Mayaerne - De blodtørstige indianere | NetSpirit\nMayaerne – De blodtørstige indianere\nMaya er fællesbetegnelsen for de indianere i det mellemamerikanske område, der taler et af de beslægtede maya-sprog. Mayaerne var en del af de mesoamerikanske præ-columbianske kulturer. Mesoamerika er området, der går fra det centrale Mexico og gennem Mellemamerika, hvor et antal kulturelt beslægtede civilisationer opstod før Columbus’ opdagelse af den nye verden. Mesoamerikansk er et generelt tillægsord der refererer til denne gruppe af kulturer. I modsætning til hvad folk tror, “forsvandt” mayafolket aldrig; der bor stadig millioner i området og mange af dem taler stadig et af maya-familiens sprog. I dag tales ca. 30 maya-sprog af 4 mio. mennesker, fortrinsvis i Mexico, Guatemala og Belize.\nMaya-kulturen dannede aldrig noget samlet rige, men bestod af forskellige religiøse og politiske bysamfund med større eller mindre opland. De enkelte bysamfund udviklede forskellige kulturer som følge af de forskelligartede topografiske og klimatiske forhold. Enkelte kulturtræk var dog fælles, bl.a. intensivt landbrug, overvejende baseret på majskorn; dyrkelse af guder, blandt andre en regngud, en solgud, en fjerklædt slangegud (Quetzalcoatl); anvendelsen af en rituel kalender på 260 dage foruden en solårskalender; opførelse af templer ovenpå trin-pyramider; et rituelt boldspil; samt forskellige andre kulturelle skikke.\nMenneskeracen opstod i Afrika og herfra bredte menneskeracen sig ud over hele kloden. For over 25.000 år siden – før den første istid – vandrede nogle fra Asien over Beringstrædet (som var landfast dengang), og bredte sig ned i såvel Nord- som Sydamerika.\nArkæologiske fund fortæller, at mayaerne begyndte at bygge ceremoniel arkitektur ca. 2400 år f. Kr. Der er nogen uenighed om grænserne og forskellene mellem de tidlige mayaer og deres naboer olmeker-kulturen. Olmekerne og de tidlige mayaer lader til at have haft indflydelse på hinanden. Med tiden forsvandt olmeker-kulturen, efter at have haft indflydelse på Yucatan-halvøen, det nuværende Guatemala og andre områder. I storhedstiden dækkede mayaerne hele Yucatan-halvøen foruden Belize, Guatemala, halvdelen af Honduras og en smule af El Salvador.\nI det 8. og 9. århundrede e.kr. begyndte det at gå tilbage for den klassiske mayakultur og de fleste byer i det centrale lavland var blevet forladt. Krige, økologisk udbytning af landbrugsjorden og tørke, eller en kombination af disse faktorer, betragtes normalt som årsager til tilbagegangen. Der er arkæologiske beviser på krigsførelse, sult og oprør mod eliten i forskellige udgravninger i det centrale lavland. Mayaernes byer i det nordlige lavland i Yucatan trivedes fortsat i nogle århundreder, nogle af de vigtigste steder på den tid var Chichen Itza, Uxmal, Etzna og Coba.\nEfter de herskende dynastiers fald i Chichen Itza og Uxmal, herskede Mayapan over hele Yucatan indtil et oprør i 1450; området blev da omdannet til bystater indtil spaniens erobring. De postklassiske mayastater trivedes dog fortsat i det sydlige højland. Et af mayakongedømmerne i området, Quiche, er kendt for at have stået i spidsen for udarbejdelse af en af de kun fire mayabøger, der undgik at blive brændt af spanierne i et forsøg på at knække mayernes “hedenske” tro og omvende dem til kristendom. Popol Vuh (“Rådsbogen”) indeholder mayaernes skabelsesberetning efterfulgt af de religiøst vigtige historier om helte-tvillingerne.\nSpanierne påbegyndte deres erobring af mayaernes områder i 1520’erne. Nogle mayastater gjorde lang og hårdnakket modstand, den sidste mayastat blev ikke nedkæmpet af de spanske autoriteter før 1697. Spaniens amerikanske kolonier var overvejende afskåret fra resten af verden og ruinerne af de store ældgamle byer var derfor kun kendt af de færreste, bortset fra de lokale beboere.\nI 1839 havde den amerikanske rejsende John Lloyd Stephens, hørt rapporter om ruiner i junglen og besøgte Copan, Palenque og andre steder sammen med den engelske arkitekt og tegner Frederick Catherwood. Deres illustrerede beretninger om ruinerne medførte en stor interesse blandt befolkningen i området, og ruinerne opnåede igen deres positioner som vitale bindeled til den mesoamerikanske arv. Meget af den nuværende landlige befolkning i Guatemala og Belize er mayaer af slægt og det er også deres primære sprog; der findes også stadig en mayakultur i det landlige Mexico.\nDe første spaniere ankom til Yucatán ved et tilfælde i 1511, da en lille båd med et dusin mænd blev blæst dertil under et kraftigt stormvejr. De blev taget til fange og flere af dem blev dræbt mens resten blev gjort til slaver. men efter at have lært sproget fik de deres frihed tilbage. Uden at vide det, havde de bragt en epedemisk sygdom, formentlig kopper, med sig til området. I de følgende fem år døde et stort antal mennesker af sygdommen.\nDen næste kontakt fandt ikke sted før 1517 da Francisco Hernandez de Cordoba sejlede ud fra Cuba for at skaffe nye slaver som erstatning for den indfødte cubanske befolkning, der døde i massevis. Spanierne blev overraskede over at se stenbyer langs Yucatáns kyst. Cordoba gik i land ved flere byer; nogle bød spanierne velkommen som venner og tilbød at handle med dem, mens andre byer var fjendtligt indstillede og skød pile efter spanierne når de kom tæt på kysten.\nEkspeditionen vendte tilbage til Cuba for at rapportere om opdagelsen af dette nye landområde. Diego Velázquez, Cubas guvernør, beordrede en ny ekspedition med fire skibe og tohundrede mænd, anført af hans nevø, Juan de Grijalva. Grijalva-ekspeditionen gjorde tilsvarende erfaringer med mayaerne, mens den i måndesvis sejlede langs Yucatáns kyster. Grijalva blev skuffet over den ringe mængde guld han fik indsamlet, men vendte tilbage til Cuba med en beretning om at et velhavende rige fandtes længere mod vest.\nDette medførte Hernán Cortés’ ekspedition i 1519. Cortes opholdt sig en tid på øen Cozumel, hvor han med mere eller mindre held forsøgte at gøre den indfødte befolkning kristen, og hørte historier om andre skæggede hvide mænd, som var bosat i området. Han sendte budbringere til disse hvide mænd, de overlevende fra den skibbrudne båd i 1511. En af dem, Geronimo de Aguilar, sluttede sig til Cortés’ ekspedition som en værdsat tolk. En anden, Gonzalo de Guerrero, svarede pr. brev at han var tilfreds med at arbejde for Chetumals hersker, samt at han havde en maya-hustru og børn. og intet ønske havde om at vende tilbage til spanierne.\nI nogle år var conquistadorernes opmærksomhed primært rettet mod Mexicos rige landområder, men i 1526 fik Francisco de Montejo (en veteran fra Grijalvas og Cortés’ ekspeditioner) kongen af Spanien til at overdrage sig retten til at erobre Yucatán. Han ankom til det østlige Yucatán i 1527 og blev i begyndelsen fredeligt modtaget, og de fleste lokale ledere gik med til hans krav om at sværge troskab til kongen af Spanien, fordi de havde hørt om Spaniens erobring af aztekerne. Men efterhånden som spanierne rykkede frem, stødte de på byer der allerede var blevet forladt, mens de rejste blev de forfulgt og siden åbent angrebet. Selvom over 1200 mayaer blev dræbt i kamp ved Chauca, overgav de sig ikke og Montejo vendte tilbage til kysten under konstante forstyrrelser. Spanierne opførte et lille fort på kysten ved Xamanha i 1528, men havde ikke yderligere held med at betvinge landet. Montejo drog til Mexico for at samle en større hær.\nMontejo vendte tilbage i 1531 med en styrke som erobrede maya-havnebyen Campeche. Mens han opførte en fæstning ved Campeche, sendte han sin søn Francisco Montejo den Yngre ind i landet med en ny hær. Lederne af nogle mayastater gav svor på at de ville være hans allierede. Han fortsatte til Chichén Itzá, som han udråbte til sin royale hovedstad over det spanske Yucatán, men efter nogle få måneder gjorde de lokale oprør mod ham, spanierne blev konstant angrebet og styrkerne flygtede til Honduras.\nDer gik rygter om at Gonzalo de Guerrero, den spanske skibbrudne fra 1511 som valgte at blive i Yucatán, var blandt de ledende i modstanden mod den spanske krone. I mellemtiden blev den ældre Montejo hyppigt belejret ved sit fort i Campeche. Mange af hans soldater var trætte af en langvarig kamp uden resultater og sagde at de ønskede at finde steder som var lettere at erobre. I 1535 trak Montejo sine styrker til Veracruz, og overlod igen hele kontroller med Yucatán til mayaerne.\nDen ældre Montejo, der nu var sidst i 60’erne, overdrog de royale rettigheder over Yucatán til sin søn, Francisco Montejo den Yngre. Den yngre Montejo invaderede Yucatán med en stor styrke i 1540. I 1542 gjorde han mayabyen T’ho til sin hovedstad og omdøbte den til Mérida. Herskeren over Tutal Xiu fra Maní konverterede til kristendommen. Xiu’erne dominerede størstedelen af det vestlige Yucatán og blev vigtige allierede for spanierne, de ydede en stor hjælp ved erobringen af resten af halvøen.\nEt antal mayastater svor i første omgang troskab til Spanien, men gjorde oprør da de begyndte at mærke spaniernes barske styre. Kampe og oprør fortsatte i årevis. Da spanierne og Xiu’erne i 1546 besejrede en hær bestående af forende styrker fra det østlige Yucatáns stater, var erobringen officielt afsluttet, men periodiske oprør som med stor voldsomhed blev stoppet af spanske tropper, fortsatte gennem hele den spanske kolonitid.\nDet skal dog nævnes at Itza-mayaerne fra Peten-området holdt stand mod spanierne helt indtil den 13. marts 1697. Itzaernes hovedstad var Tayasal, en by på en ø i Peten-søen. Itzaernes område var adskilt fra det spanske Yucatán mod nord og det spanske Guatemala mod syd, af tætte jungler med få indbyggere. Cortés havde været i området på sin march til Honduras i 1525, hvor itzaernes herskere aflagde troskabsed til Spanien, som derefter blev forsømt af de spanske myndigheder.\nI 1618 blev to fransiskanermunke sendt fra Meridá for at undervise itzaerne i kristendommen. De ankom til Tayasal og mødte en befolkning der var upåvirket af europæiske skikke og stadig tilbad deres traditionelle mesoamerikanske guder. Selvom itzaernes konge høfligt tog imod dem, gjorde de ingen fremskridt med konverteringen af befolkningen til kristendommen. I 1622 sendte guvernøren af Yucatán en styrke bestående af 20 spaniere og 140 kristne indianske allierede på en march til Tayasal, men itzaerne slog dem hurtigt ihjel. En anden styrke som i 1624 var på vej til Peten, blev udsat for et bagholdsangreb fra itzaerne og fik samme skæbne. Guvernøren af Yucatán besluttede at det var bedre at bruge sin energi på andre ting og itzaerne forblev uafhængige.\nI 1695 drog tre fransiskanere mod Tayasal, ledsaget af fire kristne mayasangere. De fik en pæn modtagelse og et antal itzaer indvilgede i at blive døbt. Itzaernes konge nægtede dog at konvertere til kristendommen eller at aflægge troskabsed til Spanien; han sagde at der ville komme et tidspunkt hvor det ville være den rigtige ting at gøre, men at det ikke var endnu. En styrke på 60 spanske soldater og maya-alierede blev det følgende år sendt til Peten, men blev slået tilbage af heftige angreb fra itzaerne. Hærkommandoen i Merida besluttede at en stor styrke var nødvendig, og sendte i 1697 en styrke bestående af 235 spanske soldater og lige så mange maya-allierede, med heste, artilleri og et stor forsyningstrup med muldyr og mænd til at hugge en sti gennem junglen.\nDe opførte et fort ved bredden af Peten-søen, overfor Tayasal og genopbyggede et lille krigsskib på søen, som de havde medbragt i adskilt tilstand. Den 13. marts 1697 lykkedes det denne styrke at besejre itzaerne fra Tayasal. Spanierne brændte itzaernes bibliotek, som indeholdt bøger med “djævlens løgne” og rapporterede senere at byen havde så mange afguder, at selv med næsten hele hæren i arbejde, varede det var klokken 9 om morgenen til 17.30 om eftermiddagen at ødelægge dem alle. Sådan ophørte den sidste rest af den engang så store maya-civilisation.\nI modsætning til mange andre kulturer var den væsentligste grund til maya-kulturens kollaps ikke fremmede hære. Skønt spanierne gjorde deres del er den egentlig grund til maya civilisationens fald en helt anden. I dag kan vi se resterne af store maya-beboelsesområder, med prægtige templer, huse, pyramider og talrige andre monumenter. Nogle af disse beboelsesområder var ganske omfattede i størrelse og pragt. Eksempelvis bredte den berømte mayaby; Tikal sig over et 66km2 stort område.\nIndtil for ganske nylig var den mayaernes kultur, og dermed også nøglen til forståelse af hvorfor mayaerne på et tidspunkt omkring år 900 forlod deres byer, omgivet af talrige spekulationer og fejlfortolkninger. Men egentlig burde den klassiske maya kulturs hellige verden aldrig have været et mysterium. Faktisk efterlod de mange skriftlige overleveringer. De udviklede deres eget skriftsystem en kombination af fonetiske symboler og ideogrammer. Det er det eneste skriftsystem i den præ-colombianske nye verden, som fuldstændigt kan repræsentere det talte sprog i samme omfang, som det skrevne sprog i den gamle verden.\nDechifreringen af mayaernes skrifter har været et langsommeligt arbejde. Dele af skrifterne blev dechifreret i det sene 19. og det tidlige 20. århundrede (især de dele, der har med tal, kalenderen og astronomien at gøre), men i begyndelsen af 1960’erne og 1970’erne var der store gennembrud, hvorefter dechifreringen gik hurtigt, så størstedelen af mayaernes tekster nu kan læses næsten i deres helhed på det oprindelige sprog.\nDen spanske præst Diego d´Landa har en uheldig rolle i forhold til mayaernes kulturelle arv. Han var fanatisk kristen og brændte efter at omvende mayaerne til kristendom. Da han opdagede at folk han kendte og som han troede var omvendt til kristendom stadigvæk praktiserede hedenske ritualer slog det klik for ham. Han begyndte systematisk at udrydde alle spor af den gamle religion og på en enkelt nat brændte denne gudsmand flere hundrede kostelige bøger. Kun tre bøger og nogle få sider af en fjerde undslap flammerne.\nEfter vi er blevet i stand til at tyde mayaernes skriftsprog har vi opdaget mange forskellige sider af mayaernes, indtil for ganske få år siden, ukendte fortid.\nDen religiøse praksis var snarere en hverdagslig praksis, hvor mayaen (eller k’iche’er, tz’utuhiler eller yukatekere, som er “mayaens” egen selvreference) oplevede gud(er) og guddommelig kraft overalt. Offeret var centralt, og gennem det søgte man at sikre succes i krig, velstand, frugtbarhed, sundhed o.m.a. Ofringen til guderne skabte den kosmiske balance, der var en forudsætning for overlevelsen af det mikrokosmos, som mayaerne levede i.\nBlodofferet var særligt virkningsfuldt, eksempelvis den tegnede gengivelse af en døroverligger fra Tempel 23 i Yaxchilan (Chiapas, Mexi co), hvor Ahaw Itzamna Balam bærer en stor fakkel over sin hustru Ix Xok. Hun er i færd med at trække “en tråd” (nærmest et tov) med torne gennem tungen. Blodet drypper ned på papirsstrimler i en skål. Hieroglyfteksten ved billedet fortæller at “dette er billedet af ofringen”. Det mest virkningsfulde offer var at tilfangetage en anden bys hersker, bruge hans blod og endeligt hans liv i vigtige rituelle ofringer. Denne blodofring er uhyre vigtig da den rummer forståelse til hvorfor mayaerne øjensynlig fra den ene dag til den anden rykkede op med rode og drog bort.\nBaggrunden for præsteskabets, overklassens og især kongens magt finder vi i mayaernes kendskab til astronomien. De foretog ekstremt nøjagtige astronomiske observationer; deres kort over månens og planternes bevægelser, svarer til eller overgår alle andre civilisationer der arbejdede med observationer foretaget med det blotte øje. Mayaernes beregninger af solårets længde var i nogen grad bedre end den gregorianske kalender. Det menes at mayaerne aldrig har været i tvivl om at jorden var rund og deres observationer af stjernerne har været utroligt præcise. Eksempelvis er Venus´ bane beregnet med kun to timers unøjagtighed betragtet over 500 år.\nFor den almindelige borger i dette samfund må præsterne havde fremstået med overnaturlige evner. Eksempelvis i kraft af deres evne til at kunne forudsige solformørkelse må de have fremstået som hersker over universet. Når præsterne sagde at solen skulle tildække sig gjorde den det! Mayaerne udviklede et meget præcist kalendersystem, hvor de ved hjælp af tre tidstandhjul, der kørte mod hinanden, kunne bestemme tiden i forhold til årets 365 dage, i forhold til stjernerne, tidspunkterne for de religiøse ceremonier og bedste tider på året at starte såningen eller andre vigtige milepæle.\nMayaernes kalender har 18 månder á 20 dage og 1 måned á 5 dage, hvor alle skal hvile, slappe af og bede. Det største og yderste tidstandhjul kaldet håb, giver sammen med de 2 mindre (tonalamatl og tzolkin) 18.980 kombinationer (dage), hvilket divideret med 365 giver 52 år. Cirklerne på 52 år var meget vigtige for mayaerne og man forventede, at der skulle ske noget specielt hver gang man kom til en afslutning.\nSelv mayaernes tilblivelse er angivet i den hellige kalender. Denne dato fastsatte mayaerne til den 11. august 3.114 f.Kr. Uhyggelig nok er der også sat dato på vor verdens undergang. Ifølge mayakalenderen vil denne skabelsescyklus ophører med at eksistere præcist søndag 23. december år 2012. Det bliver spændende at se, om der sker noget til den tid!\nBrug af bevidsthedsudvidende stoffer var udbredt og accepteret. Der blev taget rusmidler og drukket alkohol i stor stil. Faktisk har man beviser for at mayaerne drak sig sanseløs fulde, brækkede sig og derefter indtog brækket eller anden form for gæret drik for derved at blive helt og aldeles ufattelige berusede. I mange år var teorierne om mayaerne idealiserede hvorfor indicer på deres, til tider, groteske adfærd blev ignoreret.\nLigeledes forholder det sig med opfattelse af mayaerne som et krigerisk folk. Indtil for ganske nylig var opfattelsen at mayaerne var et fredselskende folk, der levede i harmoni med sig selv, naturen og deres naboer. Noget tyder på at mayaerne i starten har været fredelige folk, men at de i deres klassiske periode har ladet sig inspireret af civilisationerne nordpå til at lave flere og flere ofringer, der hele tiden blev blodigere og blodigere. I Chitzen Itza er der tegn på, at man har taget sine modstandere, knækket ryggen på dem over en sten og skåret huden af dem, mens de stadig var i live. Maya-krigerne troede, at de ville få modstanderens kraft og styrke ved at bære dennes hud. Andre ofringer har været at skære de stadig bankende hjerter ud af kroppen på både egne folk og krigere taget til fange i forskellige kampe.\nI Tikal er der noget, der tyder på, at man nogle gange har bundet hænder og fødder på en person, som skulle ofres og ladet ham falde ned ad de stejle tempeltrapper. Det som for alvor ændrede verdens idealiserede syn på mayaerne var en ruin som den amerikanske filmmand Giles Healey fandt da han optog en film i 1942. I ruinen var der farvestrålende billedskildringer af mayaerne i fuld færd med at pine, lemlæste, halshugge etc. andre. Et meget stærkt vidnesbyrd om mayaerne som et krigerisk folk, som flertallet dengang havde svært ved at acceptere.\nI spidsen af dette krigeriske og blodtørstige folk stod kongen og dronningen. Disse måtte også donere blod til sagen. Man har i udgravningerne fundet flere spidse instrumenter, der menes at have været brugt at kongerne og præsterne til at udgyde noget af deres eget blod i forbindelse med diverse ceremonier. I takt med at mayaernes civilisationer fik flere og flere problemer i slutningen af den klassiske periode, tog ofringerne til og ud fra de kranier man kan se udskåret i nogle af stenvæggene i Chitzen Itza, har der været tale om rene blodbade. I nogle tilfælde har man ofret mennesker uafbrudt flere dage i træk.\nFor helt at forstå denne adfærd må vi huske på at ifølge mayaernes skabelsesberetning var det gudernes blod, der gav menneskene liv. Det var den oprindelige offerhandling. Gælden til guderne består således i at der skal udgydes blod. Og da kongen og dronningens blod ansås for at være det stærkeste var dette blodoffer det vigtigste. I sin tid har kongen og dronningen således jævnligt opholdt sig i templerne der er anbragt ovenpå pyramiderne og her har de gennemboret deres tunge og deres genitaler for at udgyde blod. Dette er sket i overværelse af præsterne, der efter handlingen har taget kongen og dronningens blod, formodentlig på nogle tørrede blade og bragt disse udenfor, hvor de i overværelse af befolkningen har kastet disse blade på nogle brændende bål på toppen af pyramiden og derved ofret blodet til guderne.\nDer har således sandsynligvis i slutningen af maya-civilisationens været en optrapning af voldsomme ofringer for at vinde gudernes gunst. Men i takt med at disse blev mere og mere barbariske, viste guderne flere og flere tegn på at dette ikke var nok til at vinde gudernes gunst. Eller sådan må det have set ud for mayaerne. De mistede ganske enkelt troen på deres konge. I sidste ende var det kongen der havde ansvaret og da erosion, svigtende afgrøder, nederlag overfor fjender etc. fortsatte – og mayaernes konge ikke var i stand til at opfylde sin rolle – ja så mistede mayaerne troen. Omkring år 900 bestemte de sig for at stoppe disse barske blodsudgydelser og forlade de storslåede byer de havde skabt.\nDe fleste af maya-civilisationerne havde en speciel boldbane, hvor to hold kæmpede mod hinanden. Bolden var en gummibold, der sandsynligvis havde noget bånd udenpå for at holde på formen. Man måtte ikke røre bolden med hænderne, men i stedet bruge ben, hofter og skuldre til at skyde bolden op igennem et af de to loop, der hængte på hver sin ende af banen. Nogle siger, at dette er verdens første udgave af basketball. Chitzen Itza har den mest imponerende og bedst rekonstruerede boldbane, mens man i Tikal kan finde nogle baner, der er så små at man mener, at de har været til spil, hvor der kun er to spillere på banen ad gangen.\nSå snart et af holdene havde haft held til at skyde bolden igennem loopet, er det lidt uklart hvad der skete, men blodigt har det uden tvivl været for en af parterne. Kaptajnen (eller i sjældne tilfælde hele hans hold) fik først skåret tungen ud, og straks efter blev han kastet op på et alter, hvor hjertet stadigt bankende blev taget ud af kroppen og ofret sammen med resten af den nu ret døde persons blod. Om det var taberen eller det vindende holds kaptajn, der måtte ligge krop til er uvist, da noget f.eks. i Palenque tyder på, at det ligefrem kunne være en ære at blive ofret til guderne.\nVi kender dog ikke bestemt hverken reglerne, hvor mange deltager der var involveret eller hvad formålet med spillet egentlig var. En del tyder på at det har haft en blodig udgang, men om dette har skyltes noget religiøst eller det har været en måde at afgøre konflikter på ved vi ikke med sikkerhed.\nNår man har med en civilisation at gøre, der har bestået i 3.000 år er det ikke overraskende, at arkitekturen har udviklet i sig en del igennem tiden. Mayaernes mest imponerende bygningsværker skal findes i den klassiske periode, men typisk er der tale om udvidelser og tilbygninger til tidligere templer. Mange af templerne og pyramiderne er bygget udenpå tidligere templer – lidt at sammenligne med de russiske trædukker, hvor der hele tiden er en ny lidt mindre indeni.\nDe store templer, pyramider, observatorier og paladser har alle været malede, da mayaerne ikke brød sig om at se på de rå sten. De benyttede især 6 kardinalfarver, hvoraf 4 af dem befinder sig i jordens plan. Hvid for livet, sort for døden, rød for blodet og gul for huden. Himlen symboliseres af den blå farve og underverdenen af grøn. Farverne blev udvundet fra planter, insekter eller dyr.\nDer er også noget der tyder på, at de fleste metropoler har haft et fortov, så man ikke skulle gå på den snavsede jord. Flere steder i komplekserne er der tænkt på, hvordan lyset falder på jævndøgn, samt den længste og korteste dag. Mayaernes bygninger havde ingen rigtige buer øverst i deres døre, men mange af dem havde skrånende vægge afsluttet med en flad kant øverst. Mayaerne havde som inkaerne eller egypterne heller ikke held til at opfinde hjulet, så det har været et slidsomt arbejde at bygge de store komplekser.\nPyramiderne har typisk haft en flad platform øverst til at foretage diverse ceremonier eller observere stjernerne. Templerne derimod, hvor det største kan findes i Tikal (Tempel IV), har været pyntet og udsmykket til op over begge ører. Nogle gange med karakteristiske firkantede huller, hvor vindguden Eek kunne blæse igennem. Templerne blev brugt til beboelse af kongen og hans daglige opgaver er for det meste også blevet varetaget herfra. Nogle af templerne har haft bål brændende på toppen og eksempelvis menes ruinerne i Tulum også at have fungeret som fyrtårn i gammel tid.\nDisse store metropoler har nogle gange været beboet af mere end 100.000 mennesker og for at kunne råbe dem alle sammen op er de fleste af bygningerne rundt om de store pladser placeret så præcist, at der er et meget tydeligt ekko, hvilket man kan teste ved at råbe højt eller klappe med hænderne. Den alm. beboelse udenfor komplekserne har været betydelig mere tarvelig og bestået af et bambushus med palmeflettet tag. Til almindelig eftertanke har mange fattige guatemaltekere ude i højlandet stadig huse, der ikke er meget bedre end dengang.\nMayaerne byggede de berømte byer Tikal, Palenque, Copán og Kalakmul, foruden Dos Pilas, Uaxactun, Altun Ha og mange andre i området. De etablerede et landbrugsintensivt og bycentreret rige bestående af mange uafhængige bystater. De mest bemærkelsesværdige monumenter, er de pyramider, som blev bygget i de religiøse centre og herskernes tilhørende paladser. Andre vigtige arkæologiske levninger er blandt andre udskårne stenplader kaldet stelae (mayaerne kaldte dem tetun eller “træ-sten”), som afbilleder herskere og indeholder hieroglyftekster som beskriver disses slægt, krigstriumfer og andre gerninger.\nBevisernes for deres storhed er spredt med generøs hånd ud over det sydlige Mexico, Guatemala, Honduras og i Belize. Hver dag har arkæologerne held til at grave flere og flere templer, pyramider, stjerneobservatorier og administrative ud af den tilvoksede jord. Mange af bygningsværkerne er gemt under så meget jord, buske og store træer, at der skal god fantasi til at fantasere guddommelige pyramider ud ukrudtet. Men den er god nok og mange områder er blevet ryddet, udgravet og delvist genopbygget.\nDe bedste i Mexico er Chitzen Itza, Palenque, Yaxchilán, Bonompak, Tulum, Uxmal og Coba. Hundras har Copán og i Belize er det især Caracol, som vækker interesse. Caracol menes at have været endnu større end Tikal i Guatemala, der i dag betragtes som det mest betydningsfulde af dem alle.\nAltar de Sacrificos\nI Palenque, Mexico, står midt i den tætte regnskov et tempel (Inskriptionernes tempel), som blev opført af maya-kongen Hanab Pacal i det 7. århundrede. Bygningen lå på ni pyramide-etager og kom til at danne mode for senere monumenter. Konstruktionen startede under kong Hanab Pacal (591-683) og blev gjort færdig af hans søn Chan Bahlum. Mayaerne slog sig ned i området omkring 100 f.v.t., men først omkring år 600 blev Palenque et magt-center. Den 12-årige Hanab Pacal besteg tronen i 603 og regerede de næste 68 år indtil sin død i 684.\nTemplet rejser sig 61 meter oven på ni pyramide-etager og har fem indgange. Indvendigt findes paneler med de inskriptioner, der har givet templet sit moderne navn. Ruinerne er omgivet af tæt, dampende regnskov og er blandt de mest æstetisk imponerende ruiner i Mellemamerika. Ruinerne, som kan ses i dag, er stærkt restaurerede rester af et ceremonielt centrum for en meget større boplads omgivet af marker.\nInskriptionernes tempel ligger i knapt 3 kms højde med udsigt over en lav kystslette. Først i 1958 opdagede arkæologen Alberto Ruz fire sælsomme sten-tapper i templets gulv. Han fandt en hemmelig gang under gulvet og efter et års udgravninger, dukkede Hanab Pacals gravkammer frem med en rafineret udskåret sten-sarkofag dækket af jade og cinnober. Låget på Pacals sarkofag viser kongen i sit dødsøjeblik, hvor han falder ned i underverdnens gab. Inskriptionernes Tempel er det eneste gravmæle bygget før herskerens død i Mellemamerika. Palenque er et spansk navn. Ingen ved, hvad Mayaeren kaldte dette sted. Templerne i Palenque var inspiration til templerne i Tikal.\nMaya er fællesbetegnelsen for de indianere i det mellemamerikanske område, der taler et af de beslægtede maya-sprog. Mayaerne var en del af de mesoamerikanske præ-columbianske kulturer. Mesoamerika er området, der går fra det centrale Mexico og gennem Mellemamerika, hvor et antal kulturelt beslægtede civilisationer opstod før Columbus’ opdagelse af den nye verden.\nMesoamerikansk er et generelt tillægsord, der refererer til denne gruppe af kulturer. I modsætning til hvad folk tror, “forsvandt” mayafolket aldrig; der bor stadig millioner i området, og mange af dem taler stadig et af maya-familiens sprog. I dag tales ca. 30 maya-sprog af 4 mio. mennesker fortrinsvis i Mexico, Guatemala og Belize.\nMaya-kulturen dannede aldrig noget samlet rige, men bestod af forskellige religiøse og politiske bysamfund med større eller mindre opland. De enkelte bysamfund udviklede forskellige kulturer som følge af de forskelligartede topografiske og klimatiske forhold. Enkelte kulturtræk var dog fælles, bl.a. intensivt landbrug, overvejende baseret på majskorn; dyrkelse af guder, blandt andre en regngud, en solgud, en fjerklædt slangegud (Quetzalcoatl), anvendelsen af en rituel kalender på 260 dage foruden en solårskalender, opførelse af templer ovenpå trin-pyramider, et rituelt boldspil samt forskellige andre kulturelle skikke.\nMaya-kulturerne var udbredt i det sydlige Mexico på Yucatan-halvøen i Guatemala og det nordvestlige Honduras og blomstrede allerede før vor tidsregnings begyndelse. Da de spanske erobrere ankom, var maya-kulturen på retur. Spanierne fandt flere byer forladt som ruinområder i junglen. Årsagen er ukendt, men der gættes på, at overbefolkning og efterfølgende udpining af det økologiske system har ført til hungersnød og dødelige epidemier. De imponerende ruinbyer med tempelpyramider og paladser vidner om et højt udviklet arkitektonisk stade. Du kan læse meget mere om mayerne i NetSpirits kapitel om civilisationen Mayaerne. Nærværende kapitel har fokus på beskrivelse af byen Chichén Itza.\nKukulcán (El Castillo)\nChichén Itzá blev opført af mayafolkets itza-stamme og var for mere end 1000 år siden et religiøst, astronomisk og politisk center. I det 9. århundrede blev byen forladt. Indtil for ganske nylig var mayaernes kultur – og dermed også nøglen til forståelse af, hvorfor mayaerne på et tidspunkt omkring år 900 forlod deres byer, – omgivet af talrige spekulationer og fejlfortolkninger.\nMen egentlig burde den klassiske maya kulturs hellige verden aldrig have været et mysterium. Faktisk efterlod de mange skriftlige overleveringer. De udviklede deres eget skriftsystem en kombination af fonetiske symboler og ideogrammer. Efter vi er blevet i stand til at tyde mayaernes skriftsprog, har vi opdaget mange forskellige sider af mayaernes – indtil for ganske få år siden – ukendte fortid.\nDen religiøse praksis var en dagligdags praksis, hvor mayaen oplevede gud(er) og guddommelig kraft overalt. Offeret var centralt, og gennem det søgte man at sikre succes i krig, velstand, frugtbarhed, sundhed o.m.a. Ofringen til guderne skabte den kosmiske balance, der var en forudsætning for overlevelsen af det mikrokosmos, som mayaerne levede i.\nBlodofferet var særligt virkningsfuldt – eksempelvis den tegnede gengivelse af en døroverligger fra Tempel 23 i Yaxchilan, hvor Ahaw Itzamna Balam bærer en stor fakkel over sin hustru Ix Xok. Hun er i færd med at trække “en tråd” (nærmest et tov) med torne gennem tungen. Blodet drypper ned på papirsstrimler i en skål. Hieroglyfteksten ved billedet fortæller, at “dette er billedet af ofringen”. Det mest virkningsfulde offer var at tilfangetage en anden bys hersker, bruge hans blod og endeligt hans liv i vigtige rituelle ofringer. Denne blodofring er uhyre vigtig, da den rummer forståelsen til, hvorfor mayaerne øjensynlig fra den ene dag til den anden rykkede op med rode og drog bort.\nBaggrunden for præsteskabets, overklassens og især kongens magt finder vi i mayaernes kendskab til astronomien. De foretog ekstremt nøjagtige astronomiske observationer; deres kort over månens og planternes bevægelser, svarer til eller overgår alle andre civilisationer, der arbejdede med observationer foretaget med det blotte øje. Mayaernes beregninger af solårets længde var i nogen grad bedre end den gregorianske kalender. Det menes, at mayaerne aldrig har været i tvivl om, at jorden var rund, og deres observationer af stjernerne har været utroligt præcise.\nEksempelvis er Venus’ bane beregnet med kun to timers unøjagtighed betragtet over 500 år. For den almindelige borger i dette samfund må præsterne havde fremstået med overnaturlige evner. Eksempelvis i kraft af deres evne til at kunne forudsige solformørkelse, må de have fremstået som hersker over universet. Når præsterne sagde, at solen skulle tildække sig, gjorde den det!\nBrug af bevidsthedsudvidende stoffer var udbredt og accepteret. Der blev taget rusmidler og drukket alkohol i stor stil. Faktisk har man beviser for, at mayaerne drak sig sanseløst fulde, brækkede sig og derefter indtog brækket eller anden form for gæret drik for derved at blive helt og aldeles ufatteligt berusede. I mange år var teorierne om mayaerne idealiserede, hvorfor indicer på deres til tider groteske adfærd blev ignoreret.\nLigeledes forholder det sig med opfattelsen af mayaerne som et krigerisk folk. Indtil for ganske nylig var opfattelsen, at mayaerne var et fredselskende folk, der levede i harmoni med sig selv, naturen og deres naboer. Noget tyder på, at mayaerne i starten har været fredelige folk, men at de i deres klassiske periode har ladet sig inspirere af civilisationerne nordpå til at lave flere og flere ofringer, der hele tiden blev blodigere og blodigere. I Chitzen Itza er der tegn på, at man har taget sine modstandere, knækket ryggen på dem over en sten og skåret huden af dem, mens de stadig var i live. Maya-krigerne troede, at de ville få modstanderens kraft og styrke ved at bære dennes hud. Andre ofringer har været at skære de stadig bankende hjerter ud af kroppen på både egne folk og krigere taget til fange i forskellige kampe.\nI spidsen af dette krigeriske og blodtørstige folk stod kongen og dronningen. Disse måtte også donere blod til sagen. Man har i udgravningerne fundet flere spidse instrumenter, der menes at have været brugt af kongerne og præsterne til at udgyde noget af deres eget blod i forbindelse med diverse ceremonier. I takt med at mayaernes civilisationer fik flere og flere problemer i slutningen af den klassiske periode, tog ofringerne til og ud fra de kranier, man kan se udskåret i nogle af stenvæggene i Chitzen Itza, har der været tale om rene blodbade. I nogle tilfælde har man ofret mennesker uafbrudt flere dage i træk.\nFor helt at forstå denne adfærd må vi huske på, at ifølge mayaernes skabelsesberetning var det gudernes blod, der gav menneskene liv. Det var den oprindelige offerhandling. Gælden til guderne består således i, at der skal udgydes blod. Og da kongen og dronningens blod ansås for at være det stærkeste, var dette blodoffer det vigtigste. I sin tid har kongen og dronningen således jævnligt opholdt sig i templerne, der er anbragt ovenpå pyramiderne, og her har de gennemboret deres tunge og deres genitaler for at udgyde blod. Dette er sket i overværelse af præsterne, der efter handlingen har taget kongen og dronningens blod, formodentlig på nogle tørrede blade og bragt disse udenfor, hvor de i overværelse af befolkningen har kastet disse blade på nogle brændende bål på toppen af pyramiden og derved ofret blodet til guderne.\nDer har således sandsynligvis i slutningen af maya-civilisationen været en optrapning af voldsomme ofringer for at vinde gudernes gunst. Men i takt med at disse blev mere og mere barbariske, viste guderne flere og flere tegn på, at dette ikke var nok til at vinde gudernes gunst. Eller sådan må det have set ud for mayaerne. De mistede ganske enkelt troen på deres konge. I sidste ende var det kongen, der havde ansvaret og da erosion, svigtende afgrøder, nederlag overfor fjender etc. fortsatte – og mayaernes konge ikke var i stand til at opfylde sin rolle – ja så mistede mayaerne troen. Omkring år 900 bestemte de sig for at stoppe disse barske blodsudgydelser og forlade de storslåede byer, de havde skabt.\nRuinbyen Chichén Itzá\nChichén Itzá blev igen beboet af mayaer i slutningen af det 10. århundrede, og kort tid herefter sandsynligvis invaderet af toltekere, der kom til Yucatán fra deres hovedstad Tula i det centrale højland nord for Mexico City. Mayaernes og toltekernes kultur smeltede langsomt sammen, og fusionen mellem maya- og toltekisk kunst ses tydeligt flere steder. I det 14. århundrede blev byen igen forladt af ukendte årsager, og selvom den var et pilgrimssted for mange, var den allerede i forfald, da Spanierne kom. Chichén Itzá er bestemt ikke helt lille. Det arkæologiske område dækker et areal på 15 km2, og det vil tage flere dage at se det hele.\nMexicos største antikke boldbane (Juego de Pelota) – en ud af 8 boldbaner i området, er stedet, hvor det rituelle boldspil pok-a-pok foregik, måske en forløber for vore dages basketball. Boldbanen er dannet af to parallelle vægge, der hver er 83 meter lange og 9 meter tykke med 36 meters afstand. I 7 meters højde sidder der på hver væg en ring, hvori spillerne skulle få en massiv gummibold igennem. Stenrelieffer ved boldbanen afbilder spillere før kampstart iført en farvestrålende hovedbeklædning af fjer. Andre indikerer spillets tabere blive halshugget og ofret til guderne.\nDen hellige brønd:\nCenote Sagrado, den hellige brønd, er næsten 60 m i diameter og 35 meter dyb, omgivet af træer og slyngplanter. Foruden at være vandforsyning blev brønden også benyttet til religiøse ritualer. Der er faktisk to Cenotes i Chichén Itza. En Cenote er en naturlig brønd, der er skabt ved, at taget i en underjordisk flod er styrtet sammen. De havde stor betydning for mayaerne og deres efterfølgere. Det var en kilde til vand og en åbning til gudernes verden. Sådan en åbning kunne man jo ikke bare bruge uden at betale for det, så i stor stil ofrede mayaerne til regnguden Chaac. Både menneskeknogler og værdifulde offergaver er bjerget fra brøndens dyb.\nTemplo de los Guerreros (Krigernes tempel) er berømt for sin statue af en chac-mool figur, en tilbagelænet figur af en mand, der holder et fad i skødet, hvori de ofredes hjerter ifølge legenden blev anbragt efter halshugningen . Krigernes tempel kaldes også templet med de 1000 søjler og har fået sit navn efter de krigerfigurer, der er hugget ind i søjlerne.\nDet runde tårn med den spiralformede trappe, El Caracol, var mayaernes astronomiske observatorium, hvorfra de ved at studere himmellegemernes bevægelser kunne fastlægge tiden for religiøse ritualer, såning og høst.\nTemplet for Kukulcán, også kaldet El Castillo eller Stenkalenderen, blev bygget til ære for Kukulkán, den fjerklædte slange. Den 25 m høje pyramide var mayaernes kalender – udformet i sten. 91 trin på hver af pyramidens fire sider, inklusiv platformen på toppen, giver tallet 365 svarende til et for hver dag i året. Pyramiden er bygget således, at hvert år ved forårs- og efterårsjævndøgn danner solens skyggevirkninger en krybende slange. Fra toppen af pyramiden er der en fin udsigt over ruinerne og den omgivende skov.\nDavid Lubman, forsker i akustik, fandt i 1998 ud af, at hvis man ved foden af pyramiden klapper i sine hænder, lyder det som en kvidren fra den mexikanske fugl Pharomachrus mocinno, der var en hellig fugl i mayakulturen. På baggrund af David Lubmans opdagelser beregnede Nico Declercq fra Gent universitetet i Belgien sig frem til, hvordan lydbølger rikochetterer rundt om trinene på pyramiden og faktisk skaber lyde, der både kan lyde som fuglekvidder, men også som regndråber, der falder i en spand. Fuglelydene og de andre lyde har bidraget til spekulationer om, at pyramiderne var designet til netop at give lyde fra sig.\nHøjden og afstanden mellem de enkelte trin er afstemt, så de virker som et akkustisk filter, der forstærker enkelte frekvenser og dæmper andre. Men mere detaljerede studier viser, at lydene også er påvirket af en række andre faktorer som eksempelvis blandingen af frekvenser i lydkilden. Derfor mener Declercq, at arkitekterne formentlig ikke har været i stand til at forudsige præcist hvilke lyde, pyramiderne kunne frembringe. Lydene, der kommer ud af pyramiderne, siger Declercq, er stærkt afhængige af, hvilke lyde der så at sige bliver puttet ind i dem. En gentagende trommelyd giver eksempelvis en helt anden lyd, der minder mere om regndråber i en spand vand end fuglekvidder.\nHan er skeptisk over for teorierne, der støtter tanken om at maya-arkitekterne bevidst har skabt gigantiske musikinstrumenter af pyramiderne. Ikke mindst fordi han nu har undersøgt og fundet lignende lydeffekter i store trappekonstruktioner i andre religiøse bygningsværker. Ved Kataragama i Sri Lanka eksempelvis lyder et håndklap på trappen, der fører ned til Ganga-floden, som rappende ænder.\nHar du lyst til at vide mere om mayaerne, så kig i NetSpirts kapitel om den fascinerende mayakultur. Men inden, så husk lige at stemme på Chichén Itza, hvis du mener, at dette spændende vidnesbyrd om mayaerne fortjener en plads på listen over verdens vidundere.\nJoya del Ceren i El Salvador er et sted, der på samme måde som Pompeii og Herculaneum i Italien blev begravet under et vulkansk udbrud fra vulkanen Loma i år 600. På samme måde som i Pompeii og Herculaneum skete udbruddet hurtigt og efterlod således et unikt vidnesbyrd om, hvorledes befolkningen i Joya Cerén (central amerika) levede på dette tidspunkt. Det er et vigtigt arkæologisk område, ikke på grund af spektakulære templer, men fordi dette er det eneste kendte sted, hvor almindelige mayahuse er. I 1976 blev byen opdaget af en pløjende bonde.\nEn vulkan går i udbrud, og det er ikke den strømmende lava, som gør det af med byen, men derimod den aske, som spredes i kilometervis omkring vulkanen. Det vælter ned fra vulkankrateret som en gigantisk grå vattot. Breder sig som et dækken over sletten nedenfor og kvæler alt levende, dyr og mennesker. Området er som nævnt ekstra vigtigt arkæologisk set, da vi her finder de eneste almindelige beboelser, som vi kender fra mayaerne. Der er et mindre museum på stedet, der fremviser de forskellige arkæologiske fund. Vil du i øvrigt vide mere om mayerne, så kig på NetSpirits sektion om de forsvundene civilastioner, hvor mayerne bl.a. er beskrevet.\nDette afsnit om mayaerne indgår i NetSpirit’s sektion om forsvundne civilisationer. Du kan i denne sektion læse om Inkaerne, Mayaerne, Olmekerne, Toltekerne, de amerikansk indianersamfund etc. En anden relevant henvisning kunne være til NetSpirit’s sektion om verdens underværker. Her beskrives mange af de pyramider, templer etc. som du støder på igennem læsning om de forsvundne civilisationer.


1 Undervisningsbeskrivelse Stamoplysninger til brug ved prøver til gymnasiale uddannelser Termin Maj-juni, 17/18 Institution Horsens HF og VUC Uddannelse Fag og niveau Lærer(e) Hold HFe Matematik C Mette Bork Hvidberg, Bodil Krongaard Lindeløv mac4 Oversigt over gennemførte undervisningsforløb Titel 1 Titel 2 Titel 3 Titel 4 Titel 5 Titel 6 Titel 7 Titel 8 Statistik Tal og ligninger Procent, renter og lån Trigonometri Lineære funktioner Eksponentielle funktioner Potensfunktioner Repetition Side 1 af 7\n2 Beskrivelse af det enkelte undervisningsforløb Titel 1 Statistik Plus C HF (i-bog). Dalby, Madsen, Overgaard og Studsgaard, Systime, siderne 3, 3.1 og 3.2. : Ugrupperet observationssæt Grupperet observationssæt Introduktion til WordMat Indledende screening Statistikprojekt med autentisk datamateriale og rapportskrivning 23 lektioner af 50 min Grafisk præsentation af observationssæt. Udregning af statistiske deskriptorer. Behandling af autentisk talmateriale, arbejde med IT-værktøjet WordMat, Introduktion til i-bog Gruppearbejde, opgaveregning, klasseundervisning, projektarbejde, anvendelse af IT-værktøjer Titel 2 Tal og ligninger Plus C HF (i-bog). Dalby, Madsen, Overgaard og Studsgaard, Systime, siderne 4.1 (fraregnet afsnittet om brøker) og 4.2. : Regnearternes hierarki Parenteser Potensregneregler Rødder Ligninger Bogstavregning 16 lektioner af 50 min Opbygge grundlæggende færdigheder i regning med tal og bogstaver. Håndtering af simple formler. Løsning af simple ligninger. Anvendelse af WordMat. Klasseundervisning, gruppearbejde, opgaveregning Side 2 af 7\n3 Titel 3 Procent, renter og lån Plus C HF (i-bog). Dalby, Madsen, Overgaard og Studsgaard, Systime, siderne 4.3 (fraregnet boksen med Absolut tilvækst og procentvis tilvækst) og 1.7 (fraregnet afsnittet Annuitetslån) Anvendelse af S = B F Renteformlen Logaritme Indekstal Supplerende stof Projektarbejde omkring lån : Procentregning S = B F Renteformlen med beviser Projekt: Lån Indekstal 32 lektioner af 50 min Opbygge grundlæggende færdigheder i procentregning, sammenhæng mellem procent og fremskrivningsfaktor, beviser for renteformlerne, indblik i lånetyper, arbejde med skriftlige eksamensopgaver Klasseundervisning, gruppearbejde, projektarbejde, opgaveregning, skriftlige afleveringsopgaver, fremlæggelser. Side 3 af 7\n4 Titel 4 Trigonometri Plus C HF (i-bog). Dalby, Madsen, Overgaard og Studsgaard, Systime, siderne 2, 2.1, 2.3, 2.4, 2.4.1, 2.5, 2.5.1, (fraregnet beviset for cosinusrelationer) Ensvinklede trekanter Bevis Pythagoras sætning Bevis sinusrelationer og arealformler Enhedscirklen : Ensvinklede trekanter Formler for cosinus, sinus og tangens i retvinklede trekanter Enhedscirklen Pythagoras sætning med bevis Sinusrelationer med bevis Cosinusrelationer Arealformler med bevis Rapport om trigonometri 24 lektioner af 50 min Løse geometriske problemer med fokus på ensvinklede, retvinklede og vilkårlige trekanter. Gennemføre matematiske ræsonnementer i form af beviser. Anvendelse af lommeregner og programmet WordMat. Klasseundervisning, gruppearbejde, opgaveregning, skriftlige afleveringsopgaver, rapportskrivning, fremlæggelse af beviser, video med bevis. Side 4 af 7\n5 Titel 5 Lineære funktioner Plus C HF (i-bog). Dalby, Madsen, Overgaard og Studsgaard, Systime, siderne 1.1, 1.2, 1.2.1, 1.2.2, Beviser for udregning af a og b Ligefrem og omvendt proportionalitet : Forskrift, graf og vækstforhold Betydning af a og b Opstille modeller Formler for a og b ud fra to punkter med bevis Skæring mellem to grafer Ligefrem og omvendt proportionalitet 16 lektioner af 50 min Eksperimenterende tilgang. Variabelsammenhæng. Forståelse af tabel, graf og regneforskrift. Gennemføre matematiske ræsonnementer i form af beviser. Opstilling af modeller. Klasseundervisning, gruppearbejde, opgaveregning, skriftlige afleveringsopgaver, mundtlige kursistfremlæggelser. Side 5 af 7\n6 Titel 6 Eksponentielle funktioner Plus C HF (i-bog). Dalby, Madsen, Overgaard og Studsgaard, Systime, siderne 1.3, 1.3.1, (fraregnet afsnittet Sammenhæng med fremskrivningsfaktoren) og Beviser for udregning af a og b Bevis for fordoblingskonstanten : Forskrift, graf og vækstforhold Betydning af a og b Opstille modeller Formler for a og b ud fra to punkter med bevis Fordoblings- og halveringskonstanten med bevis for fordoblingskonstanten Rapport om lineære og eksponentielle funktioner 16 lektioner af 50 min Eksperimenterende tilgang. Forståelse af tabel, graf og regneforskrift. Gennemføre matematiske ræsonnementer i form af beviser. Opstilling af modeller. Klasseundervisning, gruppearbejde, opgaveregning, skriftlige afleveringsopgaver, eksamensopgaveregning, mundtlige kursistfremlæggelser, rapportskrivning. Side 6 af 7\n7 Titel 7 Potensfunktioner Plus C HF (i-bog). Dalby, Madsen, Overgaard og Studsgaard, Systime, siderne 1.4 og Beviser for udregning af a og b Procentændring for potensfunktioner : Forskrift, graf og vækstforhold Betydning af a og b Formler for a og b ud fra to punkter med bevis Procentændring for potensfunktioner 8 lektioner af 50 min Forståelse af sammenhæng mellem graf og forskrift. Gennemføre matematiske ræsonnementer i form af beviser. Klasseundervisning, gruppearbejde, opgaveregning, skriftlige eksamensopgaver, mundtlige kursistfremlæggelser. Titel 8 Repetition Materialet fremgår af ovenstående forløb 10 lektioner af 50 min Arbejde med mundtlige eksamensspørgsmål, skriftlig eksamensopgaveregning. Gruppearbejde, individuelt arbejde, fremlæggelser. Side 7 af 7\nUndervisningsbeskrivelse Stamoplysninger til brug ved prøver til gymnasiale uddannelser Termin Maj-juni 2017 Institution Horsens HF & VUC Uddannelse Fag og niveau Lærer(e) Hold Hf Matematik C Thorben Lau


Rebild-børn føler sig svigtet - dr.dk/P4/Nordjylland/Nyheder/Rebild\nSkrevet af: Rebild-børn føler sig svigtet\n20. maj 2012 08.39 NyhederDe voksne børn i Rebild-sagen føler sig svigtet af kommunen.\n- Vi er overladt til os selv uden nogen muligheder for at gøre noget. Vi har ingenting, og vi har ingen udsigt til noget fortæller én af de tre voksne mænd Nordjyske Stiftidene har talt med. Mændene har fået fået tilbud om psykologhjælp. Derudover har kommunen ikke været mændene behjælpelige, og i avisen fremgår det, at de tre føler sig svigtet af kommunen.\nDa de tre er over 18 år er de i følge Rebild Kommune ikke omfattet af de samme regler som børnene under 18 år. Borgmester Anny Winther har tidligere erkendt kommunens svigt af børnene i Rebild-sagen, og at kommunen skulle hjælpe børnene videre.\nHun afviser overfor avisen at forholde sig til kommunens behandling af de tre ældste børn.\n- Jeg har ikke selv undersøgt, hvad vi har sat i værk, siger borgmesteren og oplyser, at man skal gøre rigtig meget i forhold til det man kan indenfor de muligheder loven giver. Hun henviser at det blandt andet er i sundhedsudvalget at sagen hører hjemme.\n9 ud af 10 havde fejl i medicin\n13. jun. 2013 11:51\nUnge skal blive i Rebild Kommune\n13. jun. 2013 06:17\nKabeltromler med kobber stjålet\n10. jun. 2013 17:58\nCyklist var i livsfare efter påkørsel\n7. jun. 2013 08:42\nFrosten har taget livet af himmelhund\n4. jun. 2013 16:34\nStore områder med vissen lyng\n4. jun. 2013 11:41\nKandidater klar for Den Sociale Fællesliste\n30. maj 2013 09:03\nStor interesse for regeringsbunker\n17. maj 2013 09:39\nRebild overvejer at drive egen turistbus\n16. maj 2013 15:57\nNy fantomtid af dansk sprintkomet\nSvømmechef rystet over Glæsners dopingsag


Rooftop terrasse & Restaurant | Tramonto | Hotel Ottilia\nPå Hotel Ottilia kan du nyde en middag med udsigt over hele byen på vores rooftop terrace. Hotellet kommer til at have hele 3 restauranter, som endnu ikke alle kan afsløres. Men én ting er sikkert - det bliver spisesteder, du bliver nødt til at prøve i Carlsberg Byen!\nTRAMONTO - Italian Cuisine & Bar\nTRAMONTO Rooftop - Italian Cuisine & Bar er én af de 3 restauranter på Hotel Ottilia, som vi kan afsløre. En ny italiensk perle, der oser af autenticitet og hygge, hvor du får serveret det aller-bedste fra Italien. Og som navnet afslører, er restauranten placeret helt på toppen af hotellet- så du får samtidig serveret en helt fantastisk 360-graders udsigt over byen. Tag plads indenfor i restauranten eller udenfor på den hyggeligste tagterrasse blandt glødepærer og udendørs pejs. Og så har tagterrassen sin egen humle-have (som en reference til bygningens gamle maltlager).\nNedenunder vil du finde den anden restaurant, der byder på en madoplevelse i tre etager. Og lige uden for hotellet ligger den sidste restaurant - et lille intimt hus, som gemmer på mange spiselige overraskelser.\n- Italian Cuisine & Bar-\nmed stor tagterrasse og 360 graders\nfrokost og aftenservering\nved hotellet kommer også 2 in-house restauranter\n- mere info følger!\n3-etagers restaurant &\nSpisested på pladsen


Eksamen på EUD og EUX Business - Aalborg Handelsskole\nEksamen og prøver på EUD og EUX Business\nHvilke eksamener skal men have på EUD / EUX Business? Find info om de forskellige prøver for både grundforløb og det studiekompetencegivende forløb.\nEUX Business eksamen\nEux-elever skal i grundforløbet udtrækkes til prøve i fag som andre grundforløbselever. Eleverne skal til én prøve i grundfag på C-niveau ved afslutningen af grundforløbets 1. del og til én prøve i grundfag på C-niveau ved afslutningen af grundforløbets 2. del. Der trækkes lod mellem elevens grundfag.\nGrundforløbsprøven på EUX\nGrundforløbets 2. del afsluttes med en grundforløbsprøve. Prøven skal være bestået, for at eleven kan begynde på det studiekompetencegivende forløb.\nEksamener på Det studiekompetencegivende forløb på EUX\nElever på studiekompetencegivende forløb i et merkantilt eux-forløb skal aflægge mindst seks prøver i fag m.v. på gymnasialt niveau, herunder en skriftlig prøve i dansk på A-niveau. Ud over de udtrukne prøver skal den enkelte elev aflægge en mundtlig prøve med udgangspunkt i det skriftlige erhvervsområdeprojekt (EOP).\nEUD Business eksamen\nI grundforløbets 1. del skal eleverne til én prøve i et grundfag - nemlig faget Dansk.\nI grundforløbets 2. del skal eleverne ligeledes til én prøve i grundfag. Der trækkes lod mellem elevens grundfag.\nGrundforløbets 2. del afsluttes med en grundforløbsprøve. Det er en prøve i det uddannelsesspecifikke fag. Prøven skal være bestået.\nSærlige regler vedr. eksamen under Corona


Soldater er også faglærte | hkkf\nSoldater er også faglærte\nEller rettere: Soldater burde være faglærte. Det fastslår HKKF-formand Flemming Vinther i sin leder i sommernummeret af Fagligt Forsvar. Læs den her.\nI dag er opgaverne så komplekse, og materiellet så avanceret, at uddannelsen til soldat fuldt ud kan måle sig med andre faglærte uddannelser.\nMan kan ’producere’ en basis-soldat på godt og vel et år, så han eller hun kan indgå i en professionel enhed. Men på det tidspunkt er man ikke færdiguddannet i alle aspekter af at være professionel soldat. Det tager to til tre år. Altså sammen længde uddannelse som på mange andre faglærte områder.\nMen hvorfor er vi så stadig ufaglærte? Jeg tror, at der er mindst tre årsager: Tradition – ’sådan har det jo altid været’. At der ikke findes et civilt job som ’matcher’ soldatergerningen. Og at det har været bekvemt for forsvaret, at der ikke er andre bindinger på uddannelsens indhold, end hvad de selv har fundet relevant.\nMen ingen af årsagerne holder, og det er på høje tid, at uddannelsen til professionel soldat bliver en erhvervsuddannelse. Det vil betyde, at forsvaret får endnu dygtigere soldater, som er bredere anvendelige, da det generelle uddannelsesniveau bliver løftet. Og det vil betyde, at overgangen til civil beskæftigelse efter soldaterlivet får et kæmpe løft, fordi man kommer ud med kompetencer, som hele arbejdsmarkedet forstår.\nNår man dertil lægger, at faglærte udover en højere livsløn også har lagt større mobilitet og beskæftigelsesfrekvens end ufaglærte, så er en konstabelerhvervsuddannelse ikke bare et gode for den enkelte og for forsvaret. Det er også et gode for samfundet.\nHKKF ønsker at få indført i den kommende forsvarsaftale, at konstabeluddannelsen bliver en erhvervsuddannelse, og at der afsættes midler hertil. Det har været fremført, at en omlægning til en erhvervsuddannelse vil flytte fokus fra ’krigerhåndværket’ til teoretiske fag, og at hæren dermed vil miste kampkraft og -evne. Intet kunne være mere forkert!\nErhvervsuddannelserne tager netop afsæt i håndværket og ikke i, hvor mange bøger, man kan nå at læse på normeret tid. Der er vel heller ingen som påstår, at smeden er blevet dårligere til at svejse og tømreren til at lægge tag, fordi de har gennemført en erhvervsuddannelse med teoretiske moduler.\nDet her er den rigtige vej at gå. Og det håber HKKF, at partierne bag den kommende forsvarsaftale vil bakke op om. Vi opfordrer til, at det klart kommer til at fremgå af forligsteksten, så kursen er lagt fast og ikke efterfølgende skal gradbøjes af hæren.\nLæs også: En erhvervsuddannelse at gå i krig for. Og én, der betaler sig\nFind link til artikler, fakta og cases på temaside om forsvarsforliget


Vedtægter for Odense Konservative Vælgerforening - PDF\nDownload "Vedtægter for Odense Konservative Vælgerforening"\n1 Vedtægter for Odense Konservative Vælgerforening 1 Foreningens navn er: Det Konservative Folkeparti i Odense kommune, i daglig tale Odense Konservative Vælgerforening (OKV). Herefter benævnt vælgerforeningen. Vælgerforeningen er tilsluttet Det Konservative Folkeparti. 2 Vælgerforeningen har til formål at være samlingssted for konservative vælgere igennem sit arbejde at medvirke til udformningen og formidlingen af partiets politik at forestå udbredelsen af konservative holdninger at fremme debatten om konservativ politik blandt medlemmer og vælgere Vælgerforeningen må ikke arbejde i modstrid med Det Konservative Folkepartis idé og virke. 3 Vælgerforeningen varetager det konservative arbejde i kommunen. Vælgerforeningen skal opstille konservative kandidater til kommunalvalget i foreningens hjemkommune. Opstillingen skal foregå på én konservativ liste. Såfremt storkredsen, jf. vedtægterne for Det Konservative Folkepartis organisation 21, stk. 2, har valgt opstillingsmodel 2 skal vælgerforeningen opstille konservative folketingskandidater i kredsene. Vælgerforeningen skal indstille en eller flere lokale kandidater til regionsvalget. Side 1\n2 4 Enhver borger, der tilslutter sig partiets program og vedkender sig Det Konservative Folkepartis idé og politik, kan optages som medlem af vælgerforeningen. Intet medlem kan samtidig være medlem af et andet politisk parti. Ved indmeldelsen modtager medlemmet et eksemplar af vælgerforeningens vedtægter eller henvises til hvor de kan findes elektronisk. Medlemskab af vælgerforeningen gælder automatisk som medlemskab af Det Konservative Folkeparti. Det enkelte medlem registreres i vælgerforeningen og partisekretariatet med navn, adresse og eventuel . Er der oplyst en vil indkaldelser til møder, generalforsamlinger etc. normalt ske pr. mail. Det påhviler medlemmet at give vælgerforeningen eller partisekretariatet besked om ændret adresse og/eller mail. Såfremt et medlem flytter, skal bestyrelsen give partisekretariatet besked om medlemmets nye adresse, så medlemskabet kan overføres til den konservative vælgerforening i tilflytterkommunen. Såfremt det pågældende medlem ønsker at fortsætte sit medlemskab i fraflytterkommunen, påhviler det medlemmet selv at give partisekretariatet besked herom. Vælgerforeningen kan ud fra geografiske grænser bestå af en eller flere lokalforeninger. Oprettelse af lokalforeninger skal godkendes på vælgerforeningens generalforsamling. Nedlæggelse af lokalforeninger sker jf. lokalforeningens egne vedtægter. 5 Kontingentet fastsættes på den ordinære generalforsamling. For unge under uddannelse, medlemmer af partiets ungdomsorganisationer, og pensionister kan kontingentet nedsættes ligesom der kan ydes rabat for ægtefæller/samlevende. Æresmedlemmer opkræves ikke kontingent. 6 Generalforsamlingen er vælgerforeningens højeste myndighed. Den indkaldes af bestyrelsen ved skriftlig meddelelse til hvert enkelt medlem med mindst 2 ugers varsel med angivelse af dagsorden. Stemmeret har fremmødte medlemmer, der har betalt det sidst opkrævede kontingent, og hvis medlemskab har varet mindst 1 måned. Der kan ikke stemmes ved fuldmagt. Afstemningsmetoden fastsættes af dirigenten. Dog kan mindst 10 tilstedeværende medlemmer forlange skriftlig afstemning. Side 2\n3 7 Ordinær generalforsamling skal afholdes hvert år i januar. Dagsordenen skal mindst indeholde følgende punkter: 1. Valg af dirigent 2. Beretning om foreningens virke i det forløbne år 3. Godkendelse af det reviderede regnskab 4. Fastsættelse af kontingent frem til næste ordinære generalforsamling. 5. Indkomne forslag 6. Beretning fra den konservative byrådsgruppe om gruppens politik 7. Valg af formand 8. Valg af næstformand 9. Valg af 7 bestyrelsesmedlemmer, samt en 1. og 2. suppleant for disse Bestyrelsesmedlemmerne er valgt for to år, således at tre medlemmer vælges i lige år, mens fire medlemmer vælges i ulige år. 10. Valg af op til 15 medlemmer af Tænketanken 11. Valg af delegerede til partiets landsråd, jf. vedtægter for Det Konservative Folkepartis organisation 4, stk. 2, pkt. 11 og 12, samt suppleanter for disse 12. Valg af 2 revisorer og suppleanter for disse 13. Politisk drøftelse 14. Eventuelt For de under punkt 11 nævnte valg gælder, at delegerede og suppleanter vælges i nummerfølge, således at suppleant nr. 1, 2, 3 osv. overgår til delegeret pladser, i den udstrækning dette måtte blive aktuelt efter folketingsvalg, ligesom sidst valgte delegerede overgår til henholdsvis 1., 2. og 3. osv. suppleantpladser, såfremt dette bliver påkrævet. Som delegerede kan vælges medlemmer af foreningen, der har betalt det sidst opkrævede kontingent, og såfremt medlemmet på tidspunktet for Landsrådets afholdelse har været medlem i mindst 1 måned. Forslag, der ønskes bragt til afstemning under indkomne forslag, skal være formanden i hænde senest 3 uger før generalforsamlingens afholdelse. 8 Ekstraordinær generalforsamling indkaldes, når et flertal i bestyrelsen finder det ønskeligt. Den skal indkaldes, når mindst 25 medlemmer eller mindst 25 % af vælgerforeningens medlemmer skriftligt fremsætter begæring herom med angivelse af forhandlingsgenstand. En sådan generalforsamling skal indkaldes til møde, der med 2 ugers varsel afholdes senest 3 uger efter, at begæringen er tilstillet formanden. 9 Generalforsamlingen opstiller de konservative kandidater til kommunalvalg. Kandidaterne skal være medlem af partiet, erklære sig enig i partiets program og tilslutte sig partiets politik. Intet medlem af Det Konservative Folkeparti må opstille på anden liste, hvis der findes en konservativ liste. Side 3\n4 På en generalforsamling, hvor opstilling af kandidater til kommunalvalg finder sted, har udover de i 6 anførte, tillige de af ungdomsorganisationernes medlemmer, som har valgret og er opført på valglisten i vælgerforeningens område, stemmeret under vedkommende punkt på dagsordenen; dog er det en betingelse, at de har været medlemmer af ungdomsforeningen i mindst 1 måned, ligesom det sidst forfaldne kontingent til ungdomsforeningen skal være betalt. Kandidaterne opstiller prioriteret sideordnet. 10 Såfremt storkredsen, jf. vedtægterne for Det Konservative Folkepartis organisation 21, stk. 2, har valgt opstillingsmodel 2 opstiller generalforsamlingen den eller de konservative kandidater til Folketinget. Såfremt kommunen er en del af en større opstillingskreds afholdes et fælles opstillingsmøde for alle medlemmer bosiddende i opstillingskredsen. Der kan opstilles det antal kandidater, som der er opstillingskredse i kommunen, dog skal der opstilles en kandidat i hver opstillingskreds, der er i kommunen. Kandidaterne kan opstille i flere opstillingskredse i samme storkreds. Storkredsbestyrelsen fastsætter i hver storkreds de nærmere regler herfor. Opstillingen skal ske senest 18 måneder efter afholdelse af folketingsvalg på en generalforsamling, hvor alle vælgerforeningens medlemmer har tale-, møde- og stemmeret. Opstillingen skal først bekræftes efter afholdelse af folketingsvalg eller når bestyrelsen (en af bestyrelserne) beslutter dette. Hvis kredsen bliver ledig, skal der afholdes generalforsamling med opstilling senest 6 måneder efter kredsen er blevet ledig. Kandidaterne skal være medlemmer af partiet og erklære, at de støtter partiets program og tilslutter sig partiets politik. På en generalforsamling, hvor opstilling af kandidater til folketingsvalg finder sted, har udover de i 6 anførte, tillige de af ungdomsorganisationernes medlemmer, som har valgret og er opført på valglisten i vælgerforeningens område, stemmeret under vedkommende punkt på dagsordenen; dog er det en betingelse, at de har været medlemmer af ungdomsforeningen i mindst 1 måned, ligesom det sidst forfaldne kontingent til ungdomsforeningen skal være betalt. 11 Såfremt storkredsen, jf. vedtægterne for Det Konservative Folkepartis organisation 21, stk. 2, har valgt opstillingsmodel 2 nedsætter bestyrelsen et kampagneudvalg for hver opstillet folketingskandidat. Kampagneudvalget har til opgave at tilrettelægge og gennemføre folketingskandidatens kampagne. Bestyrelsen udpeger en kampagneleder for hver opstillet folketingskandidat efter indstilling fra de respektive folketingskandidater. Hvis der er flere vælgerforeninger i kredsen udpeger bestyrelserne i enighed kampagnelederen efter indstilling fra folketingskandidaten. Side 4\n5 Vælgerforeningens bestyrelse har ansvaret for budget, regnskab og revision af udgifterne til kampagneudvalgets arbejde. Afgår folketingskandidaten ophører kampagneudvalget automatisk. 12 Bestyrelsen varetager det daglige arbejde i vælgerforeningen. Den består - foruden formanden, næstformanden og de på generalforsamlingen valgte medlemmer - af formanden for Konservativ Ungdom og formanden for Konservative Studerende. Bestyrelsen kan supplere sig med formanden for kvindekredsen i kommunen. Det gælder for de tre sidstnævnte, at bestyrelsen kan kræve, at der i stedet for formanden skal udpeges en lokalt bosiddende repræsentant, hvis formanden ikke bor i kommunen. Bestyrelsen konstituerer sig på sit første møde med økonomiansvarlig, sekretær, medlemsansvarlig og webmaster. Desuden vælger bestyrelsen en repræsentant til storkredsbestyrelsen af sin midte. I tilfælde af stemmelighed er formandens stemme udslagsgivende. I tilfælde af vakance indtræder suppleanterne i rækkefølge. Sekretæren udarbejder referat af bestyrelsesmøderne. 13 Tænketanken består, foruden af de generalforsamlingsvalgte medlemmer, af vælgerforeningens bestyrelse og Byrådsgruppen. Bestyrelsen kan i begrænset omfang udpege yderligere medlemmer, der besidder en særlig viden ellen indsigt, som kan understøtte arbejdet. Tænketakken indkaldes, når bestyrelsen eller byrådsgruppen har brug for sparring, idéudvikling mv., og kan behandle såvel organisatoriske som politiske problemstillinger. Tænketanken kan tillige såfremt bestyrelsen finder det formålstjenligt indkaldes, hvis medlemmer af Regionsrådet, Folketinget eller EU-parlamentet, der har særlig tilknytning til Odense, har brug for sparring, ideudvikling mv. Endelig kan Tænketanken selv beslutte at afholde møde. Tænketanken kan ikke udtale sig på Vælgerforeningens vegne. Tænketanken indkaldes umiddelbart efter generalforsamlingen, hvor bestyrelsen og Byrådsgruppen giver en orientering om, hvilke tiltag bestyrelsen og Byrådsgruppen forventer iværksat i løbet af året, og hvor tænketankens indsats kan blive aktuel. Dagsorden for tænketankens møder skal som minimum indeholde: 1. Valg af ordstyrer og referent. 2. Emne/r til behandling på mødet 3. Behandling af evt. indkomne forslag fra Tænketankens medlemmer 4. Eventuelt. Side 5\n6 14 Regnskabsåret følger kalenderåret. De på generalforsamlingen valgte revisorer udfører kritisk revision af årsregnskabet og af regnskabsførelsen. Bestyrelsen har ansvaret for vælgerforeningens økonomi og regnskab. Vælgerforeningen tegnes i juridiske og økonomiske anliggender af formanden sammen med næstformanden eller den økonomiansvarlige. Baseret på vælgerforeningernes medlemstal opkræves et kontingent til partiet. Kontingentets størrelse fastsættes af hovedbestyrelsen og opkræves af partisekretariatet i forbindelse med opkrævningen af medlemskontingentet. Storkredsforsamlingen kan fastsætte et kontingent baseret på medlemstal eller stemmetal til kommunalvalg. 15 Såfremt et medlem af en konservativ vælgerforening i afgørende spørgsmål modarbejder partiets politik og virke eller overtræder partiets vedtægter, kan medlemmet efter indstilling fra bestyrelsen ekskluderes på en ordinær eller ekstraordinær generalforsamling, hvor eksklusion skal være angivet i dagsordenen. Bestyrelsens beslutning skal ske med 2/3 flertal og indstilling til eksklusion skal være opført som selvstændigt punkt i den på forhånd udsendte dagsorden. Eksklusion kan kun ske, hvis mindst 2/3 af de på generalforsamlingen fremmødte medlemmer stemmer herfor. Meddelelse om bestyrelsens begrundede indstilling om eksklusionen skal skriftligt meddeles det pågældende medlem inden indkaldelsen af den pågældende generalforsamling. Endvidere skal der gives storkredsformanden skriftlig meddelelse, for at denne kan optage forhandling med henblik på at søge tvisten bilagt. Det pågældende medlem er berettiget til at afgive møde på den generalforsamling, hvor eksklusionen er på dagsordenen, for at redegøre for sin sag, men er uden stemmeret. Det ekskluderede medlem kan indbringe spørgsmålet om eksklusionen for storkredsbestyrelsen, der er beføjet til at stadfæste eller underkende eksklusionen. Storkredsens afgørelse er endelig, såfremt den vedtages med mindst 2/3 af de fremmødtes stemmer. I modsat fald kan afgørelsen indbringes for hovedbestyrelsen til endelig afgørelse. 16 Disse vedtægter kan ændres, hvis 2/3 af de fremmødte medlemmer stemmer derfor på en generalforsamling. Det påhviler bestyrelsen at påse, at vedtægtsændringer ikke vedtages, såfremt de strider mod partiets vedtægter eller storkredsens vedtægter. Enhver ændring eller tilføjelse til partiets standardvedtægter skal indsendes til godkendelse af partiets hovedbestyrelse, jf. 27 i vedtægter for Det Konservative Folkepartis organisation. Side 6\n7 Partiets vedtægtsudvalg afgør fortolkningsspørgsmål i forhold til vedtægterne jf. 9, stk. 7 i vedtægter for Det Konservative Folkepartis organisation. 17 Vælgerforeningen kan opløses efter vedtagelse af to med tre ugers mellemrum særligt indkaldte generalforsamlinger med 3/4 stemmeflerhed. Ved opløsningen tilfalder vælgerforeningens ejendele Det Konservative Folkeparti i storkredsen med henblik på at lave konservativt arbejde i kommunen Således vedtaget på vælgerforeningens generalforsamlingen den januar Side 7


Hvorfor oplever mange ambitiøse kvinder at være dybt splittede mellem familien og karrieren?\nHvorfor hæmmer splittelsen deres reelle potentiale, både som mødre og medarbejdere?\nHvad kan vi gøre for at få enderne til at mødes?\nHvordan finder du ro med dit eget omsorg >< ambition dilemma?\nLæs den nye bog om dilemmaet mellem vores livs to største roller: Omsorgsfuld mor og ambitiøs kvinde\nLæs de syv indsigter\n”Lisbeth Odgaard Madsen giver et vigtigt overblik over, hvad ambitiøse mødre som jeg selv skal være bevidste om, hvis vi vil kunne trykke den af i både vores professionelle og private liv. Samtidig udfordrer hun de normer og uskrevne regler, vi møder i vores hverdag, og hun klæder os endda på til selv at tage udfordringen op.”\nLisbeth Østergaard, Journalist og TV-vært\nI bogen "Ambitiøse mødre - syv indsigter, der ruster dig til tovtrækkeriet mellem job- og familieliv" får du svar på, hvad der udfordrer den nye generation af ambitiøse mødre. Bogen udkommer den 11. november 2015 og er skrevet af en ambitiøs mor, cand.merc. Lisbeth Odgaard Madsen.\nLisbeth Odgaard Madsen troede egentlig, at hun kunne fortsætte sin karriere i overhalingssporet - også med en baby på armen. Imidlertid vendte moderskabet forfatterens liv på hovedet, og hun følte sig pludselig trukket rundt i manegen af både sine egne og andres urealistiske forventninger til det at være omsorgsfuld mor og ambitiøs kvinde på én gang.\nDe personlige oplevelser som ambitiøs mor tvang Lisbeth Odgaard Madsen til at foretage nogle svære livsvalg. Undervejs begyndte hun at stille skarpt på, hvorfor det er så svært for den enkelte kvinde at få job- og familielivet til at hænge sammen, og hvad det har af konsekvenser for mange ambitiøse mødre som hende selv.\nDet har resulteret i syv værdifulde indsigter, som giver ambitiøse mødre en grundlæggende forståelse for, hvad det er for en virkelighed af modsatrettede forventninger, de møder i deres hverdagsliv, og hvad de kan gøre for at imødekomme dem bedst muligt. Læs de syv indsigter - kort foralt >>\nBogen bygger på den nyeste forskning og på interviews med eksperter og ambitiøse mødre. Den er en kærlig håndsrækning til moderne kvinder, som gerne vil omfavne begge roller som selvstændig kvinde og omsorgsfuld mor.\nBogen udkommer på forlaget Powerpress.


Flertal beslutter model for opgravning af mink - Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri\n- Fredag undgik vi rædselsscenariet med en VVM-redegørelse. Og nu har vi også en model for opgravning og bortkaffelse. Jeg er en glad minister i dag. Seks måneder lyder af lang tid, og jeg havde da også gerne set, at det kunne have gået endnu hurtigere, men det er klart den sikreste løsning, da vi undgår, at personale udsættes for smitte under opgravning og samtidig undgår, at de døde og smittede mink transporteres over større afstande, siger minister for fødevarer, landbrug og fiskeri Rasmus Prehn.\n- Jeg har fuld forståelse for, at de lokale hellere så minkene oppe fra jorden i går end i morgen, men jeg har en stor tiltro til miljømyndighederne. Og da minkene stadig kan smitte med covid-19, står genvinsten ved at grave dem op nogle få måneder før ikke mål med risikoen. Jeg kaldte det selv ’en kold spand vand i ansigtet’, da udsigten til en løsning så ud til at drukne i bureaukrati, men nu har vi en løsning og en tidshorisont, og det er en tidlig julegave til os alle sammen, siger Rasmus Prehn.\nLink til planche fra teknisk gennemgang\nCirka 15,4 millioner mink er siden 4. november blevet slået ned som følge af en mutation af coronavirus blandt minkene. Heraf skønnes omkring 10,5 millioner mink at være bortskaffet fra smittede farme eller fra zoner omkring disse.\nCirka 5,5 millioner mink af disse mink er blevet bortskaffet på Daka eller på affaldsforbrændingsanlæg.\nCirka 4 millioner mink blev i perioden efter aflivningen nedgravet i gravrender ved Nørre Felding og Kølvvrå, da myndighederne manglede afbrændingskapacitet. Der mangler stadig oplysninger på bortskaffelsen af de resterende cirka 1,5 mio. mink, hvoraf en del formodes nedgravet ved Karup og Holstebro.\nPressetelefon: 2018 4052


Rapidus » Luvit bag satsning på e-learning hos Sony Ericsson\nLuvit bag satsning på e-learning hos Sony Ericsson\nSony Ericsson er i stilhed sneget sig ind som en af e-learningfirmaet Luvits vigtigste kunder. Telekomgiganten er med på kundelisten i den seneste delårsrapport, men aftalen er ikke blevet kommunikeret på anden vis.\nLuvits e-learningplatform anvendes globalt til at uddanne supportpersonale og reparatører hos Sony Ericssons partnere. Omkring 2.000 personer anvender uddannelsesformen i dag og antallet forventes at stige.\nUddannelsesformen har allerede sparet selskabet for tid og penge, samtidig med at flere personer får adgang til uddannelsesmaterialet.\nTidligere blev informationen spredt i mange trin fra toppen af organisationen ned til personalet på gulvet. Nu kan alle få nærbilleder og videoklip der præsenterer og forklarer nye telefonmodeller. Under uddannelsen kan deltagerne også give tilbagemeldinger om hvert modul direkte via systemet.\nLuvit er noteret på Stockholmsbørsens liste Nya Marknaden. Hovedkontoret ligger i Lund. Største eksterne ejere er Lunds universitet og venturekapitalselskaberne Volito i Malmö og TeknoSeed i Lund.


Dagsprogram for skærgårdskrydstogt Kemer\nSkærgårdskrydstogt fra Kemer\nDagsprogram for skærgårdskrydstogtet Kemer\nAt tage med på krydstogt, er en perfekt måde at lade batterierne op på. Mens kaptajnen sejler mellem de forskellige smukke havne, kan du nyde livet om bord med en god bog i skyggen eller bare slappe af i solen. Vandet er rent og krystalklart, og badetemperaturen er behagelig. Visse steder går vi i land, og her er der mulighed for at tage på opdagelse i den smukke natur.\nDag 1 Danmark – Antalya/Kemer\nOm eftermiddagen checker vi ind på båden, som bliver vores hjem den næste uges tid. Middag og overnatning om bord. (De gæster som ankommer aften/nat er ikke med til middagen). Antalya er en storby med alle ingredienser; forlystelser, shopping, kultur og seværdigheder. I Kemer er den moderne marina et naturligt samlingspunkt. Her ligger sejlbåde, luksusyachter og restauranter side om side og syder herligt af liv.\nDag 2 Kemer – Olympus – Adrasan Çavus-bugten\nEfter morgenmaden afholdes et kort informationsmøde om båden og ruten, inden vi styrer mod den antikke by, Olympus. På grund af sin strategiske beliggenhed var byen engang et populært tilholdssted for pirater. I dag tager man hertil for først og fremmest at se de historiske seværdigheder og nyde den smukke frodige kyst.\nEfter frokost er der mulighed for at bade i det krystalklare vand. Mens vi nyder solen fra dækket, styrer kaptajnen båden ind i Adrasan Çavus-bugten, hvor vi spiser middag og overnatter.\nDag 3 Adrasan Çavus-bugten – Demre – Çayağzı – Gökkayabugten\nTidligt om morgenen sejler vi mod Demre. I Çayağzı kan du tage med på en unik udflugt (ikke inkluderet i prisen) til ruinerne i Myra, hvor Sankt Nicolaus, julemandens forbillede, blev født. Denne helgen var børnenes, de fattiges og sømændenes beskytter. Hvis du vælger at blive på båden, venter en skøn og afslappende dag med meget sol og badning, eller måske med en lille lur i skyggen. Om eftermiddagen rejser vi videre til Gökkaya-bugten, hvor vi spiser middag og overnatter.\nDag 4 Gökkayabugten – Tersane – Üçağızbugten\nVi passerer Tyrkiets svar på Atlantis, den mystiske sunkne by, Batik Sehir. Ingen ved hvordan eller hvornår byen forsvandt i havet. Under havoverfladen kan man skimte huse. Vi fortsætter til Tersane-bugten for at spise frokost og bade i det klare vand. Hvis du har snorkeludstyr med, så er det et perfekt sted at tage det i brug. Vi kaster anker for natten i den smukke Üçağız-bugt. De der vil, kan også tage med på en udflugt til Kaş/Saklıkent (ikke inkluderet i prisen).\nDag 5 Üçağızbugten – Simena – Kekova\nEfter morgenmaden tager vi til den lille pittoreske by Simena, som kun kan nås via søvejen. Højdepunktet er den smukke udsigt fra borgen og teaterruinerne. Nedenfor dig stikker skærgårdsøerne op af det turkisblå hav - et utroligt syn! Middag og overnatning i Kekova\nDag 6 Kekova – Porto Ceneviz/Sazakbugten – Phaselis\nI dag kaster vi anker i Phaselis, en smuk ruinby, som blev grundlagt i 800-tallet f. Kr. Byen var engang berømt for sin parfumehandel. Her kan du vandre rundt og beundre de antikke ruiner, som f.eks. den gamle marmorport eller det romerske teater. Hvis historie ikke lige er noget for dig, kan du i stedet nyde en dag på den lavvandede strand. Middag og overnatning i den naturskønne Phaselis-bugt.\nDag 7 Phaselis – Ayışığıbugten – Kemer\nForbered dig på en dag med meget sol og afslapning. Vi tager en tur til Ayışığı-bugten, hvor du kan nyde krydstogtets sidste badestop. Derefter tager vi tilbage til Kemer for afskedsmiddag og overnatning.\nDag 8 Antalya/Kemer – Danmark\nVi forlader båden efter morgenmaden. De, der ønsker det, kan kombinere krydstoget med en dejlig sol- og badeferie i Side, Belek eller Alanya. Kontakt vores rejsekonsulenter for at booke kombinationsrejsen på 70 13 33 00.\nRuten er med forbehold for rute- og tidsændring.\nBemærk at hvis du har en sen afrejse efter krydstogtet, vil der være mulighed for at opholde dig på Nayla Cafe. Her er en der en restaurant, café og beachbar. Her er også mulighed for at opbevare din bagage, mens du kan udforske Kemer by. Om aftenen bliver du hentet ved Nayla Cafe, og kørt med transferbussen til lufthavnen.


Vi skrev for godt og vel et halv års tid siden, da vi pludselig fik putteproblemer med vores søn som da var knap 2 år. Vi fulgte dine råd og det hjalp virkelig meget! Nu er der dog gennem de sidste par måneder tegnet sig en tendens til at putning bliver en kamp for alle og han ender med at dejse om at udmattelse og nedtrykthed.\nHan er nu 2 pr og 3 mdr. og han gennemgår en bragende udvikling, hvilket vi jo kan tillægge de evt. søvnproblemer. Han er en meget bevidst og følsom lille gut, som i den grad kan fortælle hvis der er noget som går ham på. Vi hører ham selvfølgelig og forsøger bedst muligt at imødekomme hans behov.\nHan er bl.a. begyndt at sige meget "det er mørkt, mor og far passer på mig, mor og far er nedenunder". Vi anerkender dette og har tænkt han måske var begyndte at blive mørkeræd, og derfor har vi købt en vågelampe, dog uden den helt store effekt. Han har altid sovet i egen seng, men 2 gange indenfor de sidste 14 dage har vi været nødt til at tage ham ind til os da han har været vågen op til 3 timer om natten. Han har aldrig ville sove hos os, men det er trods alt lykkedes os de to gange her, da vi alle har haft brug for søvn.\nVi putter ham først når han giver udtryk for at være træt, og det kan han give udtryk for kl 20 men alligevel sover han først de sidste aftener 21.30. Han vågner ind imellem selv kl 06 men ellers plejer vi at stå op kl 06.30 som fast tidspunkt i hverdag og weekender. Det eneste tidspunkt som kan variere er hans søvn til lur hvor han i dagplejen sover 2-2,5 time afhængig af behov, men han bliver absolut senest vækket konsekvens 14.30. Hjemme sover han 1,5-2 timer Max og vågner af sig selv.\nPt får han ikke mere end 9 timers søvn om natten, og han kan have dage hvor han er Max udmattet og træt. Når han kommer hjem fra dagpleje kan han godt finde på at sige lige inden aftensmaden 17.30 ca. at han er træt og vil putte. Vi har drøftet om vi skulle forsøge at putte ham der, men frygter samtidig også at han så ikke vil sove og vil op igen. Vi har været meget konsekvense med ikke at tage ham op af sengen når han først er puttet, for at han ikke lærer at det er en mulighed.\nHan er en dreng som fungerer absolut bedst i faste rammer og rutiner, garanteret som de fleste på hans alder.\nEfter aftensmaden liver han ofte helt op og kan sagtens holde sig kørende til kl 21, hvilket vi føler er sent når han, hvad vi tænker, er i søvn underskud. Vi har forsøgt at spise kl 17 for at se om vi så kunne putte ham hvis han bedte om det, men igen liver han helt op efter aftensmaden.\nVi har haft fast putteritual gennem mange måneder, og det eneste som der er ændret på er at han kan få vand af kop, da vi fjernede varm mælk på flaske efter sidste brev. Han kan kalde på vand flere gange, og når vi kommer med det "pjatter" han lidt med det, så man kan let føle at han snyder en. Vi fortæller ham at han skal drikke vandet, og det adlyder han. Når han er færdig ligger han sig automatisk ned og vi siger godnat igen. Vi snakker ofte dagen ...\n... igennem under aftensmaden, da vi har forsøgt mens vi putter, men det virker desværre ikke helt for ham.\nDet er tydeligt at han ind imellem har brug for trygheden, og vi giver ham alt det vi kan gennem dagen, leger med ham, kysser og knuser når han udviser behov. Hans behov for at være tæt med voksne er også øget i denne periode, og vi tænker det kan hænge sammen med udviklingen og at han om 2 mdr. skal være storebror, hvilket vi snakker meget om, og læser bøger om. Han kan have dage hvor han tager afstand til det, men ofte snakker han livligt om at mor har lillesøster i maven, og at de snart skal lege sammen. Om aftenen når vi har læst bog, han ligger i tremmeseng, og vi læser på skammel ved siden af, så bliver han tilbudt lidt vand, og vi kysser godnat og putter. Når bogen er slut siger han altid selv, nu skal P. sove, og vi anerkender dette. Når vi så går, går der kun få minutter så kalder han efter vand, og vi går op til ham.\nVi har en begrænsning på hvor meget væske han kan få i sengen, da han ellers ofte er våd i løbet af natten/morgenen. Det forstår han også godt når vi har sagt, at nu er der ikke mere vand. Han kan kalde efter os utroligt mange gange, og ofte når vi kommer op til ham, ligger han eller sidder i sengen, får et knus og ligger sig ned igen. Nu er han begyndt med "P. ikke sove" nogen gange, men det stopper ofte når han er så udmattet og træt at han nærmest ikke kan mere. Jo tættere han er på at udmattelse og vi ved nu går der ikke længe inden han sover, er det kalden med tårer ned af kinderne, og det er tydeligt han er ked af det, men ofte vifter han os hurtig væk igen og hvis jeg fx spørger "skal mor gå" siger han ja, men kun når han når dertil hvor han er tæt på at sove, og er helt udkørt.\nOm morgenen når han vågner er han glad og frisk, selvom vi ind imellem kan se på ham at han er træt med rødme om øjenene.\nVi har forsøgt os med varmebade, men uden den store effekt heller. Det er lidt som om at uanset hvad vi gør, så er vi kommet ind i endnu en ond cirkel. Vi VED han kan falde i søvn af sig selv på ingen tid hvis han er tilstrækkelig udmattet, fx hvis vi har været på besøg hos bedsteforældre eller onkel som livligt kører ham træt, men den energi har jeg pt bare ikke at kunne køre så hårdt på.\nVi har altid skiftes meget til at putte, og pt er det den med det største overskud, og vi skiftes også til at gå op til ham om aftenen når vi kalder.\nDet gør ondt helt dybt ind i hjertet at opleve ham sådan, fordi vi ved at ellers altid har haft så let ved at sove, men vi frygter samtidig at det her er det nye for ham, for det er ikke rart for nogen af os. Der kan være enkelte dage hvor det lykkedes at putte inden for 20.30 min. og det er bare en kæmpe sejr for os, men det som vi gjorde den dag fungerer ikke nødvendigvis dagen efter.\nVi kan på ingen måde greje om vi kan gøre tingene anerledes, eller om vi blot skal acceptere at det er en del af hans udvikling, men nu ville jeg forsøge at skrive til dig, fordi det hjalp så godt sidst!\nHilsen P´s forældre


Våde fisser hvad er en sugar daddy / Kæreste kolding\nvores tredje date var en ferie til Bahamas. For en sugarbabe er der klart forskel mellem sugardating og prostitution, netop fordi det handler om mere end sex. En anden sugardaddy nævner, at kvinderne på traditionelle dating sites ofte har meget høje forventninger, som sugardaters slipper helt for. Sugar rimer på cougar. Fælles for dem var, at de var relativt unge, nogle i gang med en ungdomsuddannelse, mens andre studerede, og hvem har ikke brug for penge til at strække SU' en? Andre om lysten til at overskride egne grænser for at udleve seksuelle fantasier.\nDerudover er han til unge piger, som i den virkelige verden sjældent ville falde for ham. Vi spiste gourmetmad, og drak dyr vin hver dag. En mands penis er, når han er fuldt udvokset, i gennemsnit cm lang i stiv. Nej, det er faktisk langt fra det indtryk man får, når man hører deres historier. I stedet for at have et traditionelt parforhold, krydret med udenomsaffærer, dyrker han altså sugardating. Her er det mere reelt, og som han siger: prisen for at gå i swingerklub eller tage på en lang række dates kan også komme højt op, uden at du af den grund er garanteret succes. Eller bare budgettet sidst på måneden? Film og tv Musik Medier Bøger Kunst Scene Erotik Design Arkitektur Mode Historie Erotik.»Det er ikke størrelsen, men gørelsen lyder gammelt I hvert fald fik både omkreds og længde bundkarakter, da forskerne lagde gerne kontakte mig med nyheder, tilbud om gratis e-bøger og andre. Er det fair, at jeg skal gå grædende til pause, fordi voksne mennesker hver dag sviner mig til? Gennemsnitslængde penis erotiske historier gratis - Ass.\nÆren kan ikke gradbøjes, den er absolut, så lyt til dit indre kompas. Han betaler både for alle udgifterne for min uddannelse, min bil, min telefon og det meste af det tøj, de sko, samt de smykker, jeg gerne vil have. Kvinderne, de såkaldte sugar babes, fortalte om, hvad det var, der fik dem til at sælge sig selv. Hvad er der tilbage, når maden er spist, og rejsen slut? Godt nok havde vi begge to en ven og veninde på besøg, men det skulle nok. Hvad er gennemsnitslængden på den korteste penis? Men hvad der er nok så vigtigt: Vi fødes med disse begreber nedlagt i escort vendsyssel frække adventsgaver os som kim, som iboende muligheder. Regninger og forkælelse, min sugar daddy hjælper mig med at betale de regninger, jeg ikke helt selv kan finde pengene til. Jeg husker vores afgåede præst, som altid, når han døbte et barn, sagde til fadderne, at de skulle tænke stort om dette barn. Fotokilde: marcolm /. Det afvises dog kraftigt af de danske sugardaters, der er stået frem i medierne. Nogle talte om respekten og anerkendelsen fra sugar daddy ' en, som de aldrig havde fået af deres far. For både kvinder og mænd er det positivt og ligeværdigt at kunne aftale åbent, præcis hvilken slags forhold de ønsker at indgå med hinanden uden tidligere tiders fordomme. BT plus Danmark Krimi Politik Udland Viralt Utroligt men sandt Erhverv Blogs Historie et billede på Erotisk Museum i København, hvis nogen skulle være interesseret. Du har måske hørt nogle vilde historier om, hvad der bliver givet.\nHer fortæller otte piger, hvad de igennem tiden har modtaget af gaver fra deres sugar daddies. Gratis erotiske historier, noveller og tekster mhxhyfve. Den danske mands penis måler i gennemsnit centimeter. Og dermed opbygge en basis af tryghed og selvværd hos barnet, som er med til at skabe indre vækst. Derfor ser mange sugardating som prostitution. Dette gælder ikke kun for sugardaters, men for enhver, der er endt i en negativ form for afhængighed.\nDomina klinik ugens rapport grå sider 583\nNuru massage copenhagen nøgen massage Ældre kvinder til sex thai massage guide\nvåde fisser hvad er en sugar daddy 267\nvåde fisser hvad er en sugar daddy 848\nOpslået på 20/03/2018 20/03/2018 Forfatter Jessen Minna


Svenske SJ overtager togdrift på Kystbanen, men kun for et par år\nPendlertalsmand Michael Randropp i snak med trafikminister Ole Birk Olesen (LA). Pressefoto\nDSB er tilbage igen i 2022\nFra 2020 bliver bliver svenske SJ ansvarlig for alt vedrørende Øresundstog i Danmark og Sverige.\nSom noget nyt bliver SJ også ansvarlig for vedligehold og reparationer opgaver, der hidtil har ligget ved danske DSB Vedligehold.\nMen da planen er at adskille Kystbanen fra Øresundsbanen i 2022 bliver det igen DSB, der bemander togene der til den tid vil køre fra Kystbanen og videre ud på Sjælland.\nPendlerklubben oplyser, at det ikke tidligere er lykkedes at få et reelt samarbejde stablet på benene mellem de danske og svenske partere, hvorfor de finder det fornuftigt, at man samler ansvaret ved en enkelt operatør.\n"Men vi er optimister og håber på, at driften og ikke mindst vedligeholdelsen fremover bliver forbedret. Det er ingen hemmelighed at særligt den mangelfulde vedligeholdelse længe har været et stort problem og har medført mange aflyste og overfyldte togafgange," siger pendlertalsmand Michael Randropp.\nPubliceret 07 June 2019 15:38


Tag uddannelsen til kosmetiker i Aalborg\nTECHCOLLEGE / Uddannelser / Kosmetiker\nSom kosmetiker lever du af at gøre andre mennesker smukkere og ofte også styrke deres selvværd. Du vejleder kunder i hudpleje, makeup, og hvordan de får det bedste ud af deres ydre. Du arbejder med hudpleje, fjerner uønsket hårvækst, giver manicure, pedicure, ansigtsmassage og kender alt til ansigtspleje. Samtidig har du stor viden om bagvedliggende emner som epilering, mikrobiologi, præparatlære, kemi og anatomi/fysiologi. For at blive en god kosmetiker skal du have lyst til at give dine kunder en god oplevelse. Det er vigtigt, at du er god til mennesker, og du skal have det godt med at være tæt på andre, for kundekontakt er en stor del af en kosmetikers hverdag.\nStart på kosmetikeruddannelsen\nMaks. 3 år. Uddannelsen findes også som EUX. Så er varigheden 4 år og 1 måned.\nHvad lærer du som kosmetiker?\nPå denne uddannelse lærer du at pleje hud (fx analysere, rense og massere huden), behandle hudproblemer, lægge makeup, lakere negle, pleje hænder (manicure) og fødder (pedicure) og fjerne hår. Du lærer også at bruge relevante elektriske apparater. Bag denne praktiske kunnen ligger en vigtig viden om anatomi og fysiologi, hudsygdomme og ernæring.\nbetydning for sundheden og om kemien i kosmetiske præparater. Det lærer du om på uddannelsen. Desuden får du styrket din sans for stil, form og farve, så du bliver god til at give kunderne råd og vejlede dem om hudpleje og kosmetik.\nHer kan du se eksempler på emner, som man arbejder med på kosmetikeruddannelsen:\nFaglig teori og mikrobiologi\nSe mere om kosmetikeruddannelsens indhold i vores lokale undervisningsplaner.\nKommer du direkte fra folkeskolen (9./10. klasse), skal du starte på fagretningen (GF1) Livsstil og sundhed.\nHvis det er mere end et halvt år siden, du gik ud af folkeskolen, kan du starte på grundforløb 2 (GF2). Vi starter som udgangspunkt nye GF2-hold op på kosmetikeruddannelsen to gange om året. Der er adgangsbegrænsning på grundforløb 2, så vi må desværre ikke optage alle, som søger ind.\nTidsfrister for kosmetiker-kvoteplads på grundforløb 2 med start den 8. august 2022\n7. juni 2022 kl 12.00\n13. juni 2022 (hele dagen)\nDu skal svare på, om du vil gøre brug af din kvoteplads (Såfremt vi ikke har din accept rettidigt, giver vi din plads til en anden)\n"Plan B-møde" - et informationsmøde om praktikpladssøgning for de elever, der ikke blev optaget på uddannelsen.\nHvis du ikke allerede har en aftale med en klinik om en læreplads, skal du søge en kvoteplads for at kunne starte på grundforløb 2. Læs mere om kvotepladser.\nHvis du er kommet ind på en kvoteplads, og du ikke kan finde en læreplads, kan du fortsætte din kosmetikeruddannelse i klinikken Embrace i TECHCOLLEGEs skoleoplæringscenter.\nSpørgsmål til uddannelsen? Så tag fat i en vejleder.\nKom med på næste elevhold!\nLærere på kosmetiker


Kostaldenes levetid forlænges | Maskinbladet\nKostaldenes levetid forlænges\nAf Mads Blenker - 6. maj. 2015 kl. 08:18\nFødevarestyrelsen har netop præsenteret en række præciseringer af 'Lov om hold af malkekvæg og afkom af malkekvæg'. Forlænget levetid på stalde og sammenhæng mellem dyrevelfærd og økonomi er blandt hovedpunkterne.\nEfter en løbende dialog mellem Landbrug & Fødevarer og Fødevarestyrelsen har sidstnævnte lanceret en række præciseringer af 'Lov om hold af malkekvæg og afkom af malkekvæg'.\nDer er tale om en lang række af punkter, hvor det nu bliver klarlagt, præcist hvad der menes i loven. Hos Landbrug & Fødevarer kalder man det for et meget positivt skridt for landbruget.\n- Efter en god dialog mellem Landbrug & Fødevarer og Fødevarestyrelsen, er det nu sådan, at der er et fælles syn på, hvad vi rådgiver om, og hvad de så kontrollerer, forklarer Vibeke F. Nielsen, der er kvægkonsulent hos Seges.\nDet er stadig overgangsordningerne, der definerer, hvornår de enkelte krav vil gælde, men afklaringen understreger, hvordan bestemmelserne vil blive kontrolleret, efterhånden som de træder i kraft.\nEt af hovedpunkter på listen af præciseringer er, at overgangsperioden for krav til længden af sengebåse forlænges med fem år indtil 1. juli 2034. Det betyder, at perioden for krav til henholdsvis længde og bredde nu er ens.\n- Det er meget positivt, at staldenes levetid er blevet forlænget med fem år. Erhvervet er jo presset, så det kommer til at betyde meget, siger Vibeke F. Nielsen.\nDerudover er der også en ændring i kravet om kobørster. Fremover gælder det først og fremmest i større staldafsnit og således ikke i mindre staldafsnit som enkeltkælvningsbokse og sygebokse.\n- Vi har haft Fødevarestyrelsen med ude og besøge besætninger, og de kunne jo også godt se, at det ikke giver bedre dyrevelfærd, at montere en kobørste i en lille enkeltkælvningsboks. Der er kommet en bedre sammenhæng mellem dyrevelfærd og økonomi med disse præciseringer, siger Vibeke F. Nielsen.\nPå listen af præciseringer berører man også emner som kravet om at ko og kalv skal opholde sig sammen i minimum 12 timer, fleksible kælvningsbokse og opmåling af vandkar. Du kan finde den fulde liste hos Landbrug & Fødevarer.\n6. maj. 2015 kl. 08:18\nL&F glæder sig over investeringstilskud\nL&F udpeger ny direktør for erhvervspolitik og bæredygtighed\nDe nominerede til Mejeriprisen 2020 er fundet\nNye EU-regler for økologisk fjerkræproduktion


Google vil give dig personlige tv-reklamer – Ekstra Bladet\nTirsdag d. 7. apr. 2015 - kl. 16:15 0\nGoogle vil give dig personlige tv-reklamer\nTilfældige tv-reklamer bliver fortid, når Google gennem sin kabel-satsning vil lære dine mest intime tv-vaner at kende\nGoogles fiberboks kan give dig andet end lynhurtigt internet. Den kan også give Google et helt personligt billede af dine tv-vaner. (Foto: Lyd & Billede)\nHvis det står til internetgiganten Google, er det snart slut med at kaste sig ned i sofaen og zappe rundt på tv-kanalerne, mens man undrer sig over, hvem der køber alt det bras, som der reklameres for i flimmeren.\nFor alle reklamerne vil være målerettet mod dig – og dig alene. Så forvent fristende tilbud – og sig samtidig farvel til tanken om at være anonym foran fjernsynet.\nLæs også: Hunden løber på 3D-printede proteser\nI første omgang kommer de personlige reklamer dog kun til at gælde tv-seere i Kansas City i USA. Her prøvekører Google nemlig et system til sporing af tv-seernes vaner hos abonnenter på Google Fiber, som er Googles egen lysleder-baserede internetforbindelse.\nGoogles fiberboks kan give dig andet end lynhurtigt internet. Den kan også give Google et helt personligt billede af dine tv-vaner.\nNår reklamepausen i et program starter, vil Google-kiggerne i Kansas fremover få vist reklamer på skærmen, som er tilpasset deres adresse, typen af programmet og deres personlige tv-vaner.\nLæs også: Apple satser stort på streaming-tv\nSom private internetbrugere kender vi Google for dets søgemaskine og et overflødighedshorn af fremragende, gratis services. Men Google er samtidig verdensmester i at indsamle, udnytte og videresælge informationer om sine milliarder af brugere.\nAlt, du foretager dig, mens du er logget ind på din Google-konto, bliver registreret, og det indgår i Googles meget nøjagtige profil af dig.\nOg fremover vil det også gælde tv-reklamer – i hvert fald hvis du bor i Kansas, USA.