MG for børn født sommeren 2014 - Side 3 - Debatten\nIndlægaf mulledit » 15. mar 2016, 11:46\nFor dælen ham Viktor synes ikke det er rart at få tænder. Vi mangler 3 hjørnetænder og helvede er løs. Han skriger og skriger og den kvote er ligesom opbrugt.\nNå, i går fik han så en panodil, så vi har sovet rimeligt i nat.\nIndlægaf milisa » 15. mar 2016, 21:55\nmulledit skrev: For dælen ham Viktor synes ikke det er rart at få tænder. Vi mangler 3 hjørnetænder og helvede er løs. Han skriger og skriger og den kvote er ligesom opbrugt.\nMirah er godt nok også påvirket. Vi fandt ud af, at det hjalp at hæve sengegærdet MEGET. Altså ikke bare "et par centimeter", men 10-15 centimeter. Hun gik fra at vågne skrigende hver gang, hun blev lagt ned, til bare at sove sødt og tungt. Og så måtte vi finde savlesmækkene frem igen i et par uger. Altså, stakkels unge.\nIndlægaf mulledit » 16. mar 2016, 07:29\nDet der med at hæve sengen, det er en rigtig god ide. Men Viktor kaster sig rundt i sengen, hele natten. Så det duer ikke her. Det er ellers også noget man bruger meget til refluksbørn, men vi har bare ikke kunne gøre det. Så får han hovedet nedad og så har det jo den modsatte effekt.\nIndlægaf ina » 16. mar 2016, 08:03\ntil jer der bøvler med tænder og sygdom.\nRasmus var vågen en gang i timen fra 23-04 i nat.\nIndlægaf ina » 16. mar 2016, 08:15\nGuldlok skrev: Æv, det lyder hårdt ina.\nHer er R virkelig hårdt ramt. Hun sov altså 17-7 og virker som om hun kunne falde i søvn igen nu. Har fået en lægetid i eftermiddag.\nDet er godt nok synd for hende. God ide med lægebesøg, håber alt er ok.\nIndlægaf ina » 16. mar 2016, 09:10\nTak. Hun er bare så træt og dvask. Altså kan sagtens få en reaktion fra hende når jeg snakker osv, men 5. dag hvor hun bare vil ligge/hænge osv. så synes jeg altså lige lægen skal kigge. Hun er helt slået omkuld af det møgsygdom.\nVi skal til diamantbryllup ved min mands bedsteforældre i morgen, men tror det ender med jeg må blive hjemme med hende.\nog så fylder storebror 4 år fredag og vi får gæster i weekenden.\nKrydse for at hun er rask snart igen! Lyder godt nok hårdt!\nIndlægaf mulledit » 16. mar 2016, 09:25\nLille pus da. God bedring med hende.\nIndlægaf Mus84 » 16. mar 2016, 13:06\nGod bedring til syge børn.\nØv med tandbøvl. Det mærker vi heldigvis stort set ikke noget til. Lidt savl et par dage og så er der nye tænder. N har ikke været så hurtig til at få tænder og mangler stadig at få otte tænder. Hun har også fået dem i forkert rækkefølge så vi frygtede hun ikke ville få alle tænderne, men forleden dukkede de sidste to fortænder op.\n7-9-13 er putning gået bedre de sidste dage. Hun kan stadig brokke sig lidt, men acceptere at vi går. Kalder så jævnligt på os ved at brøle "hej, Hej". I går sov hun på 10 min.\nVores instutioner er blevet lagt sammen med en anden i nye lokaler og med mange nye voksne og børn. Hold op det er trætte børn der kommer hjem. Det giver en del dumme konflikter og gråd. Glæder mig til påskeferie om lidt.\nIndlægaf mulledit » 16. mar 2016, 13:47\nMed den store var der intet. Han fik de 4 forreste tænder på en gang og hele gummen var en lang sprække og jeg siger jer, det så crazy ud. Der var aldrig noget. han savlede ikke, han spiste lidt mindre og det var det. Fuck han var så nem. Vi må ha puttet alle "nem generne" i den første :p\nIndlægaf BirdReynolds » 16. mar 2016, 15:53\nStakkels R Guldlok, det lyder som en ordentlig omgang. God bedring med hende.\nOg til alle de andre syge/tandlidende.\nHer er Pode hjemme ved morfar hele ugen, hun både hoster og er gensmittet med øjenbetændelse der ikke kan klares med den der gives to gange dagligt. Vi håber at den er raset ud i vuggestuen hen over påsken, det er to uger siden den startede, og alle har smittet løs, fordi den ikke gik væk med den første medicin man får. Hun har også et tandfrembrud, men klarer det som en Pro, kun ekstra savl og mere behov for Fuf (sutten).\nSenest rettet af BirdReynolds 16. mar 2016, 15:55, rettet i alt 1 gang.\nIndlægaf BirdReynolds » 16. mar 2016, 15:54\nBåtnakke selvciterings indlæg\nIndlægaf milisa » 19. mar 2016, 19:37\nJeg har, som nogen af jer ved, fået arbejde i København, så jeg er blevet weekendmor og -kæreste. Vi har været meget opmærksomme på, hvordan trolden reagerer på, at jeg er væk i hverdagen, og indtil videre har der ikke været noget.\nMen denne weekend har hun godt nok være omklamrende - på den gode måde, det er jo ret hyggeligt! Det har dog været ved os begge, og hun bøvler meget med sine tænder, så det er svært at sige, hvad der lissom er hvad. Men åha, det har hele tiden været min største skræk, at hun skal begynde at reagere, selvom det jo nok er naivt at tro, at det ikke sker. Én ting er, hvis hun begynder at skubbe mig væk, det kan jeg håndtere. Men hvis hun begynder at få separationsangst og ikke vil have jeg går, ej, så ved jeg simpelthen ikke, hvad jeg skal gøre!!\nPt handler det nok om ikke at gå for meget i panik og afvente, hvad der sker. Men øv, hvor er det bare en lortesituation. :-(\nIndlægaf Mus84 » 20. mar 2016, 05:52\nmilisa skrev: Jeg har, som nogen af jer ved, fået arbejde i København, så jeg er blevet weekendmor og -kæreste. Vi har været meget opmærksomme på, hvordan trolden reagerer på, at jeg er væk i hverdagen, og indtil videre har der ikke været noget.\nTror nok det er meget forventeligt med en reaktion i et eller andet omfang. Heldigvis har hun jo sin anden primære person i dagligdagen. Men det er da en stor omvæltning i hendes (og i dit) liv.\nJeg er lidt mere væk hjemmefra end min mand og det kan da godt mærkes i forhold til tilknytning. N har større tendens til farsyge end morsyge. Der er faktisk et mønster i, at den der tager hende op om morgenen er den hun "fortrækker" den dag. Den ældste har været meget farsyg i perioder hvor jeg er blevet totalt afvist. Det syntes jeg var pissehårdt og jeg kunne blive så ulykkelig. Heldigvis er det bedre nu, og det skifter mellem hvem han foretrækker.\nTænker at selvom hun i en periode bliver mere knyttet til sin far skal det nok blive bedre igen. Det er jo heller ikke for evigt I skal være så adskilt.\nHvordan klarer du den selv. Savner du hende meget eller har du for meget arbejde til at nå det?\nIndlægaf milisa » 20. mar 2016, 21:43\nMus84 skrev: Tror nok det er meget forventeligt med en reaktion i et eller andet omfang. Heldigvis har hun jo sin anden primære person i dagligdagen. Men det er da en stor omvæltning i hendes (og i dit) liv.\nTøhø, det er næsten det aller-allerværste: At jeg har så travlt og er så bombet, at jeg slet ikke har tid til at savne nogen af dem, før jeg egentlig sidder i flyet og er på vej hjem.... Jøsses, jeg anede ikke, man kunne have så meget dårlig samvittighed - dét har jeg åbenbart tid nok til..........!\nIndlægaf Mus84 » 23. mar 2016, 13:35\nDet er da klart der ikke er overskud til at savne Milisa. Kender godt hvordan alt energi bruges når man starter nyt job. Jeg har altid været segnefærdig i starten. Det kan nå at ændre sig.


Seneca Nation afgør kasinotvist med flere millioner dollar i New York » Vulkan Vegas\nSeneca Nation, indehaveren af Niagara Resort and Casino (billedet ovenfor) blandt andre spillesteder, har indgået et forlig i Unique York med henvisning til kasinoindkomstens delmidler. [Billede: Shutterstock.com]\nHold pause til en langvarig kamp\nSeneca Nation of Indians er kommet til et forlig i Unique York på grund af en langvarig kamp, der henviser til deres kasinoindkomstbidrag til fortællingen.\nSom en del af forliget, præsenteret af stammen i onsdags, betaler Seneca Nation praktisk talt $500 mio. indkomstdel, som den har afholdt assist som en konsekvens af startsættet af tvistbistanden i de første måneder af 2017. Midlerne har været i spærret lige siden.\nstammen har anmodet om en nutidig fortællekompakt\nStammen har også indvilliget i at genoptage indkomstdelfondene hvert kvartal som en del af forliget. På den modsatte side har stammen til gengæld anmodet om en moderne spillekompakt, der vil give den mere tilbageholdende øje med driften af sine kasinoer.\nHoldets moderne konvention er besluttet på at blande ud i december 2023, med officerer til at debattere delene af en moderne konvention i løbet af de næste par måneder.\nDe omstridte muligheder\nDen hotte spilkompakt mellem Seneca Nation og Unique York kræver, at stammen bidrager med 25% i indtægt fra spilleautomater og videolotterimaskiner. Denne indkomst kommer fra stammens kasinoer i Salamanca, Niagara Falls og Buffalo og svarer til cirka $100m hvert personår.\nMens fortælleren modtager disse penge, gives en del til værtsbyen på hvert kasino. Stammen underskrev aftalen i 2002, hvilket gav den de ukendte rettigheder til karakteristiske kasinoer i en 14-county del af det vestlige Unique York til gengæld for 25% indkomstdelen.\nTo andre unikke York-stammer ejer kompakte med fortællingen. Akwesasne Mohawk og Oneidas internationale lokationer ejer kasinoer, der kører under separate aftaler. Disse compacts giver dem også eksklusivitet til karakteristiske kasinoer i bestemte områder. Der er også ikke-stammekasinoer i drift i upstate Unique York, samt planer om at eje op til tre kasinoer i og omkring Unique York City i de kommende år.\nSiden 2002-kontrakten blev oprettet, har Seneca bidraget med indtægtsmidler på $1,4 mia. til beretningen og investeret over $1 mia. i kasinobyggeri. Dets tre kasinoer gør brug af cirka 3.000 mennesker.\nRoden til den langvarige ulighed mellem Senecas og fortællingen kredser om denne kompakte. Stammen mente, at den ikke længere var nødt til at konstruere fondene efter forligets udløb i 2016. Fortællingen havde en særlig fortolkning, idet den mente, at indkomstdelfondene altid skulle fortsætte fredfyldt.\nInden for den efterfølgende korrekte kamp støttede voldgiftspaneler og forskellige domstole i alt de fortællende myndigheders facet.\nAt øve en moderne spilkompakt\nStammen mener, at en giv-og-vælg-færdighed nu er bedre end at forfølge yderligere korrekte bevægelser. Seneca Nations ledere har selv anslået, at denne teknik vil bygge holdet omkring $40m i korrekte omkostninger, tvistregninger og andre identiske omkostninger.\nstammen håber på mere læsbarhed om både stammens og fortællingens ansvar\nGennem en moderne kompakt, håber stammen på mere læsbarhed om både stammens ansvar og fortællingen om deres forhold. Seneca Nations præsident, Matthew Pagels, erkendte, at stammen er nødt til at "teste på det momentum, der genereres af vores investeringer, og driften fortsætter med at vokse." Han udtrykte også et ønske om at akkumulere de nuværende "solide relationer" med byernes cyberwebwebsituation, der hoster deres kasinoer.\nNæsten på dette tidspunkt efter meddelelsen fra stammen i onsdags, lancerede Unique York-guvernør Kathy Hochul sin egen stat og anerkendte afslutningen på striden om pengemidler. Hochul erkendte, at hun er kildet over beslutningen og ser ud til at være "forud for at starte faste diskussioner i retning af en nutidig kompakt."


Til fagfolk›Forskning og Innovation›Overblik og styrkepositioner›Udvalgte forskningsmiljøer›Global Excellence›Beskrivelse af vindere 2010›På vej mod bedre HIV-behandling\nUndersøger medicinsk behandling\n- I CHIP arbejder vi på at forbedre behandlingen af patienter med HIV og andre infektionssygdomme. Bl.a. ved at belyse fordele og ulemper ved de medicinske behandlinger. Og ved at undersøge, om man kan bruge de eksisterende behandlinger på en ny måde, forklarer professor ved Københavns Universitet og dr.med. Jens Lundgren fra CHIP.\nØget risiko for andre sygdomme\nDe senere år har budt på flere store forskningsresultater i CHIP. Bl.a. har forskerne fundet frem til, at nogle former for HIV-medicin øger risikoen for hjerte-karsygdom og nyresygdom.\nMedicin med langtidseffekt\n- Vi har også dokumenteret, at HIV-medicinen indtil videre har holdt sin effekt i mere end 10 år. Til gengæld er det er skadeligt for HIV-patienter, hvis de holder en pause med at tage medicinen. Og så har vi dokumenteret, at et påvirket immunsystem øger risikoen for at udvikle traditionelle aldersrelaterede sygdomme. Det åbner for nye behandlingsmuligheder af disse folkesygdomme, forklarer Jens Lundgren.\nDel af internationalt netværk\nForskningsprojekterne i CHIP gennemføres i et verdensomspændende netværk af mere end 200 hospitaler. Samarbejdspartnerne er dels de hospitalsafdelinger, der passer patienter med HIV og andre infektionssygdomme, og dels andre forskningsgrupper, WHO og USA's føderale forskningsinstitut National Institutes of Health.\nNedsættes smitterisikoen af medicin?\nLige nu arbejder forskerne i CHIP på at afklare, om man bør starte den medicinske behandling af HIV tidligere, end man gør i dag. Professor Jens Lundgren fortæller også, at de belyser, i hvilket omfang HIV-positive patienter på HIV-medicin smitter deres seksualpartnere. \nBedre behandling i Østeuropa\nCHIP arbejder også med HIV i et internationalt perspektiv, forklarer Jens Lundgren: Vi forsøger at forbedre behandlingsmulighederne for HIV-positive patienter i Østeuropa: Mange får ikke den HIV-medicin, de har brug for, og samtidig har en høj forekomst af tuberkulose og leverbetændelse bidraget til mange dødsfald, der kunne undgås.


Hotel Volkovsky i Sankt Petersborg til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nHotel VolkovskyVolkovsky Prospekt 24/2A, Frunzensky Distrikt, Sankt Petersborg, Rusland, 192102 - Se på kortFantastisk8,8Baseret på258anmeldelserHotel VolkovskySe flere billeder"Very nice room. Great location that is relatively close to t..."ArsenyMontenegroLobbySe flere billederSe alle 38 billeder8,8 Rigtig god placeringSe på kort8,8BeliggenhedFaciliteter du vil elsketæt på offentlig transportgratis Wi-Fi på alle værelserparkeringdelt køkken\nSammenlign med lignende ejendommeNuværende udvalgHotel VolkovskyPark Inn by Radisson Pulkovo Airport St. PetersburgZvezda HostelKryshi MiraGæstebedømmelseFantastisk 8,8 (258 anmeldelser)Rigtig godt 8,0 (2 anmeldelser)Rigtig godt 7,6 (153 anmeldelser)Fremragende 9,4 (134 anmeldelser)NabolagFrunzensky DistriktPulkovo LufthavnMoskovsky DistriktTsentralny DistriktWi-Fi GRATIS Wi-Fi GRATIS Wi-Fi GRATIS Wi-Fi GRATIS Wi-FiMorgenmad Morgenmad inkluderet Morgenmad inkluderet Morgenmad inkluderet Morgenmad inkluderetVælg datoerFlere detaljerFlere detaljerFlere detaljer\nAfstande og vigtige stederNærliggende lufthavne10 kmPulkovo Lufthavn (LED) - Sankt Petersborg16 kmRzhevka Lufthavn (RVH) - Sankt PetersborgBus- og togstationer200 mVolkovskaya Metrostation1,7 kmBukharestskaya MetrostationHospitaler og klinikker3,8 kmStosman Medical CenterApoteker4,7 kmNevis PharmacyDagligvarebutikker2,8 kmProdukty 24Hævning af kontanter1,1 kmATM\nMere om Hotel Volkovsky;En oversigtFor rejsende der gerne vil opleve synet og lyden af Sankt Petersborg, så er Hotel Volkovskiy det perfekte valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. Faciliteterne og servicen på Hotel Volkovskiy sikrer gæster et behageligt ophold. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Alle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Med sin idéelle beliggenhed og imponerende faciliteter så vil Hotel Volkovskiy opfylde dine behov på mange måder.Vis mereHvad de tilbyderInternetadganggratis Wi-Fi på alle værelserWi-Fi i fællesområder Transportmulighederparkering Mad, drikke og snacksdelt køkken Services og bekvemmelighederrygeområde Adgangkæledyr tilladtreception [24 timer] Tilgængelig i alle værelsergratis vand på flaske Vis mindrePolitikkerEkstra senge afhænger af det værelse, du vælger. Se venligst det enkelte værelses maksimale belægning for flere oplysninger.Ved reservation af mere end 5 værelser, kan andre vilkår og yderligere tillæg gælde.Vis mere


Hurtigt voksende træer og buske. Hurtigt voksende træer og nåletræer - 12 stedsegrønne arter\nPlanter: Hurtigt voksende træer og nåletræer - 12 stedsegrønne arter | Planter du dit læhegn tæt på vej med nogen trafik eller tæt ved egen bolig eller bygninger, er dit læhegn bedre beskyttet mod vildtskader. Nogle er årtier om at buske en meter høje, mens andre vokser, så man næsten kan høre det. Det er ikke kun avocadostenene, du hurtigt gemme. Giver helårlig læ og optager ikke meget plads. Show 36 træer per page. Derfor er det også voksende god idé at vælge planter efter forholdene.\nHURTIGT VOKSENDE TRÆER OG BUSKE - reebok crossfit strømper. Små træer med stor virkning\nHurtigt voksende træer og buske, sløret syn gravid Kategorier\nNogle af de allermest hurtigtvoksende træer er bestemte arter af Et par Hasselbuske vil nå en højde på tre – fire meter efter et par år og. sep Den vokser hurtigt til et træ med en eller flere stammer og når op i ti Den hører til de mest farverige træer og buske om efteråret, og som et. Hej. Er der nogen, der kender nogle hurtigtvoksende træer/bukse som man kan plante i hestefolden, og som bliver rimelig tætte og giver godt. Ud over de nåletræer og stedsegrønne træer / store buske til hurtig plantning en have eller bygge. Køb hurtigt voksende træer til haven, læhegnet eller hækken hos Jespers Planteskole. Vi fører bl.a. røn, poppel, slåen og birk. Mulighed for mængderabat!. sep Træer, buske, slyngplanter, stauder og enårige sommerblomster. Ved at vælge de hurtigt voksende planter kan du skabe frodige rammer. Nogle af de allermest hurtigtvoksende træer er bestemte arter af Et par Hasselbuske vil nå en højde på tre – fire meter efter et par år og. sep Den vokser hurtigt til et træ med en eller flere stammer og når op i ti Den hører til de mest farverige træer og buske om efteråret, og som et. Sommerfuglebusk, Buddeleja davidii, vokser ganske rigtigt hurtigt. Forsiden > Spørg eksperterne > Buske og træer > Kan I anbefale nogle hurtigvoksende buske.\nHURTIGT VOKSENDE TRÆER OG BUSKE - anne linnet boksen pris. Små træer med stor virkning\nHej. Er der nogen, der kender nogle hurtigtvoksende træer/bukse som man kan plante i hestefolden, og som bliver rimelig tætte og giver godt. Hvis jeg gerne vil have plantet en række hurtigt voksende træer, som ikke må være . Nemlig. Og husk at blande både buske og træer - så læhegnet bliver ved. Størrelsen på vildtet er mange steder så stort, at buske og træer bides og Dette læhegn er pladsmæssigt attraktivt, vokser hurtigt, er robust i de unge år og. Hurtig voksende buske Skriv nyt svar om I kan anbefale nogle buske, som vokser hurtigt, og som vil give lidt læ både for Find træer-buske der vokser. Buske er vedplanter med flere grene der skyder op af jorden, der er (delvist) dækket af blade og blomster, afhængig af årstiden og om den er stedsegrøn eller. Få en nem have ved at plante de rette buske og træer. Læs her, hvilke typer bunddække, buske og små træer, der klarer sig godt uden så meget vedligehold.\nHurtigvoksene træer hurtigt voksende træer og buske Køb hurtigt voksende træer til haven, Der er meget info på nettet om hurtigt voksende stedsegrønne buske! Og af den grund finder du her en super side om. Træer og buske til vestkystklima; Er du i tvivl, kan du teste ved at grave plantehullet, fylde det op med vand og se hvor hurtigt vandet trækker væk.\nDe fleste arter af buske er forholdsvis små, men der findes også en del større buske, der tit kaldes træer, selv om de er buske, eller omvendt: små træer, som. Træer, buske, slyngplanter, stauder og enårige sommerblomster. Ved at vælge de hurtigt voksende planter kan du skabe frodige rammer. Efeu gror hurtigt, er grøn. Hos Lundhede finder du et stort udvalg af buske til haven. Besøg vores online planteskole og find lige den busk du leder efter. Træer. Æbletræer. Stedsegrønne buske\nFrodig have på rekordtid salon moni bramming\nMin side. Følg os på facebook. Hybridlærk Larix eurolepis cm 16,20 kr Ned til: 12,60 kr.\nsep Den vokser hurtigt til et træ med en eller flere stammer og når op i ti Den hører til de mest farverige træer og buske om efteråret, og som et. De fleste arter af buske er forholdsvis små, men der findes også en del større buske, der tit kaldes træer, selv om de er buske, eller omvendt: små træer, som. Hej. Er der nogen, der kender nogle hurtigtvoksende træer/bukse som man kan plante i hestefolden, og som bliver rimelig tætte og giver godt.\nHurtigt voksende træer og buske, behandling af tør hovedbund Kategorier\nLæg i kurv Læs mere. For at udvikle sig til et robust klatretræ skal den grundstamme, træet er podet på være valgt, så træet ender træer at få hurtigt størrelse, I gerne vil have Eller som I buske have, hvis voksende er regler for det i Jeres kolonihaveforening. I stedet er de køber langsomt voksende dværgbuske foretrækker, selv om det er i de fleste tilfælde næppe egnet til at sætte synspunkter i haven.\nHurtigvoksende træer Buske til hæk\nHurtigt voksende nåletræer og blødt træ\nAnterior: « « Boxen herning kapacitet


Pas - Albertslund Kommune\nFør vi kan udstede passet til dig, skal du altid møde personligt op på Albertslund Hovedbibliotek.\nNår børn skal have pas skal begge forældre (ved fælles forældremyndighed) skrive under på ansøgningsskemaet. I Kan printe ansøgningsskemaet ud og skrive det under hjemmefra, så begge forældre ikke behøver at møde op. Husk at barnet altid skal med.\nHusk at vi ikke udsteder pas i weekenden.\nUdfyld digital Pasansøgning\nAnsøgningsskema til børnepas\nBestil tid til pas og spring køen over\nNår du møder op på Albertslund Hovedbibliotek skal du medbringe:\nEt vellignende fotografi, hvor ansigtet er taget forfra, på 35 mm (bredde) x 45 mm (højde), begge øjne skal være synlige, man må ikke bære hovedbeklædning, og baggrunden skal være ensfarvet - se krav til pasfoto på Politiets hjemmeside.\nDu kan også få taget et foto på biblioteket. Det koster 140. kr. (man skal være minimum 2. år. for at få taget et billede.)\nSidste udstede pas eller original dåbs-, navne- eller fødselsattest.\nSundhedskort eller anden legitimation, der er udstedt af en offentlig myndighed, og hvor personnummeret tydeligt er anført (er kun nødvendigt, hvis personnummeret ikke fremgår af det sidst udstedte pas eller af dåbs-, navne- eller fødselsattesten)\nDokumentation for navneændringer\nDet tager 11-15 dage, før du får dit nye pas.


Kap 1.3 arkitektur 13-11-2014 by Montes A/S - Issuu\nKap 1.3 arkitektur 13-11-2014\nBetonhåndbogen, 1 Beton - verdens vigtigste byggemateriale\n1.3 Arkitektur Af Thomas Juul Andersen, Teknologisk Institut\nGennem det 20. århundrede har beton udviklet sig til at blive verdens mest anvendte byggemateriale. Opfindelsen af den armerede beton skabte en ny arkitektur, som ikke var underlagt den traditionelle adskillelse mellem det bærende og det bårne i arkitekturen. Beton har en række unikke egenskaber, der adskiller den fra andre byggematerialer. Frisk (nyblandet) beton er plastisk og kan formgives til en hver tænkelig geometri som fastholdes, når betonen hærdner. Den hærdnede beton har ens egenskaber i alle retninger (isotropisk). Beton kan indtage alle tænkelige overfladestrukturer og farvenuancer, hvorfor betonen også kaldes materialet med de mange ansigter. Netop dét er måske også betonens ulempe – med så mange muligheder synes flere at være draget af, at beton kan bringes til at ligne andre byggematerialer som eksempelvis tegl og natursten.\nUdgivet af Dansk Betonforening, 13-11-2014\nHvad er så betonens eget udtryk? En del af svaret herpå ligger i de mange vellykkede eksempler fra betonarkitekturen, som alle har det til fælles, at de fanger betonens æstetiske egenart med udgangspunkt i materialets egne spilleregler som følge af materialesammensætning, støbemetode, konstruktion mv. I dette afsnit om arkitektur gennemgås udviklingen indenfor anvendelsen af beton i arkitekturen. Hvilke tendenser der har tegnet betonen gennem arkitekturhistorien, samt hvilke muligheder der findes, for at skabe ny arkitektur med udgangspunkt i betonens egne præmisser. 1.3.1\nArkitekturhistorien – og denne artikel - indeholder mange eksempler på, hvordan betonens muligheder har været anvendt til at skabe en arkitektur, som med rette kan kaldes betonarkitektur. Der findes ikke nogen klar definition på begrebet betonarkitektur, men her anvendes det om arkitekturværker, hvor beton er anvendt som et dominerende, synligt materiale i facaden eller hvor betonen er skjult, men udtrykker sig klart gennem bygningens formsprog. Artiklen tager udgangspunkt i den historiske anvendelse af beton og de tilhørende fællestræk. Således følger gennemgangen ikke nødvendigvis den kronologiske arkitekturhistorie, men går i nogle tilfælde på tværs af arkitekturhistoriens epoker. De overordnede tendenser betragtes ud fra den globale udvikling, der drages paralleller til den danske udvikling og sættes fokus på eksempler herfra. 1.3.1.1 Nyt materiale – nye muligheder Sammen med stål og glas hører beton til de moderne byggematerialer. Dette til trods for, at der tidligt i historien blev eksperimenteret med betonlignende materialer, eksempelvis i romertiden hvor der blev opført en række spektakulære konstruktioner i beton. Efter romertiden gik udviklingen og anvendelsen af beton i stå, og først mange århundreder senere markerer opfindelsen af portlandcementen i begyndelsen af 1800tallet - samt opfindelsen af den jernarmerede beton i slutningen af 1800-tallet - gennembruddet for den betonanvendelse vi kender i dag. Det var især entreprenøren Francois Hennebique der for alvor udbredte kendskabet til jernbetonen, da han i Frankrig i 1890’erne tog patent på et byggesystem til jernbetonhuse – et system som i eftertiden blev anvendt flere steder primært i Europa, men også andre steder i verden. En af de første anvendelser af jernbeton i Danmark finder sted i forbindelse med etageadskillelserne i Statens Museum for Kunst i 1891. Især den monolitiske virkemåde i en betonkonstruktion var med til at ophæve den traditionelle adskillelse mellem det bærende og det bårne i arkitekturen. Materialets indre egenskaber kunne tilpasses anvendelsen, og det kunne formes til blokke, skiver,\nskaller, hvælv og skeletkonstruktioner – samt danne lange udkragninger. Betonen gav dermed muligheder for en ny arkitektur. Auguste Perret var den første arkitekt som så muligheder i betonens arkitektoniske kvaliteter. Han fandt det visuelle udtryk af materialet lige så vigtigt som udtrykket af det konstruktive system, og han eksperimenterede med at give betonen en overflade af samme karakter som natursten. Dermed søgte han at give betonen samme arkitektoniske værdi som de klassiske materialer. 1.3.1.2 Moderne hvide huse i jernbeton I begyndelsen af 1900-tallet blev beton blandt arkitekter generelt betragtet som et trist og udtryksløst materiale med mangel på symbolværdi og kultur, og det blev derfor primært anvendt til konstruktioner, som efterfølgende blev pakket ind i nogle af de mere klassiske byggematerialer. I 1920’erne sker der imidlertid et skifte i arkitekturhistorien, som giver betonen en afgørende hovedrolle og sit helt eget arkitektoniske formsprog. I et forsøg på at frigøre sig fra fortidens stilarter skulle arkitekturen nu først og fremmest være funktionel, hvormed alt som ikke tjente bygningens formål skulle fjernes. Den nye stil blev døbt funktionalismen – også kendt som modernismen. Arkitekturen var især kendetegnet ved de rene, oftest hvidmalede facader, hvorfor funktionalismen også blev kaldet "den hvide stil". Det blev især den fransk-schweiziske arkitekt Le Corbusier der tog betonen til sig og gjorde den til en integreret del af funktionalismen. På grundlag af den armerede betons muligheder, opstillede han i 1926 de 5 berømte punkter, der skulle give den fuldkomne frihed til at realisere den nye arkitektur: 1. 2. 3. 4. 5.\nLes pilotis – bygningen løftes på søjler op over jorden og frigør byggegrunden Le toit jardin – tagterassen, hvor byggegrunden genfindes på taget Le plan libre – den fri plan med vægge uafhængige af bærende søjler La facade libre – den fri facade uafhængig af bærende søjler Fenétre en longueur – det lange, horisontale vindue.\nFigur 2. Villa Savoye i Paris fra 1929 af arkitekten Le Corbusier. Et af funktionalismens hovedværker som eksemplificerer Le Corbusiers 5 berømte punkter om ny arkitektur.\nFunktionalismen skulle vise sig at sejre i de nordiske lande på en måde, man ikke så andre steder i verden. Blandt andet fordi funktionalismens lidt maskinelle arkitektur blev fortolket mere menneskeligt i Norden og samtidig tilsat et islæt af lokale træk. I Danmark var det især arkitekter som Mogens Lassen, Vilhelm Lauritzen og Arne Jacobsen, der havde succes med den nye stil. Blandt andet står Arne Jacobsens boligbebyggelse Bellavista og Bellevue Teatret ved Strandvejen i Klampenborg som hovedværker – helt i ånd med tidens idealer om kubiske bygningskroppe og rene, hvide flader. Byggeriets internationale tilsnit gjorde, at Arne Jacobsen blev sammenlignet med nogle af tidens mest beundrede funktionalisme-arkitekter. Mens Arne Jacobsen mest var inspireret af den tyske arkitekt Walter Gropius – og senere den tyske arkitekt Ludwig Mies van der Rohe – var Mogens Lassen formentlig den arkitekt i Danmark, der bedst overførte principperne fra Le Corbusiers moderne villaer til en nordisk fortolkning. Dette ses blandt andet i en række villaer, som blev opført i 1930'erne, heriblandt hans eget hus på Sølystvej i Klampenborg samt Villa Bakkedal i Hellerup.\nFigur 3. Eksempel på dansk funktionalisme. Villa Bakkedal fra 1934 af den danske arkitekt Mogens Lassen.\nSelvom den hvidmalede betonoverflade blev tilstræbt som ideal i perioden frem til 2. verdenskrig, blev nogle af byggerierne i perioden opført i tegl, for derefter at blive pudset op med mørtel og malet hvide. Andre gange blev betonen anvendt som rammekonstruktioner med udfyldning af tegl – igen pudset og hvidmalet. Og så var der selvfølgelig byggerier, hvor den hvidmalede beton anvendtes hovedmaterialet – med det mest ærlige udtryk som resultat. 1.3.1.3 Brutale betonkonstruktioner I perioden efter 2. verdenskrig opstod et mere udpræget krav om ægthed i arkitekturen. For betonen blev denne periode meget afgørende. Ikke kun konstruktionerne skulle træde tydeligt frem – også selve overfladerne skulle udvise en ærlighed overfor materialets udtryk, frembragt i en mere og mere industrialiseret proces. Igen var især Le Corbusier en af pionererne, der inspirerede til at anvende betonen på en ny måde. Hvor betonen før krigen skulle være fin, ensartet og hvidmalet, skulle betonen nu signalere styrke og råhed ved blandt andet at lade overfladerne stå grå og ubehandlede. Således blev betonoverfladerne skabt ved at støbe mod ru, uhøvlede brædder. Det skabte rå betonoverflader, hvor bræddernes grove tekstur kunne aflæses i betonens overflade. Byggerierne i denne periode var med til at lægge navn til brutalismen.\nI Danmark var det især arkitekterne Knud Friis og Elmar Moltke, der tog den nye anvendelse af betonen til sig, og udviklede en lokal dansk udgave af brutalismen. I 1966 blev det næsten chokerende brutale betonbyggeri Hotel Lakolk opført på Rømø – et byggeri der skulle bane vejen for en lang række byggerier af Friis og Moltke i årene efter, hvor de anvendte betonen råt og ubehandlet.\nFigur 4. Entreprenørhøjskolen i Ebeltoft fra 1968 er et af arkitekterne Friis og Moltkes hovedværker. Et firlænget anlæg helt af beton og med græs på taget, der som en grå monolit vokser ud af stedet.\nFigur 5. Dansk Brutalisme eksemplificeret gennem Holbæk Seminarium fra 1967.\nBrutalismen når måske sit højdepunkt med Vikingeskibshallen i Roskilde fra 1968, tegnet af arkitekten Erik Christian Sørensen. Her er det ikke den monolitiske virkning – men derimod de kraftfulde betonkonstruktioner der skaber et brutalt og ærligt udtryk både i interiøret og eksteriøret helt i tråd med tidens ideal.\nFigur 6. Brutalistisk sammenstilling af konstruktioner der udgør Vikingeskibshallen i Roskilde.\n1.3.1.4 Ingeniørmæssige bedrifter I tiden midt i 1900-tallet var der stor interesse for at undersøge jernbetonens konstruktionsmæssige potentiale til at lave store spænd. Det førte til en række eksperimenter, hvor ingeniører og arkitekter afprøvede mulighederne gennem en række imponerende bygværker, hvor det var konstruktionens udformning og formsprog, der var dominerende. Den schweiziske ingeniør Robert Maillart projekterede en række betonbroer, som på flere måder var skelsættende indenfor brobygningskunsten. Han var den første til at bryde med stenbroernes rodfæstede traditioner, og formgav i stedet en række betonbroer i overensstemmelse med kræfternes forløb og betonens konstruktive egenskaber. Et højdepunkt når han med Salginatobelbrücke ved Schiers i Schweiz i 1930. Maillarts broer fik stor indflydelse på arkitekternes forståelse af den armerede betons konstruktive og æstetiske muligheder i funktionalismen.\nFigur 7. Elegant udformning af brokonstruktion i form af Salginatobelbrücke i Schweiz.\nBetonens egenskaber blev udover til brokonstruktioner også anvendt til at bygge tagkonstruktioner med store spænd. Den italienske ingeniør Pier Luigi Nervi var en af pionererne, der formåede at kombinere klar logik med æstetisk følsomhed. Således opførte han en række udstillings- og sportshaller opbygget af imponerende konstruktioner i beton. Mest kendt er nok sportshallen Palazzetto dello Sport, der blev bygget til sommerolympiaden i Rom i 1960. Hallens kuppel, der er 61 meter i diameter, består af over 1500 præfabrikerede betonelementer, der tilsammen udgør en imponerende ribbekonstruktion.\nFigur 8. Loftkonstruktionen I Palazzetto dello Sport fra 1960.\nBetonens muligheder for at indgå i konstruktioner, hvor en materialebesparende tilgang skaber lette, æstetiske konstruktioner, blev også afprøvet gennem tynde skalkonstruktioner. Her var det især den spanske arkitekt Felix Candela som viste mulighederne gennem en række bygværker, hvor betonens lave tykkelse gav mindelser om karton foldet til imponerende skalkonstruktioner. I Danmark blev betonens statiske potentiale også udforsket. Det gav sig blandt andet udtryk i forbindelse med bølgetaget i ankomsthallen i Københavns Lufthavn fra 1938 samt den dobbeltkrumme skalkonstruktion i Radiohusets Koncertsal fra 1945 – begge af den danske arkitekt Vilhelm Lauritzen. Det var i forbindelse med brobygning, at de store betonkonstruktioner blev synlige i Danmark. Det var især opfindelsen af spændbeton, der fik en stor betydning for betonens rolle i dansk brobyggeri. Før 2. verdenskrig var de fleste broer i Danmark opført som stålbroer, men efter krigen blev broerne i stedet opført som betonbroer, der blev for- eller efterspændt med kabler gennem betonen. Teknikken blev blandt andet anvendt i forbindelse med opførelsen af en række smukke betonbroer, heriblandt Svendborgsundsbroen, Vejlefjordbroen, Alssundbroen og Sallingsundbroen. I nyere tid anvendes beton fortsat i forbindelse med store brokonstruktioner i Danmark. Således udgør Storebæltsbroen og Øresundsbroen to brokonstruktioner i international klasse. Storebæltsbroen, der er tegnet af det danske arkitektfirma Dissing og Weitling, stod i 1998 færdig efter 7 års byggeri. Broens østlige del består af en knap 7 km lang\nhængebro, hvor de kraftige pyloner i beton udgør et imponerende fikspunkt midt ude i Storebælt. Broen er en fornem demonstration af, hvordan et betonbyggeri på samme tid både kan være kraftfuldt og elegant. Bare to år efter Storebæltsbroen stod færdig blev Sverige og Danmark forbundet over Øresund. Den østlige del af øresundsforbindelsen udgøres af en højbro, hvor 4 næsten 200 meter høje pyloner udgør 4 majestætiske tårne midt ude i Øresund. De slanke betonpyloners dimensioner mindskes på vejen fra havoverfladen til toppen og står nærmest som 4 monumentale obelisker.\nFigur 9. Kraftfulde betonkonstruktioner i forbindelse med Storebæltsbroen.\n1.3.1.5 Skulpturel og ekspressiv beton Sideløbende med udforskningen af betonens statiske egenskaber til at skabe store, elegante spænd, var der også en række arkitekter som havde hovedfokus på betonens frie formbarhed. De så således betonen som det materiale, der kunne materialisere tankerne om frit formet arkitektur – ofte inspireret af naturens former. Det førte til en ny arkitektur, hvor betonens skulpturelle og ekspressive virkning ofte blev et ikonisk hovedmotiv i værkerne. Allerede tidligt i historien eksperimenterer Antonio Gaudi med en individuelt formet arkitektur. Også Erich Mendelsohn søger at forme arkitekturen frit ved anvendelse af især beton. Et af hans kendte værker er Einsteinturm i Potsdam fra 1921. Senere blev der opført en række bygninger i USA, som senere gik hen og blev nogle af arkitekturens betydningsfulde hovedværker. Blandt disse er to værker af den amerikanske arkitekt Frank Lloyd Wright. Det ene er sommerboligen ”Falling Water House” fra 1939, hvor skulpturelle terrasser af beton er forankret i klipperne og krænger udover et vandfald. Det andet er Guggenheim Museum i New York fra 1959, hvor en spiralformet rampe af beton danner en form som et sneglehus. I USA opførte også den finsk-amerikanske arkitekt Eero Saarinen den ekspressionistiske TWA-terminal i Kennedy Airport i 1962, hvor den organiske spændbetonkonstruktion giver mindelser om vingerne på en fugl.\nFigur 10. Solomon R. Guggenheim Museum fra 1959 af arkitekten Frank Lloyd Wright. Bygningen er et hovedværk i amerikansk arkitektur.\nFigur 11. TWA-terminalen i Kennedy Airport fra 1962 af arkitekten Eero Saarinen. Bygningen er et eksempel på ekspressiv og skulpturel anvendelse af betonkonstruktioner i arkitekturen.\nOgså Le Corbusier, som igennem hele sit arkitekturvirke har påvirket betonens arkitektoniske udvikling, satte sit præg på muligheder for en friere udformning af betonkonstruktioner. Det gav sig især til udtryk gennem kirken Notre-Dame-du-Haut i Ronchamp fra 1955, der fremstår som en stor betonskulptur, hvor især det store, ekspressive tag i beton udgør et vigtigt element. Le Corbusier udforskede også betonens formbarhed gennem flere værker i det storstilede projekt Chandigarh – en ny by i Indien som blev opført i 1950’erne.\nFigur 12. Notre-Dame-du-Haut i Ronchamp fra 1955 af arkitekten Le Corbusier.\nEn af Le Corbusiers store beundrere var den Brasilianske arkitekt Oscar Niemeyer, der også blev arkitekt på et storstilet byplansprojekt: Brasiliens nye hovedstad Brasilia – bygget fra 1956 til 1960. Her fik Niemeyer mulighed for at opføre en række bygninger, der med frit formede betonkonstruktioner udgør en betydelig del af Brasilias arkitektoniske fremtoning. Den danske arkitekt, der har haft størst betydning for udviklingen af den danske betonarkitektur, er Jørn Utzon (1918-2008). I flere af hans værker har han udfordret betonens potentiale og dermed skabt en helt unik betonarkitektur. Hans ubestridte hovedværk, og samtidig verdens mest berømt bygning i nyere arkitekturhistorie, er Sydney Opera House. Selvom Sydney Operaen er opført lang fra de nordiske himmelstrøg, er inspirationen blandt andet hentet fra Kronborg i Helsingør, hvis placering er at sammenligne med operahusets placering Sydney. Som bekendt var Utzon ikke med til hele byggeriet, men de store betonkonstruktioner nåede de heldigvis at blive opført under hans ledelse, inden han i 1966 blev presset til at forlade byggeriet. Her er især husets store, ekspressive skaller et betonmesterværk i sig selv. De er udformet som udsnit af en kugleskal, og de indvendige overflader danner en ribbestruktur, inspireret af palmeblade, der står med ubehandlede betonoverflader.\nKonstruktivt er skallerne opbygget af dobbeltkurvede ribbeelementer i beton, hvoraf flere af elementerne udgør store serier af ens elementer. De er efterfølgende efterspændt med kabler i den insitustøbte base. Yderst er skallerne pålagt glaserede klinker.\nFigur 13. Sydney Opera House fra 1973 af den danske arkitekt Jørn Utzon. Opera huset er et berømt symbol på en by – vel kun overgået af en anden berømt konstruktion – Eiffel tårnet i Paris\nHvis Operahuset i Sydney blev Utzons udenlandske hovedværk, blev kirken i Bagsværd fra 1976 hans hovedværk i Danmark. En bygning, der på afstand kan minde lidt om et industrianlæg, men ved nærmere eftersyn åbner der sig en helt anden oplevelse, der kulminerer inde i det magiske kirkerum. Kirken er opført af præfabrikerede betonrammer i varierende højde, der er opført i grå beton og med udfyldning af facadeelementer i hvid beton. Indvendig fremstår bygningen primært i hvidmalede betonoverflader, der når sit højdepunkt med det buede betonloft, der med sine bølgende former nænsomt lader lyset falde blødt ind i kirkerummet. Loftkonstruktionen, der spænder 17 meter, er blot 10 cm tyk og sprøjtestøbt mod en forskalling af rå brædder, hvis struktur kan aflæses på tværs af konstruktionen.\nFigur 14. Bagsværd kirke fra 1976 af arkitekten Jørn Utzon. Utzons danske hovedværk, hvor det buede kirkeloft i beton udgør et magisk himmelhvælv.\n1.3.1.6 Strukturelle betonelementer Industrialiseringen af byggeriet satte for alvor ind i Europa i slutningen af 1950'erne. Som en løsning på den akutte boligmangel, der herskede i det meste af Europa herunder også i Danmark, blev der indført masseproduktion af byggekomponenter. Dette medførte et krav om modulprojektering og standardisering af byggematerialerne. Presset fra produktionssiden betød, at de arkitekturideologier, der gik ind for ensartethed og rationalitet i både form og produktion, havde en klar fordel frem for andre herskende ideologier. Etagehuset blev den foretrukne boligform, primært af byggerationelle hensyn. 1960'erne og 1970'erne blev således i store dele af Europa præget af meget store industrielt producerede boligbebyggelser bestående af systematisk udlagte blokke. Områderne, der blev placeret i de store byers forstæder, blev senere genstand for sociale problemer, da boligmarkedet igen vendte, idet de endte som opsamlingssteder for samfundets svagest stillede. Betonelementet spillede en afgørende rolle i opførelsen af de mange boligblokke. De gamle murede konstruktionsprincipper med bærende facader og bærende hovedskillevægge i bygningens midte blev afløst af bærende betonelementskillevægge placeret på tværs af bygningens længderetning og uden bærende facader i bygningens længderetning. Arkitekturen bar tydeligt præg af, at de præfabrikerede betonelementer uden synlig forskel både kunne anvendes som bærende eller udfyldende, og der opstod derfor ofte en meget ensformig, repeterende arkitektur. I 1970'erne havde kritikken af de store boligområder vokset sig stærk. Beton(elementerne) fik en del af skylden og begrebet betonslum opstod. I 1980'erne blev flere af byggerierne dekoreret og malet i sprælske farver, og de synlige\nbetonelementer forsvandt langsomt ud af byggeriet. Produktionen af betonelementer fortsatte dog ufortrødent, og langt de fleste bygninger opføres stadig med betonelementer – men elementerne anvendes primært som råhus uden æstetiske overvejelser, og pakkes ind i isolering og andre facadematerialer - primært glas og tegl. Trods den uheldige rolle, som betonelementet havde fået, var der flere arkitekter som formåede at frembringe stor arkitektur med betonelementer. I Danmark blev et af højdepunkterne med brugen af betonelementer til etageboliger, boligbebyggelsen Høje Gladsaxe fra 1968, tegnet af arkitekterne Povl Ernst Hoff og Bennet Windinge. Her udgør de fem 16-etagers boligblokke et markant fikspunkt i landskabet omkring København. Bebyggelserne blev opført fuldstændig i tidens ånd med faste moduler og standardiserede betonelementer. Som et modsvar til de mange høje boligblokke, tegnede Fællestegnestuen samme år Albertslund Syd, der også var opført med standardiserede betonelementer – men kun i én etage, hvormed der opstod en tæt, lav by. Bebyggelsen var med til at inspirere til opførelsen af andre tæt-lav bebyggelser, heriblandt Galgebakken fra 1974.\nFigur 15. Galgebakken fra 1974 af J.P.Storgård & J. Ørum-Nielsen, Hanne Marchussen og Anne Ørum-Nielsen. De rødlige betonelementer med fritlagte overflader udgør et væsentligt udtryk i arkitekturen.\nEt af tidens mest ambitiøse byggerier var Herlev Hospital fra 1976. Byggeriet, som blev tegnet af arkitekterne Gehrdt Bornebusch, Jørgen Selchau og Max Brüel, blev opført som industrialiseret montagebyggeri med betonelementer. Også arkitekten Knud Munk viste med opførelsen af Amtsgården i Roskilde (nu Roskilde Rådhus), international klasse ved en virkningsfuld brug af betonelementer. Bygningens kontorfløj er opført som en præfabrikeret skeletkonstruktion i beton bestående af søjler, facadedragere, bjælker og dæk sammenstillet i en åben struktur der står i rolig kontrast til bygningens lukkede og massive del i pladsstøbt beton.\nFigur 16. Herlev hospital fra 1976 – eksempel på at industrialiseret montagebyggeri med betonelementer også kan føre til en varieret og inspirerende arkitektur.\nFigur 17. Roskilde Rådhus af Knud Munk. Fantasifuld sammenstilling af betonelementer.\nDen danske arkitekt, som måske fik mest ud af de arkitektoniske mulighederne med betonelementer, var Jørn Utzon. Han viste på magisk vis, hvordan betonelementer kunne sammenstilles til en både organisk og magisk arkitektur. Udover Sydney Opera House er et eksempel på dette Paustian Møbelhus. Bygningen, som er placeret i Nordhavnen i København, er opbygget af præfabrikerede betonelementer, der efter\ninspirationen fra den danske bøgeskov udgør en betagende søjleskov der kulminerer med lysningen – det store rum i midten, der spænder over alle etager.\nFigur 18. Paustian af den danske arkitekt Jørn Utzon. Magisk og poetisk sammenstilling af betonelementer.\n1.3.1.7 Nye betonidealer Bortset fra enkelte undtagelser ses betonen i 1980'erne ikke så ofte som synligt materiale. Og når det anvendes, er det oftest i samspil med så mange andre byggematerialer, at det er svært at tale om egentlig betonarkitektur. Perioden er præget af postmodernismens idealer om en symbolpræget og sammensat arkitektur, hvor genbrug af historiske typer og referencer til historiske arkitekturelementer er typiske kendetegn. Som et opgør mod postmodernismens historiske tilbageblik opstår dekonstruktivismen, hvor arkitekturen accepterer den opløste og fragmenterede virkelighed. Dette ønske om at nedbryde formsprog og helhed i arkitekturen får aldrig rigtig fat i Norden, som det gør andre steder i Europa – sandsynligvis grundet en for stor kontrast i forhold til den nordiske tradition, hvor helhed og harmoni er kvalitetsbegreber, der bliver værnet om. På grund af betonens store fleksibilitet bliver den ofte anvendt i forbindelse med dekonstruktivismens skæve formsprog. Men tit også i sammenstilling med mange andre byggematerialer. En af de arkitekter, som mest fremtrædende anvender beton til at udtrykke tidens nye formsprog er den irakisk-britiske arkitekt Zaha Hadid. Med brandstationen i Weil am Rhein fra 1993 viser hun, hvordan skrå skiver af beton kan sammenstilles til en bygninger, der efter alle kunstens regler trodser konstruktiv fornuft. Hun har opført en række bygninger, der er en direkte udvikling af den dekonstruktivistiske tankegang – heriblandt Phaeno Science Center i Wolfsburg fra\n2005, hvor betonen er det altdominerende materiale, samt tilbygningen til Ordrupgaard i 2006, der er en mere afdæmpet udgave af Zaha Hadids ekspressive arkitektur.\nFigur 19. Ordupgaard tilbygningen fra 2006 af Zaha Hadid opført i sort beton. Bygningen fik insitu prisen i 2006.\nI Danmark bliver der også bygget i beton, helt efter dekonstruktivismens idealer. Den unge danske arkitekt Søren Robert Lund, vinder konkurrencen om at bygge det nye museum for moderne kunst i Ishøj ud til Køge Bugt. Museet, der står færdig i 1996, består af en hovedakse, der støder sammen med og gennembrydes af andre bygningselementer i beton.\nFigur 20. Arken i Ishøj fra 1996 af arkitekten Søren Robert Lund. Et dansk eksempel på dekonstruktivistisk arkitektur i beton.\nI 1990'erne er der en række arkitekter, der ser nogle helt nye muligheder i betonen. Kendetegnende for deres anvendelsen er, at betonen oftest anvendes ubehandlet, hvorved betonens ærlige udtryk træder frem. Der er nærmest tale om en forfinelse af idealerne fra brutalismen – men hvor betonen nu gøres mere eksklusiv og spiller mere sammen med andre fint forarbejdede byggematerialer, hvorved der opstår en harmonisk og kontrastfyldt arkitektur.\nInternationalt er der især 2 kendte arkitekter, som har formået at bygge videre på udviklingen af beton i arkitekturen: Den japanske arkitekt Tadao Ando og den spanske arkitekt Santiago Calatrava. Med beton som altdominerende materiale opfører Ando en lang række bygninger i Japan. De rå betonoverflader ude som inde med nøjsomt proportionerede formplader og placerede konushuller fortæller historien om, hvordan væggene blev konstrueret og giver overfladerne en oplevelse af skala og proportioner. Betonen fremstår som et ædelt materiale, og det var da også Ando som har beskrevet betonen som vor tids marmor. Hvor Tadao Ando er kendt for at forædle betonoverfladen formår Santiago Calatrava især at udforme spektakulære konstruktioner med beton i et organisk og konstruktivt formsprog. Ved at presse mulighederne for, hvad der kan lade sig gøre konstruktivt med beton – og samtidig lader betonoverfladerne stå synlige – fremstår flere af Calatravas bygninger som førende eksempler på beton anvendt på betons præmisser. I tiden frem til i dag tegnes betonarkitekturen af en lang række internationale tegnestuer, der dermed har placeret sig i seneste led i betontraditionen og herigennem har fornyet arkitekturen og givet betonen nye, interessante former og overflader.\nFigur 21. Tenerife Opera House fra 2003 af Santiago Calatrava. Et eksempel på betonarkitektur som flytter grænserne for det mulige.\nI Danmark begynder der for alvor at ske noget igen inden for betonarkitekturen, da arkitekterne Christian og Signe Cold i 1996 vinder den åbne konkurrence om en ny hovedindgang til Zoologisk Have i København. Bygningen indeholder blandt andet en tung auditoriebygning i pladsstøbt beton, hvor betonen står både kraftfuld og hudløst ærlig.\nI forbindelse med byggeriet danner de tegnestuen Entasis, og det viser sig at være startskuddet til en række projekter, hvor beton er det dominerende byggemateriale. Dette omfatter tilbygningen til Kildeskovshallen i Gentofte, hvor den nedsænkede betonbygning står i smuk kontrast til den højtrækkende hovedbygning. I 2009 vinder de Betonelement-prisen i Danmark for deres boligbyggeri Emaljehaven i København. Bygningen er opført med polerede betonelementer, der er sammenstillet i et nyskabende fletværk i facaden.\nFigur 22. Tegnestuen Entasis fornyer den danske betonarkitektur, blandt andet gennem Indgangspartiet til Zoo i København fra 1998 (Tv) og Tilbygningen til Kildeskovshallen i Gentofte fra 2002 (Th).\nI 2006 opføres spejderhytten Hindemosehus af den danske arkitekt Sophus Søbye, der i projektet udnytter flere af betonens både statiske og æstetiske muligheder. De rå betonvægge, der både er grove og fine på samme tid, danner robuste rammer om spejdernes friluftsaktiviteter, hvor grænsen mellem ude og inde i bygningen opleves flydende. Bygningen er opført med facader i pladsstøbt beton i op til 4 meters højde, og mens de udvendige betonoverflader er støbt mod glat pladeforskalling, er overfladerne ind mod gårdspladsen støbt mod ru bræddeforskalling, hvilket skaber en interessant variation gennem anlægget. Byggeriet modtog In-Situ Prisen i 2008.\nFigur 23. Hindemosehus fra 2006 af arkitekten Sophus Søbye.\n1.3.1.8 Betonarkitektur i fremtiden Arkitekturen står i 2014 overfor en kæmpe udfordring. Digitale 3D-modelleringsværktøjer anvendes i stigende grad til at udvikle nye, ekspressive formsprog, hvorved en digital arkitektur vinder frem. Men stadig møder den nye arkitektur forhindringer på vejen mod realisering. Der er fortsat et markant gab mellem det, der kan tegnes digitalt, og det der kan fremstilles fysisk – især inden for realistiske, økonomiske rammer. Dette gælder også for fremstillingen af betonkonstruktioner i et digitalt formsprog. Her ligger de store barrierer i fremstillingen af den forskalling som skal forme betonen, samt fremstilling af den armering som med stor nøjagtighed skal følge denne form. Men det er formentlig kun et spørgsmål om tid. Gennem en række udviklingsprojekter både på internationalt og nationalt plan videreudvikles og udforskes de teknologier, som skal muliggøre fremstillingen af betonkonstruktioner i et digitalt formsprog. En udvikling der er vigtig for at betonen for alvor kan udløse sit store potentiale i fremtidens arkitektur. Der forskes meget i forskellige CAM-teknologier (Computer-Aided-Manufacturing), der alle har det til fælles, at de kan omsætte digitale 3D-modeller til fysiske objekter. En stor fordel ved disse teknologier er, at det er relativt nemt at skabe amorfe geometrier med høje kurvaturer, hvilket åbner op for en arkitektur, hvor betonen kan fremstå frit formet. To eksempler på frit-formet betonarkitektur skabt via CAM-teknologi er Merzedes Benz Museum i Stuttgart fra 2006 af det hollandske arkitektfirma UNStudio og Spencer Dock Bridge i Dublin fra 2009 af den engelske tegnestue Amanda Levete Architects. Betonkonstruktionerne i Merzedes Benz Museum er skabt ved CNC-skæring af støbeplader af krydsfiner og sammensat til en dobbeltkrum forskalling, og forskallingen til Spencer Dock Bridge er skabt via CNC-fræsning af store blokke i ekspanderet polystyren.\nFigur 24. Dobbeltkrumme betonkonstruktioner i Mercedes Benz Museum i Stuttgart fra 2006 skabt via digitalt fabrikation af forskalling til beton.\nOgså i Danmark findes der eksempler på digitalt fabrikeret arkitektur. Således er en 12 meter lang betonpavillon støbt i Glostrup skabt som hovedresultatet fra udviklingsprojektet Unikabeton. Konstruktionen – som viser mulighederne ved digitalt frembragt arkitektur, hvor et specialsoftware har optimeret formen til en organisk minimalkonstruktion – er skabt ved hjælp af robotteknologi. Alle forskallingsdele er fræset ud i ekspanderet polystyren. Samme teknologi blev anvendt til opførelsen af en endnu større betonpavillon i Aarhus i 2014, hvor teknologien blev presset til det yderste. Konstruktionen, som blev skabt gennem det europæiske udviklingsprojekt TailorCrete, introducerede endvidere en teknik, hvor de robotfremstillede forskallingsdele kunne genanvendes – helt i tråd med tankegangen om bæredygtige byggeprincipper.\nFigur 25. Betonpavillon i Aarhus der viser nogle af de formmæssige potentialer ved digital fabrikation af støbeforme til beton.\nDe nævnte eksempler udnytter mulighederne ved substraktive processer, men fremover vil der også blive sat mere fokus på de additive processer. Mulighederne er fx til stede for at 3-D printe bygninger med en hurtighærdnende beton. Meget tyder på, at beton som æstetisk materiale fremover vil få en endnu større rolle i arkitekturen end i dag. Betonen, denne frit formbare flydende sten, er et helt oplagt byggemateriale, når fremtidens digitale arkitektur skal bygges. Et materiale, der både kan være hovedkonstruktion, formes frit, have æstetiske og ærlige overflader samt være bæredygtigt især på grund af den lange levetid, har alle forudsætningerne for også at være fremtidens foretrukne byggemateriale, når den nye bølge af digitalt formet arkitektur for alvor slår igennem. 1.3.2\nBeton har en række unikke egenskaber, der adskiller den markant fra andre byggematerialer. Beton er plastisk i sin oprindelse og kan formgives til en hver tænkelig geometri, der – med rette valg og dimensionering af den indre armering – kan indgå som bærende konstruktion i et byggeri, hvor konstruktionen både optager betydelige tryk og trækkræfter. Herudover er beton materialet med de mange ansigter. Således\nkan betonoverfladen bibringes alle tænkelige farver, teksturer, mønstre og relieffer, hvilket giver en stor palet af muligheder, når betonens udtryk skal frembringes. I det følgende gennemgås en række udvalgte overfladetyper, der er blevet anvendt i arkitekturen som en vigtig del af det arkitektoniske udtryk. Overfladerne kan overordnet deles op i ubearbejdede overflader og efterbearbejdede overflader, der begge indeholder en række muligheder for at give betonoverfladen en helt særlig karakter i forhold til struktur og tekstur. Udover ubearbejdede og efterbehandlede overflader, vil muligheden for at skabe farver, mønstre og relieffer blive behandlet særskilt. 1.3.2.1 Ubearbejdede formstøbte overflader Hvis formstøbte overflader ikke bearbejdes efter afformning, fremstår betonoverfladen med et nøjagtigt aftryk af støbeformens karakter gengivet ned til mindste, synlige detalje. Et særligt fænomen ved støbning af ubearbejdede overflader er porehuller. Disse skyldes indesluttet luft som er blevet hængende i overfladen under udstøbningen. Porehuller kan aldrig helt undgås – særligt når der støbes mod tætte, glatte overflader – og de må betragtes som en naturlig, integreret del af betonoverfladen så længe antallet og størrelsen af huller ikke giver anledning til dominans og uensartede overflader. Valg af støbeformens materiale og karakter er naturligvis afgørende for, hvilken karakter betonen efterfølgende får. Et af de mest anvendte materialer til støbeforme er træ. Gennem tiden har især anvendelsen af rå, uhøvlede brædder været med til at tegne betonens ansigt. Mulighederne med bræddestruktur i betonoverflader er blevet udviklet i mange interessante variationer både hvad angår struktur, størrelse og orientering. Bræddeforskallingens karakteristiske opstribning af betonoverfladen har til alle tider været et vigtigt virkemiddel i arkitekturen, hvor brædderne både har været med til at fortælle historien om betonoverfladens tilblivelse samt give en fornemmelse af skala i byggeriet. Bræddeforskallingen var næsten altdominerende til pladsstøbte konstruktioner i 1960’erne og 1970’erne. Senere har forskalling udført af plader af krydsfiner eller stål vundet frem, men mange betonkonstruktioner udføres fortsat med bræddeforskalling.\nFigur 26. Eksempler på forskellige betonoverflader støbt mod ru bræddeforskalling. Tv: Flodhestehuset i Zoo, Købehavn fra 2007 af Dall & Lindhardtsen. Midt: Sælarium – udvidelse af Nordsømuseet i Hirtshals fra 2001 af Friis & Moltke. Th: Gug Kirke ved Aalborg fra 1972 af Inger og Johannes Exner.\nKrydsfinerplader anvendes ofte som forskalling. Nogle gange ubehandlede, hvormed træets årestruktur træder frem i overfladen – men oftest anvendes belagt med en glat, vandtæt støbefilm, der giver betonen en glat overflade uden karakter fra træet. Disse krydsfinerplader, som ofte blot kaldes for støbeplader, har siden 1980’erne overhalet bræddeforskallingen som det foretrukne forskallingsmateriale til pladsstøbte konstruktioner. Muligheden for at skabe store, glatte betonflader har tiltalt flere arkitekter og bygherrer, og denne type betonoverflader er i 2014 den mest anvendte.\nFigur 27. Betonoverflade støbt mod traditionelle støbeplader. Samlingerne mellem støbepladerne i forskallingen tegner en karakteristisk grat i betonen. Fra Bunkermuseet i Hanstholm fra 2002 af CUBO Arkitekter.\nEt andet hyppigt anvendt formmateriale, som også giver en glat overflade, er stål. Forme i stål anvendes typisk i forbindelse med større, ensartede flader – primært i forbindelsen med seriefremstilling af præfabrikerede betonelementer. Stålforme er dyre i anskaffelse, men kan oftest anvendes til flere hundrede støbninger før udskiftning. Træ og stål er de mest anvendte materialer til betonstøbeforme, men det er i teorien muligt at støbe mod mange slags materialer. I det følgende gennemgås en række alternative materialer der på baggrund af deres egenskaber har vist sig velegnet som materialer til betonstøbeforme. Glasfiberarmeret polyester er et stærkt og holdbart formmateriale. Formen fremstilles på baggrund af en master-form, hvor polyesteren påføres. Overfladen bliver meget glat uden synlige samlinger. Metoden anvendes ofte i forbindelse med masseproduktion af præfabrikerede elementer, hvor en høj fremstillingspris tjenes hjem gennem muligheden for mange støbninger i samme støbeform. Tekstiler hører til et af de nyere formmaterialer. Tekstilerne har en række formgivningsog håndteringsmæssige fordele og kan udgøre selve støbeformen eller anvendes som indlæg heri. Tekstilernes åbne stuktur tillader at luft og overskudsvand fra betonen kan passere. Det giver en tættere overflade, da vand/cement forholdet sænkes, og samtidig bliver overfladen overvejende porefri og mere ensartet. Betonoverfladen vil selvfølgelig få karakter efter tekstilernes struktur. Tekstiler kan i øvrigt udnyttes som armering af betonen.\nFigur 28. Tekstiler blev anvendt som forskalling i forbindelse med HEART i Herning fra 2009 af Steven Holl. Tekstilerne blev anvendt som indlæg i forskallingen, og har skabt særlig en særlig ”stoflig” tekstur – inklusive foldninger i stoffet.\n1.3.2.2 Ubearbejdede overflader ved særlige støbemetoder Støbning af beton i en fast form er ikke den eneste anvendte støbemetode. Et par alternativer gennemgås i det følgende. Disse metoder har en afgørende betydning for betonens arkitektoniske fremtræden. Glideforskalling anvendes oftest i forbindelse med høje konstruktioner, såsom siloer, tårne, trappeskakte og høje vægge. Under støbningen løftes støbeformen gradvist, mens der støbes kontinuerligt. Glideforskallingens støbeflade består typisk af træ eller stål. Karakteristisk for glibestøbte overflader er, at der fremkommer både vertikale og horisontale striber i betonen, hvilket kan bidrage til det arkitektoniske udtryk. Sprøjtebeton giver sit helt eget udtryk i betonoverfladen. Udgangspunktet for en sprøjtestøbning udgøres af en åben (ensidig) støbeform normalt med et armeringsnet formet som den endelige konstruktion. Herpå sprøjtes betonen ved hjælp af trykluft, indtil der er opnået en ensartet tykkelse. Overfladen kendetegnes ved at være meget grov, hvilket giver en meget levende overflade.\nFigur 29. Sprøjtestøbte betonoverflader på Minnaert Building i Utrecht, Holland fra 1997 af Neutelings Riedijk.\n1.3.2.3 Efterbearbejdede overflader Betonoverflader kan bearbejdes efter støbningen, så de får en særlig overfladekarakter. Ved ubearbejdede betonoverflader er det cementhuden, der karakteriserer betonoverfladen, mens det ved efterbearbejdede overflader især er tilslaget – evt. i kombination med cementhuden – som karakteriserer overfladen. Derfor vil både type og farve af tilslag være afgørende for den efterbearbejdede betonoverflades fremtræden. Der findes et utal af metoder til at efterbearbejde betonoverfladen, og i det følgende gennemgås nogle af de mest anvendte. Afsyring er en metode som oftest anvendes i forbindelse med betonelementer, men kan også anvendes til pladsstøbte betonoverflader. Metoden bygger på, at betonoverfladen vaskes i syre som efterfølgende spules væk, hvormed den yderste cementpasta opløses, og det fine tilslag fremhæves i overfladen. Resultatet er en meget levende betonoverflade, hvor farven og strukturen fra det fine tilslag bidrager til at give en særlig overfladekvalitet.\nFigur 30. Afsyrede betonoverflader på Scandinavian Congress Center i Aarhus fra 1995 af Friis & Moltke.\nSandblæsning af betonoverflader giver en dybere og grovere frilægning af tilslaget end afsyring – og typisk vil det også være vanskeligere at udføre. Sandet fjerner både cementpasta og i nogen grad fint tilslag, hvormed overfladen bliver forholdsvis ru. Idet sandblæsningen også påvirker det blottede tilslag, får dette et mat udtryk. Sandblæsningen kan udføres både med fint sand og groft sand, hvormed forskellige grader af ruhed og mathed kan opnås. Arkitektonisk giver metoden mulighed for at skabe betonoverflader, der kan give mindelser om flere ubehandlede naturstenstyper og dermed et mere råt udtryk. Kunstnerisk anvendes metoden også til at skabe mønstre og relieffer i betonen. Betegnelsen fritlagte betonoverflader anvendes i de tilfælde, hvor det er tilslaget der udgør ”betonens” overflade. Frilægning opnås typisk ved at påføre en retarder – fx en sukkeropløsning der forsinker betonens afbindingstid – direkte på formmaterialet. Efter afformning spules den ikke-afbundede cementpasta i overfladen væk, hvormed tilslaget træder frem og dermed udgør den egentlige overflade. Derfor vil tilslagets udseende – størrelse, form og farve – være afgørende for, hvordan overfladen fremtræder.\nFigur 31. Frilagt betonoverflade i forbindelse med Mærsks hovedsæde i København fra 1979 af Ole Hagen.\nKløvede overflader er en samlet betegnelse for en række mekaniske efterbearbejdningsmetoder, hvor den hærdnede betonoverflade kløves, hamres eller hugges, hvormed der skabes en grov tekstur med synlige spor fra den anvendte metode. Overfladen fremstår med mange små brudflader, der kan give mindelser om eksempelvis grove granitoverflader.\nFigur 32. Eksempel på kløvede betonoverflader i forbindelse med MAGMA Kunst- og Kongrescenter på Tenerife fra 2005 af Fernando Martin Menis.\nVed en slebet betonoverflade træder betonens tilslagsmaterialer frem og giver den velkendte terazzooverflade. Der findes 4 overordnede grader af slebne overflader afhængigt af, hvor fin eller grov overfladen skal fremstå:\nGrovslibning; grov overflade Finslibning; fin, mat overflade Polérslibning; højere finhedsgrad end finslibning Polering; fin, glinsende overflade.\nFigur 33. Eksempel på slebne betonoverflader i forbindelse med Emaljehaven i København fra 2006 af Entasis.\nMens de omtalte efterbearbejdningsmetoder udføres på den hærdede beton, findes en række efterbearbejdningsmetoder som udføres på den friske beton for at give en særlig overflade. Med disse metoder, som oftest udføres i forbindelse med gulvflader eller betonelementer, kan der eksempelvis opnås glittede, kostede og rullede betonoverflader. Glittede overflader udføres typisk med specialmaskiner – tallerken- og vingeglittere, der i roterende bevægelser afriver og glitter overfladen. Glittede overflader kan korrekt udført blive endog meget ensartede og glatte i overfladen. Kostede overflader opnås ved at en kost trækkes hen over den endnu ikke hærdede betonoverflade, hvilket skaber en rillet overflade. Rullede overflader udføres med ruller eller valser, som efterlader en levende, bølget overflade. 1.3.2.4 Farver og nuancer Betonens farve bestemmes af de fine partikler, dvs. cement, tilsætninger og filler i tilslaget.\nSom udgangspunkt er det cementen, der bestemmer betonens farve, hvilket vil være grå eller hvid (ved brug af hvid cement). Herefter bestemmer eventuelle tilsætninger som mikrosilika, flyveaske eller kalkfiller samt det fine sand farvenuancen. Flyveaske og mikrosilika giver en mørkere grå nuance, end hvis der kun anvendes cement.\nFigur 34. Betonoverflader i gule nuancer ved Flodhestehuset i Zoo, København. Farven skyldes anvendelsen af Ikast-sand som tilslag i betonen, hvilket giver den gule toning.\nUdover de traditionelle ”betonfarver” kan betonen indfarves. Dette opnås ved at tilsætte pigmenter til betonen. Farvet beton fremstilles primært ud fra hvid cement. Tilsætninger i form af farvepigmenter findes i forskellige farver i fx rød, gul, brun eller sort. Modsat malede betonoverflader fremstår pigmenterede betonoverflader mere ægte, da indfarvningen ikke går ud over betonoverfladens stoflighed. Farven vil dog normalt falme med tiden. Opfattelsen af en betonoverflades farvenuance kan visuelt opfattes som foranderlig. Eksempelvis vil en våd betonoverflade opfattes markant mørkere end en tør betonoverflade. Det skyldes det tynde lag kalciumkarbonat-krystaller på overfladen, der giver betonen et lysegråt, hvidligt skær på den tørre beton – men når betonoverfladen er våd, kan krystallerne ikke reflektere lyset i samme grad, og man ser derfor betonens reelle farve. 1.3.2.5 Mønstre og relieffer Gennem tiden er der eksperimenteret med at skabe mønstre og relieffer i betonoverflader. Som udgangspunkt vil aftegninger fra et forskallingsmateriale, fuger mellem betonelementer, aftegninger af formsamlinger, konushuller mv. udgøre et karakteristisk mønster på en betonoverflade- og facade.\nHerudover er der også en række metoder til at skabe betonoverflader, der kan være mønster- eller billeddannende. I det følgende gennemgås en række eksempler, der har været med til at udfolde de potentialer, der adskiller beton fra andre byggematerialer. Grafisk beton eller ”Graphic Concrete” giver mulighed for at præge grafiske motiver ind i betonoverfladen. Det ønskede mønster eller billede trykkes med en retarder på en dug, hvorefter betonen udstøbes med denne dugen som formside. Efter afformning spules overfladen, hvormed der sker en frilægning af betonoverfladen i områderne med retarder. Effekten er mest markant, når der er størst kontrast i farverne, dvs. en lys beton og et mørkt tilslag.\nFigur 35. Motiver i beton skabt via”Graphic Concrete”.\nNår et mønster eller billede udgøres af et aftryk ind i betonen eller træder ud af betonen er der tale om et relief. Relieffer kan fx dannes ved, at der placeres et indlæg i støbeformen. Indlægget kan være profilerede metalplader, bølgepap, plastfolier mv. Et eksempel er betonoverfladerne i forbindelse med Danmarks Radios koncertsal i Ørestaden, skabt af den franske arkitekt Jean Nouvel, hvor en plastfolie er lagt tilfældigt i støbeformene, hvilket giver nogle glatte, foldede betonoverflader der har fået tilnavnet ”elefanthud”.\nFigur 36. Betonoverflader med relieffer. Tv: DR’s koncertsal i Ørestaden. Midt: Rytmisk Musikkonservatorium på Holmen i København fra 1997 af CUBO Arkitekter. Th: Aller Tryk i Taastrup fra 2002 af Gottlieb og Paludan. På Aller Tryk er bogstaverne placeret ”tilfældigt”. Det krævede en omfattende kvalitetssikring at undgå, at der herved tilfældigt opstod ord eller udsagn i overfladen.\nNår der skabes betonoverflader med relieffer, anvendes ofte gummimatricer. Metoden er i nogle tilfælde anvendt til at få betonen til at imitere strukturen fra et andet byggemateriale, eksempelvis tegl eller natursten, men i andre tilfælde er metoden også anvendt langt mere inspirerende til at skabe helt nye overfladeudtryk som i stedet afsøger nye sider af betonens store potentiale. I nyere tid er der eksperimenteret en del med at frembringe relieffer ved hjælp af digitale fabrikationsteknikker. Det kan eksempelvis ske ved digitalt at udfræse relieffer i et modelmateriale, typisk polyuretan- eller polystyrentyper, som enten anvendes direkte som formindlæg eller påføres en coating, eksempelvis epoxy, gummi eller lignende, inden det anvendes som formindlæg. Denne metode kan også anvendes til at støbe føromtalte gummimatricer – men hvor gummimatricerne ofte først vil være rentable efter 10-20 støbninger, vil de fræsede formindlæg være mere velegnede til unikke støbninger.\nFigur 37. Teknologisk Institut har udført en række demonstrationsforsøg med relieffer skabt via digital fabrikation. Mulighederne er som det ses store, men effekterne skal anvendes med betydelig arkitektonisk forsigtighed.\nGennemsigtig beton kan skabes med optiske fibre indstøbt i betonen. Herved skabes en masse små lysledende kanaler, som transporterer lyset gennem betonen. Hvis de optiske fibre arrangeres jævnt over hele overfladen, vil betonen opleves translucent (gennemskinnelig). Lyslederne kan også arrangeres så de bliver mønster- eller billeddannende. Teknologien åbner op for helt nye arkitektoniske virkemidler, hvor eksempelvis dagslys kan trækkes ind i ellers mørke rum, eller billeder kan projekteres ind fra bagsiden, hvormed betonoverfladen kan fungere som billedskærm.\nFigur 38. Optiske lysledere i beton giver mulighed for at transportere lys fra betonens bagside frem til overfladen.\nFordi beton er et byggemateriale, der skabes i takt med produktionen, har produktionsforholdene altid betydning. Disse produktionsmæssige præmisser bunder oftest i en række teknologiske forudsætninger, der i sidste ende får en betydning for det arkitektoniske udtryk. De bedste eksempler fra arkitekturen er skabt hvor arkitekterne har set nye arkitektoniske muligheder på baggrund af de produktionsmæssige præmisser frem for at modarbejde disse. 1.3.3.1 Elementsamlinger Når der bygges med betonelementer, bliver udformningen af hvert element – og især samlingen herimellem – meget afgørende for det arkitektoniske udtryk. Netop byggeri med betonelementer har historisk været præget af uinspireret anvendelse, hvor den nemme og billige produktion og stabling af ens elementer ofte har medført en repeterende arkitektur som også har fået betegnelsen ”kransporsarkitektur”. Trods udviklingen findes der dog arkitektonisk interessante bud på en mere kreativ og æstetisk anvendelse af betonelementer i arkitekturen. Disse bud bygger oftest på en særlig bearbejdning af selve betonoverfladen og/eller en interessant samstilling af betonelementer, hvor elementernes geometri og indbyrdes placering giver en særlig arkitektonisk relevans.\nFigur 39. Ved at se nye muligheder i udformning og sammenstilling af betonelementer, kan der skabes nye, inspirerende udtryk. Her eksemplificeret ved Emaljehaven.\nUdover geometri, størrelse og overflade har betonelementers størrelse vist sig at have en stor betydning for den visuelle ensartethed af hele facaden. Det vil oftest være mest markant i forbindelse med farveforskelle betonelementer imellem. Farveforskelle mellem betonelementer er en næsten uundgåelig præmis, som fremkommer via små variationer i støbeforme, betonblandinger, lagringsforhold mv. Farveforskelle vil typisk opfattes mest markant, hvis en facade består af få, støre betonelementer, og mindre markant når facaden består af mindre enheder, der trods indbyrdes variationer kan udgøre en høj grad af visuel ensartethed. De samme forhold gør sig gældende, når betonoverfladerne patinerer. Et arkitektonisk design, der nedbryder facaderne i mindre elementer, vil ofte være med til at give en oplevelse af mere ensartet patinering efterfølgende.\nFigur 40. Eksempel på to elementbyggerier, hvor der i begge tilfælde er farveforskelle betonelementerne imellem, men der er stor forskel på, hvordan den visuelle ensartethed opleves. Tv: United Exhibits Group i København fra 2003 af Kim Utzon Arkitekter, hvor der er meget lav grad af visuel ensartethed, da elementerne er meget store og få, og derfor er det nemt at få øje på, at ét element skiller sig ud farvemæssigt. Th: 3F’s domicil i Århus fra 2001 af 3XN, hvor der – trods tydelige farveforskelle elementerne imellem – opleves stor ensartethed på facadeniveau, da størrelsen og antallet af elementer giver et indtryk af en homogen enhed.\n1.3.3.2 Formsamlinger Ved større, sammenhængende betonoverflader opdeles forskallingen i mindre dele. Det vil oftest gøre sig gældende ved pladsstøbte konstruktioner. Her anvendes typisk forskellige varianter af systemforskalling, som er præfabrikerede forskallingsdele, der på byggepladsen kan sammensættes til den samlede forskalling. Hver forskallingsdel består typisk af et stålskelet, der sørger for den statiske struktur, samt en vandfast krydsfinerplade, der udgør selve støbefladen. Efter støbning vil samlingerne mellem krydsfinerpladerne være synlige i betonoverfladen og dermed udgøre et mønster henover konstruktionen. Ofte vil arkitekter bevidst arbejde med dette mønster, da det indgår som en markant del af det arkitektoniske udtryk. Der er flere eksempler på, at der ikke blot er eksperimenteret med forskellige størrelser systemforskallingsdele, men også eksperimenteret med forskellige inddelinger af hver forskallingsdel via formindlæg. Disse kan være både være valgt for at give overfladen en ny inddeling og æstetisk kvalitet og/eller relief og geometri.\nFigur 41. Eksempel på at formsamlinger kan udgøre et mønster på facaden og fremhæve arkitekturen. Casa Musica i Porto, Portugal fra 2005 af OMA.\n1.3.3.3 Konushuller Et af de mest markante markeringer, som optræder på større betonkonstruktioner, er de små, cirkulære fordybninger kaldet konushuller eller klampshuller. De fremkommer primært ved pladsstøbte betonkonstruktioner, hvor der er anvendt spændestave (klampsjern) til at holde to forskallingsdele sammen. Normalt er spændestavene beskyttet af et plastrør som afsluttes med en plastprop formet som en konus. Konusproppen fjernes efter støbningen, og efterlader dermed et konusformet hul i betonen. Hullet udfyldes med en prop i plast eller stål – eller mest almindeligt med mørtel. Ved sidstnævnte metode udføres udfyldningens overflade ofte nedsænket i forhold til resten af betonoverfladen, dels for at sløre den uundgåelige farveforskel og overfladekarakter mellem betonoverfladen og mørteludfyldningen, dels for at skabe en klar arkitektonisk afgrænsning mellem betonoverflade og udfyldning. Konushuller i pladsstøbte konstruktioner anses for at være en af de præmisser, der er med til at give beton sit helt eget udtryk. Blandt andet derfor har mange arkitekter eksperimenteret med både udformning og rytme i placeringen af konushuller, så de kunne være med til at udgøre en integreret del af det arkitektoniske udtryk. I flere tilfælde er der indført ”falske” konushuller, dvs. afsat konuspropper hvor der ikke har været behov for spændestave, for at skabe et tilsigtet mønster på betonfacaden.\nFigur 42. Konushuller er meget karakteristisk for pladsstøbte betonkonstruktioner, og kan være med til at udgøre en ornamentering af en facade. Tv. Retsbygningen i Holsterbro fra 1992 af 3XN, hvor konushullerne er udfyldt med en metalprop. Th. Facade i forbindelse med Roskilde Rådhus fra 1979 af Knud Munk, hvor konushullernes er placeret bevidst i et mønster der understreger bygningens arkitektur.\nDen arkitektoniske udformning af betonbyggeriet en afgørende betydning for, hvordan betonoverfladen ældes og patinerer. Den æstetiske oplevelse – især den visuelle ensartethed – vurderes ofte på baggrund af den måde hvorpå de synlige betonoverflader patinerer. Ældning og patinering kan inddeles i 4 overordnede typer:    \nBegroning – alger, skimmelsvamp, mikroorganismer Nedbrydning – nedbør, mekanisk nedbrydning, forvitring Misfarvning – rustudfældning, kalkudblomstring Tilsmudsning – snavs, støv, sod, trafikfilm.\nVed tilførsel af især regnvand accelereres ældningsprocessen betydeligt, afhængig af forskelle i afvaskning og opfugtning af overfladen. Således vil vandet – afhængig af detaljeringen – enten løbe fra overfladen og dermed lede smuds væk, eller absorberes af overfladen og dermed afsætte smuds. Vand har ligeledes stor betydning for, om overfladen bliver begroet med alger og andre vækster, der især trives i et fugtigt miljø. Nedenstående detaljer har stor betydning for, hvordan betonoverfladerne ældes og patineres: \nBygningsdetaljering – formgivning, udkragninger, sålbænke, tagafslutning, vinduesdetaljer, objekter mv.\nOverfladekarakter – overfladetekstur og relieffer.\nHerudover vil diverse udførelses- og driftsmæssige forhold også kunne have en betydning for ældning og patinering af betonoverflader. 1.3.4.1 Bygningsdetaljering En bygnings overordnede formgivning, størrelse og orientering har en betydning for, hvor meget vand der tilføres de forskellige bygningsdele. Særligt er vindretningen afgørende, fordi vind- og læside modtager forskellige mængder vand – hertil kommer, at vandet på vindsiden ofte fordeles ujævnt, fordi vinden danner hvirvler, som kan trække vand væk fra især de nedre dele af bygningen. Vandrette eller skrå, opadvendte bygningsflader vil også have en tendens til at blive mere begroede end vertikale flader. Detaljeringen omkring vinduer i et betonbyggeri er ofte genstand for uensartet patinering. I modsætning til betonoverfladen suger vinduerne typisk ikke vand, hvorfor der i under et vindue vil ophobe sig større vandmængder, som skal fordeles videre ned ad facaden. Udformningen af en sålbænk, vandnæse, afløbsrende eller lignende er afgørende for, hvordan vandet strømmer videre ned af facaden. Typisk vil smalle sålbænke eller vandnæser under større vinduespartier resultere i, at vandet løber videre ned ad facaden umiddelbart under vinduet med størst koncentration i kanten. Det resulterer i nogle ofte markante striber under vinduet. Hvis sålbænken eller drypnæsen er større og dækker mere end vinduets bredde, vil der ske en betydelig mere ensartet patinering af betonoverfladen. Ved løsninger, hvor vandet under vinduer ledes bort via afløb, opnås ligeledes en mere ensartet patinering.\nFigur 43. Tv: Tydelig begroning i striber under drypnæse fra vinduer på Retsbygningen i Holstebro. Th: Samme detaljering, men her skaber afvandingen en egentlig afvaskning af overfladen i striber på Hotel Astoria i København fra 1935 af Ole Falkentorp. Resultatet for begge eksempler er uensartet patinering under vinduer.\nFigur 44. Evnen af forskellige udformninger af udkragninger til at kaste vand væk fra facaden, når de udsættes for hurtigt strømmende vand.\nUdover de nævnte detaljer omkring vinduer og udkragninger, vil diverse apteringer på en facade ofte have en betydning for vandets flow nedover en overflade – nogle gange også med udvaskning fra apteringsmaterialet som aflejres og farver betonoverfladen. 1.3.4.2 Overfladekarakter Betonens overfladekarakter afgør, hvordan vandet på en given flade fordeles og eventuelt opsuges.\nSom udgangspunkt vil porøsiteten af en betonoverflade have betydning for især begroning, hvor mere porøse og ru overflader har større tendens til at blive begroet end tættere og glatte overflader. Således er eksempelvis slebne betonoverflader nogle af de mest modstandsdygtige betonoverflader overfor begroning. Dog kan den visuelle ensartethed opfattes anderledes, da en betonoverflade med mange detaljer i form af ruhed, mønstre og relieffer ofte vil bidrage til at sløre opfattelsen af uensartet patinering.\nFigur 45. Gug Kirke i Aalborg. Selvom kirken er fra 1972, og derfor nu har modtaget over 40 års patinering, synes denne at være forholdsvis ensartet, primært pga. betonoverfladens grove karakter og skråtstillede bræddestruktur, der har bidraget til ensartet patinering.\nKrokstrand, Ole H., et. al.: Betongoverflater. Gyldendal Norsk Forlag, 1. utgave, 1. opplag 2011\nAndersen, Thomas Juul: Future Nordic Concrete Architecture. Publication: Future Nordic Concrete Architecture, side 11-22, Nordic Innovation, November 2010\nPeck, Martin and Bosold, Diethelm: Surface Aesthetics, Opus C, February 2009\nAndersen, Thomas Juul: Den synlige betonoverflade. Arkitekten nr. 3, 2008 s. 53-55\nDombernowsky, Per og Christiansen, Karl: Unikabeton Arkitekturredegørelse. Arkitektskolen Aarhus, maj 2007\nHansen, Tommy Bæk: Designets betydning for betonoverfladers patinering. Synligbeton.dk, 2007\nAndersen, Thomas Juul: Visuel ensartethed, Synligbeton.dk, 2007\nPade, Claus: Grundmekanismer for betons ældning, Synligbeton.dk, 2007\nLundgaard, Boje, et. al.: Betonfacader. Dahl, Torben (red), Facaden – teori og praksis. Kunstakademiets Forlag, 2003.\nRotne, Georg: Skulpturelle grundstrukturer i præfabrikeret beton. Betonelement-Foreningen, oktober 2002\nHertzell, Tage: Betongens yta. Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Formas, www.formas.se, Fjärde upplagan 2002\nWedebrunn, Ola: Et mirakelmateriale. Blegvad, Jacob (red), Naturmaterialet i dagligdagen. Betonelement-Foreningen, 1998.\nFra Flickr.com: Figur 7: http://www.flickr.com/photos/glicumu/10807387865 v/Mario Scalet, figur 8: http://www.flickr.com/photos/marco2001/12257270614 v/Revelateur Studio, figur 10: http://www.flickr.com/photos/kycheng/5651963590 v/Kwong Yee Cheng, figur 11: http://www.flickr.com/photos/joeshlabotnik/3878026185 v/Peter Dutton, figur 12: http://www.flickr.com/photos/luke_stearns/2436540343 v/Luke Stearns, figur 13: http://www.flickr.com/photos/eggplant/8582075820 v/ Matt Chan and http://www.flickr.com/photos/captbrando/3140018630 v/Branden Williams. Fra Synligbeton.dk: Figur 14 (tv), 36 (th), 40 (th), 42 (tv): Tommy Bæk Hansen, figur 14 (th), 27, 40 (tv), 43 (tv): Karl Christiansen, figur 16, 30, 31, 36 (midt), 43 (th), 45: Hans Bruun Nissen, figur 21, 32: Anette Juul Andersen, figur 22 (th): Entasis, figur 24: PERI, figur 36 (tv): Søren Hansen, figur 41: Mette Seiding. Figur 38: Teknologisk Institut v/ Johannes Rauff Greisen Alle øvrige figurer: Teknologisk Institut v/ Thomas Juul Andersen


Børnehus blev lukket: Nu skal borgmester granskes af myndighed | TV 2 Lorry\nTo byrådspolitikere fra Greve klager nu til Ankestyrelsen over borgmesterens håndtering af sagen om lukningen af Børnehus Syd.\n- I det her tilfælde, der har hensynet til børnene altså vejet tungest, siger Pernille Beckmann (V), borgmester i Greve.\n26. jan 2020, kl. 18:42\nTo lokale politikere i Greve klager nu til Ankestyrelsen over borgmester Pernille Beckmanns (V) håndtering af sagen om lukningen af Børnehuset Syd.\nDen konservative Brigitte Klintskov Jerkel og Mehmet Zeki Dogru fra Enhedslisten mener nemlig, at det var en fejl, at afgørelsen om at lukke Børnehuset Syd blev truffet på et lukket punkt på dagsordenen i Greve Byråd i december sidste år.\n- Jeg har svært ved at forstå, at den sag skulle være på en lukket dagsorden, fordi det hele blev jo sådan set offentliggjort bagefter. Og fordi, at det har været på en lukket dagsorden, så er der ikke nogen i offentligheden, der overhovedet har kunnet forholde sig til, at der var en drastisk beslutning på vej om lukning af en daginstitution, siger Brigitte Klintskov Jerkel til TV 2 Lorry.\nBorgmester tager hensyn til børn\nPernille Beckmann mener derimod, at det har været nødvendigt at holde sagen lukket:\n- Når man lukker en institution og man går ud offentligt, så bliver det også til en diskussion blandt borgerne på godt og på ondt. I det her tilfælde, der har hensynet til børnene altså vejet tungest.\nMen er det dårligt for børnene, at offentligheden ved noget om det?\n- Det er ikke dårligt for børnene og offentligheden skal også vide alt, hvad vi kan fortælle den. Men når børnenes trivsel er truet, så har vi altså et særligt ansvar for at træffe nogle beslutninger, siger borgmester Pernille Beckmann.\nBørnehuset Syd i Gersagerparken har 40 tosprogede børn med særlige behov og har haft så store udfordringer med børnegruppen, at de for to år siden sammen med det nærliggende Børnehuset Nova fik seks millioner kroner fra Børne- og Socialministeriet.\nPengene kom fra en national pulje, som blev oprettet til at styrke den pædagogiske indsats i institutioner med mange udsatte børn.\nEfterfølgende satte ledelsen en række tiltag i gang for øge børnenes trivsel.\nMen i december 2019 blev et flertal i Greve Byråd enige om, at situationen i institutionen ikke var forbedret, og at den derfor vil blive lukket.\nKritiserer omfang af oplysninger\nDen nye klage til Ankestyrelsen fra de to byrådspolitikere kritiserer også det omfang af oplysninger, som var til rådighed for byrådspolitikerne forud for byrådsmødet den 16. december 2019, hvor politikerne skulle tage stilling til sagen:\n- Vi bad om nogle notater og nogle bilag for at få sagen mere oplyst til byrådsmødet, og det kunne vi ikke få. Nu viser det sig efterfølgende, at de notater har ligget i forvaltningen siden november måned. Så kan jeg ikke forstå, at man tilbageholder dem for nogle byrådsmedlemmer, når vi rent faktisk beder om at få de notater, siger Brigitte Klintskov Jerkel.\nBorgmesteren mener ikke, at processen i sagen fejler noget. Men klagen til Ankestyrelsen afspejler muligvis et tillidsproblem i byrådet, siger hun.\n- Hvis der sidder nogle byrådsmedlemmer, som føler sig tilsidesat i beslutningsprocessen, så har vi jo en tillids-dagsorden, vi skal arbejde med, siger borgmester Pernille Beckmann.\nNu afventer begge parter Ankestyrelsens afgørelse.\nEfter planen lukker institutionen senest den 1. oktober i år.\nInden da skal 40 vuggestue- og børnehavebørn placeres i andre institutioner.


Fjern Ringfivesupdate.net – Afinstaller Ringfivesupdate.net | Windows Ondsindet Trussel Fjern Guide\nFjern Ringfivesupdate.net – Afinstaller Ringfivesupdate.net\nApril 6, 2015 April 6, 2015 rimuoverespyware\nRingfivesupdate. net er kendt som en farlig ad ware program. Det er virkelig er skabt af skurke at degenerere fokuseret på rammerne arbejdsstation plus deal brugte folk sikkerhed kraftigt. Denne særlige adware ankommer på maskinen via gratis-ware, ondsindede hyperlinks og ved at gå til inficerede websider. Ringfivesupdate. internet påvirkninger ganske næsten alle internet-programmer, som omfatter Internet Explorer, Mozilla Firefox plus Google […] Læsning mere på .. Fjern Ringfivesupdate. netto (Removal Guide), Lær at fjerne Ringfivesupdate. netto\nKonsekvenser Af Ringfivesupdate.net På Inficerede PC\nNår Ringfivesupdate.net angriber pc’en, det i sidste ende resulterer i flere skadelige konsekvenser både for browseren, Windows-system som helhed. Da det viser sig at være en reel trussel mod brugerens privatliv, her er nogle af dens konsekvenser diskuteret nedenfor:\nRingfivesupdate.net yderligere gør din pc sårbare over for andre relaterede trusler samt.\nHvis du ikke ønsker at lide af nogen af de ovenfor anførte konsekvenser, er det bedre at fjerne Ringfivesupdate.net ASAP.\nHvordan du afinstallerer Ringfivesupdate.net på Windows 7\nDet tilrådes at afinstallere Ringfivesupdate.net på en gang, hvis du ikke ønsker at bringe dit system i fare. Følg instruktionerne, som er angivet nedenfor for at komme af med denne modbydelige infektion.\nTrin 2: Vælg Ringfivesupdate.net, og klik derefter på Afinstaller Option. Der er også mulighed for at ændre reparation programmet. Du skal dog være logget på som administrator.\nHvordan du afinstallerer Ringfivesupdate.net fra Windows 8\nVælg og se efter Ringfivesupdate.net og tilhørende program, som ikke er blevet installeret af dig.\nBemærk: Brugere rådes til at være forsigtige, mens un-installerer Ringfivesupdate.net, da det kan forblive skjult. Kig efter det nyligt installerede program i Kontrolpanel.\nFjern Ringfivesupdate.net Extensions Fra Webbrowsere\nRingfivesupdate.net fjernelse fra Internet Explorer\nTrin 3. Her Klik på Alle tilføjelsesprogrammer og vælg Ringfivesupdate.net for dens fjernelse.\nAfinstaller Ringfivesupdate.net fra Google Chrome\nFjern Ringfivesupdate.net Fra Mozilla Firefox\nTrin 3. Her Vælg Ringfivesupdate.net udvidelse for komplet fjernelse.\nAdwCleaner er en nem at bruge sikkerhed værktøj. Det er blevet designet til at fjerne uønsket adware, PUP, Værktøjslinjer, browserudvidelser installeret på pc’en. Det scanner computeren for at opdage Ringfivesupdate.net infektion på pc og browser og derefter nemt fjerner det. Det foreslås at scanne og rense din pc ved hjælp AdwCleaner at fjerne ondsindet infektion, hvis nogen for en bedre oplevelse mens du surfer nettet. Dette værktøj er i stand til at rense ud eventuelle trusler, herunder poster i registreringsdatabasen, som er blevet skabt for at gøre dit system fri for fremtiden. Det har været logisk designet til at søge efter uønskede programmer, der kommer bundtet sammen med freeware. Mange værktøjslinjer og adware kan blive installeret på browseren uden brugerens bevidsthed. Dette er grunden til AdwCleaner er forpligtet til at slippe af med sådan potentielt uønsket program.\nKlik på scan knappen og vente på at indlede scanningen. Så snart scanningen vil blive afsluttet, Ringfivesupdate.net og andre relaterede trusler vil blive opdaget. Du kan fjerne markeringen af de elementer, hvis du er sikker på at det ikke er skadeligt, og vil ikke have det til at blive slettet fra pc’en. I modsætning til, at hvis der er ingen elementer at være mærket, skal du blot klikke på ren-knappen for at fortsætte fjernelsen processen yderligere.\nFjern Ringfivesupdate.net ved hjælp af Automatisk Fjernelse Værktøj\nAutomatisk Ringfivesupdate.net fjernelse værktøj er i stand til at opdage og fjerne relaterede infektioner fra den inficerede pc. Det er let at bruge og så let kan bruges af nybegyndere såvel som eksperter. Fås med avancerede scanning teknikker og real-time scanner, omfattende scanner din pc og forhindre det i sådanne malware infektioner.\nGratis Hent Automatisk Ringfivesupdate.net Fjernelse Værktøj\nTilbyder brugeren at fuldføre beskyttelse fra Ringfivesupdate.net via detektering samt fjerne dem helt\nBrugervejledning – Sådan bruger Ringfivesupdate.net værktøj til fjernelse\nAfinstaller Ringfivesupdate.net Fjern Ringfivesupdate.net Slet Ringfivesupdate.net\nFjern Lp4.vlc4u.info pop-ups – Afinstaller Lp4.vlc4u.info pop-upsPrevious post:\nFjern Fixmypc247.com – Afinstaller Fixmypc247.com Next Post:


AVCHD redigering: Hvordan til at redigere AVCHD filer\n> Ressource > Video > Hvordan til at redigere AVCHD filer\nDet er mest sandsynligt, at du ønsker at redigere AVCHD video optaget af din high-definition videokamera, så du kan holde eller dele dine søde minder med andre. Det er imidlertid ikke let at gøre dette. Mange fælles redigeringsværktøjer understøtter ikke AVCHD formater. Selvfølgelig, er der nogle tilgængelige for AVCHD redigering, men temmelig dyrt. Her, vil jeg stærkt anbefale den bedste AVCHD editor - Wondershare Filmora (oprindeligt Wondershare Video Editor), som har fordel af kraftfuld funktion, nem at bruge, og rimelig pris. Følgende er de trin for trin guide til at vise dig, hvordan du kan redigere AVCHD filer med den bedste AVCHD redigering software.\nDownloade, installere og køre denne AVCHD editor. Og derefter følge vejledningen her.\nTrin 1: Importere AVCHD-filer til brugerens album\nKlik på "Import" mulighed for at importere AVCHD videoer fra din computer til album af denne AVCHD redigering app. Også, du direkte kan trække AVCHD-filer fra computeren til brugeren ' album.\nBemærk: Hvis dine AVCHD filer på dit videokamera, skal du slutte den til computeren, og derefter tage AVCHD videoer ud.\nTrin 2: Træk AVCHD filer til brugerens tidslinje\nTræk en eller flere AVCHD-filer fra dit Album til tidslinje nederst. Bemærk, venligst ikke dækker en video til en anden, medmindre du ønsker at dele det op. For at tilføje flere filer bedre, kan du trække skyderen (ved siden af Opret knap) for at justere visningen af tidslinjen.\nTrin 3: Rediger AVCHD filer\nVælg din ønskede video klip på tidslinjen og derefter højreklikke på det og derefter vælge redigeringsindstilling, eller direkte dobbelt klik på medieklippet at åbne redigering panelet, hvor du kan rotere, beskære video, og ændre video effekt og hastighed i video bar, redigere lydsporet i Audio bar.\nBemærk: Denne smarte AVCHD Editor ligeledes tillader jer at deltage AVCHD filer, tilføje titler, overgange og intro/kredit osv til dine videoer. Vigtigere er, kan du se alle de real-time redigering effekt i Preview-vinduet. Hvis du ikke er tilfredsstillende med redigering effekten, bare gøre det igen.\nTrin 4: Del dine videoer\nNår du er færdig med AVCHD redigering job, klik på "Export" knappen for at gemme indstillingerne.


Planteværn er kemisk krig mod mod bier og insekter | OrganicToday.dk\nPlanteværn er kemisk krig mod mod bier og insekter\n10. august 2017 | Af OrganicToday.dk\nLANDBRUG – Landbruget bejdser udsæd med neonicotinoid – en systemisk gift, som optages af rapsen og efterfølgende forgifter jordlopper og andre insekter, når de suger på planterne.\nDe flotte gule rapsmarker sprøjtes med kemiske sprøjtegifte, og måske skal frøene bejdses med neonicotinoid, som optages i rapsen og forgifter insekter og bier? Foto: CC BY flickr gepixelt\nAf Søren Wium-Andersen, biolog og cand.scient.\nDet var en meget positiv artikel, som Camilla Bjørkman Aagaard havde i Frederiksborg Amts Avis den 2. august 2017 om faunastriber og disses store gavn for landbruget. Man blev rigtig glad for at læse, at Inge Christoffersen Holding i et samarbejde med landbruget og en række grønne organisationer gør en indsats for at bevare biodiversiteten i agerlandet.\nInge Christoffersen beklager den negative mediedebat om landbruget, og siger »For mig handler det også om at gavne landbruget ved at vise, at vi ikke er så slemme«. Fair nok.\nEt par dage før jeg så dette positive indlæg, så jeg en brochure fra Nordsjællands Andels Grovvareforening, NAG, med titlen »Vintersæd 2017« med NAGs rådgivning om det såkaldte nødvendige planteværn for efteråret 2017.\nBejdsemiddel forgifter insekter\nOm vinterraps står der: »Da man forventer kraftige angreb af jordlopper i efteråret 2017«, forventer NAG at få dispensation til at få bejdset rapsen mod jordlopper.\nBejdsemidlet er et neonicotinoid, en systemisk gift, som optages af rapsen og efterfølgende forgifter jordlopper og andre insekter, når de suger på planterne. I følge en artikel i tidsskriftet Science forgifter midlet også bier i rapsens blomstringsperioden næste forår.\nKommer der efterfølgende alligevel mange jordlopper, skal disse bekæmpes yderligere ifølge NAGs rådgivning. Det foreslås også, at der bør sprøjtes med et af mindst ni forskellige midler (Command CS, Kalif, Belkar, Agil 100 EC, Focus, Ultra, Dash, Kerb eller Karate 2,5 WG) for at undgå skadevoldere i form af forskellige ukrudtsarter, spildkorn eller insekter. Er der fugtigt i marken, skal der også sprøjtes med svampemidler.\nEndeligt skal der måske vækstreguleres med Caryx, samt sprøjtes mod agersnegle med Sluxx HP, dersom de dukker op. Ikke uforståeligt, at det naturlige dyreliv har det dårligt i rapsen.\nKorn og raps skal planteværnes\nMen det er ikke kun rapsen, som skal planteværnes. Det skal kornet også. Ikke mindre end ni midler (DFF, Legacy 500 SC, Boxer, Roxy, Maya, Lexus 50 WG, Othello, Topik og Renol) er til rådighed for at udrydde ukrudt i kornet. Ofte med et behov for ikke mindre end to sprøjtninger alene i dette efterår. Nogle af sprøjtemidlerne er så persistente, at de kan være med til at forhindre en senere fremspiring af den nysåede raps efter næste kornhøst, dersom der ikke pløjes.\nGanske tankevækkende at læse NAGs planteværnsråd, når man læser om den postulerede effekt af faunastriberne. Kan et tre til ni meter bredt bælte kompensere for landbrugets afhængighed af giftsprøjten?\nFor på trods af navnet »planteværn« er alle de midler, der er anbefalet af NAG ganske giftige for alt andet end de planter, som landbruget ønsker at dyrke. Sprøjtemidlerne er en medvirkende årsag til, at dyrelivet i agerlandet har det skidt og er for konstant nedadgående.\nFaunastriber er nydelige men utilstrækkelige\nJeg ville gerne være optimist og tro på, at faunastriberne gavner. Men når 61,2 procent af Danmark udnyttes intensivt til landbrug, så må biodiversiteten få det dårligt med eller uden nogle få faunastriber.\nFaunastriberne er en nydelig, men helt utilstrækkelig erstatning for de 150.000 hektar brakmarker, Danmark mistede i 2007/2008, og som der aldrig er blevet kompenseret for. At markblokkene siden 2007 er blevet større og større og med endnu længere mellem markskellene forværrer kun problemerne for dyrelivet.