af Kasper Kurland, der er træner i FC Nordsjælland med ansvar for blandt andet klubbens U17-hold og er en del af FCN-ejernes Right to Dream-akademi samt Claus Møller Henriksen, der arbejder med fodboldens data og analyse og tidligere har arbejdet for Eye4Talent. Hans rigtige titel er ’performance-analytiker’.\n-Jeg er spændt på at se, hvad Mourinho vil stille op med Wayne Rooney, siger Kasper Kurland i en anerkendelse af Rooneys indsats og en opbygning af et nyt Manchester United.\n- Han lignede jo en Pirlo. Eller en Mediano..\nApropos Manchester-klubber og nye managers lyder spørgsmålet i modsatte retning om Joe Hart:\n-Jeg er også spændt på at se, om han er målmand, når Pep Guardiola er kommet på plads, siger Kurland og uddyber i denne podcast med de mange lange udspark i stor højde.\n-Tager Joe Hart skridtet op eller ryger han ud? Han var virkelig ringe mod Rusland. Vi ser Dier slå ud med armen, fordi han er fri og alligevel tæver Joe Hart bolden ud til en hovedstødsduel.\nMen hør især de mange analyser af spillets farligste områder i forhold til målscoring, tendenser i denne slutrunde og enkelte holds spidskompetencer i forhold til at udnytte denne del.\n-England har 15 afslutninger og de fleste udenfor feltet. Og det er jo et problem, når man ved, at man statistisk set skal bruge 35-40 skud for at konvertere en afslutning udenfor feltet til scoring, siger Claus Møller Henriksen.\nI SAMABEJDE MED\nFoto: Michael Regan - The FA/The FA via Getty Image


Autoværksted Stubbekøbing 4850 - Find billigt og godt autoværksted - Find dit nye autoværksted\nAutoværksted Stubbekøbing 4850 – Find billigt og godt autoværksted\nDet er en god ide, at du finder et autoværksted i den by, hvor du bor. Det gør det nemt for dig at få din bil til syn eller på værksted, når du har brug for det. Bor du i Stubbekøbing, er det derfor oplagt, at du leder efter et autoværksted der.\nI denne artikel kommer vi ind på nogle af de vigtigste ting, som du skal være opmærksom på, når du vælger autoværksted i Stubbekøbing. På den måde håber vi, at du er bedst muligt klædt på til at træffe dit valg efterfølgende.\nSådan finder du et godt autoværksted i Stubbekøbing\nDet skal du holde øje med, når du leder efter autoværksted Stubbekøbing\nDer er en lang række forskellige ting, som det er en god ide, at du holder øje med, når du skal vælge autoværksted i Stubbekøbing. Det er selvfølgelig først og fremmest vigtigt, at det er nogle dygtige og kompetente mennesker, der arbejder på stedet, så de kan tage sig godt af din bil.\nHvad skal dit autoværksted i Stubbekøbing kunne tilbyde?\nDer er en lang række ting, som dit autoværksted i Stubbekøbing skal kunne tilbyde. Det er selvfølgelig først og fremmest forskellige reparationer af din bil. Nogle autoværksteder har specialiseret sig i forskellige former for biler. Det kan være en god ide, at du vælger et værksted, der har forstand på lige præcis din bil. Det er med til at gøre, at du får den mest kvalificerede service.\nHvis du ikke bor i Stubbekøbing, kan det måske virke fjollet, at du finder et autoværksted der. Men hvis du arbejder i byen, kan det give rigtig god mening for dig. Der er et stort udvalg af autoværksteder, hvilket gør, at du har mange forskellige at vælge imellem. Hvis du skal have lavet noget på bilen, der ikke tager hele dagen, kan det også være en fordel, at du kan tage bilen på arbejde, aflevere den på værksted om morgenen, tage det sidste stykke på arbejde, og så hente bilen på værkstedet om eftermiddagen og køre hjem.


Asien Indien Jammu og Kashmir Ladakh Leh District Leh Restauranter i Leh Neha Snacks\nNr. 5 af 80 Restauranter i Leh $\nIndisk, Fastfood, Veganske retter Main Bazaar, Leh 194101, Indien+91 94191 79114Website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,0 144 anmeldelserFremragende36 %Rigtig god46 %Gennemsnitlig14 %Dårlig2 %Frygtelig2 %3 uger siden“Nice place for snacks, tea”3 uger siden“Awesome jalebi's”Restaurantens åbningstider + Tilføj åbningstiderKØKKENER Indisk, Fastfood, Veganske retter, Vegetarvenlig PRIS $VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING Main Bazaar, Leh 194101, IndienAlle oplysninger Forbedr denne registreringEr denne restaurant god til middag?Ja Nej Ved ikke Er dette primært en café?Ja Nej Ved ikke Er der gode vegetarretter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til morgenmad?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til frokost?Ja Nej Ved ikke Er priserne på denne restaurant lave?Ja Nej Ved ikke Er der gode glutenfri retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Specialiserer denne restaurant sig i halal-mad? Ja Nej Ved ikke Er dette en kosher-restaurant? Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant udendørsservering?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelse\nMedlemsvurdering Fremragende53Rigtig god62Gennemsnitlig21Dårlig4Frygtelig4Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (75)Engelsk (141)Fransk (2)Flere sprog Sprog Dansk (75)Engelsk (141)Fransk (2)Kinesisk (forenklet) (1)\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejbongtraveller2016Bengaluru (Bangalore), Indien18Anmeldt 3 uger siden Dejligt sted for snacks, teHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejVikramkolkataKolkata11Anmeldt 3 uger siden Meget gode steder at spise nordindiske madHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejPriyanka M233Anmeldt 3 uger siden fra mobile enheder Fantastisk jalebi'sMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nshafinzafardelhi122Anmeldt 4 uger siden fraud in the name of desi gheeGoogle Oversæt MereTak, shafinzafar NehaGohil, Guest Relations Manager hos Neha Snacks, svarede på denne anmeldelseSvarede 4 uger sidenGoogle Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejSher0123Dehradun, Indien275Anmeldt 4 uger siden fra mobile enheder God typiske indiske snacksMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejanjan_mukherjeehyderabad, India509Anmeldt 7 maj 2017 God madHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejAshok_YalamanchiliVijayawada, Indien212Anmeldt 5 maj 2017 Rent stedHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejPadmini D522Anmeldt 26 april 2017 fra mobile enheder Nordindiske chaat.Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejChris D62Anmeldt 22 april 2017 fra mobile enheder Lille og imødekommende dhabaHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejRatnesh MNew Delhi, Indien10881Anmeldt 11 april 2017 Et gennemsnitligt vegetarisk mad FællesMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nOpdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenThe Tibetan Kitchen611 anmeldelser 0,51 km væk Chopsticks Noodle Bar551 anmeldelser 0,84 km væk Gesmo Restaurant533 anmeldelser 0,4 km væk Lamayuru Restaurant319 anmeldelser 0,4 km væk Seværdigheder i nærhedenPrayer Wheel109 anmeldelser 0,88 km væk Leh Royal Palace563 anmeldelser 0,5 km væk Namgyal Tsemo Gompa78 anmeldelser 0,73 km væk Jama Masjid - Leh77 anmeldelser 0 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Neha Snacks.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Retningslinjer for indlægSendBekræftelse: Forbedr denne registrering