Finkielkrauts problem | ricardtriis\n← Den kolde krig igen?\nAfsløring for åbent tæppe →\nUdgivet den marts 23, 2014 by ricardtriis\nDen franske filosof, Alain Finkielkraut, har besøgt Danmark. Han har udgivet en bog, der hedder ”Den ulykkelige identitet”. Det har givet anledning til en række interviews med ham. I Deadline, i Kristeligt Dagblad, se her, og i dag (den 22-3) så sandelig også i Information, se her.\nI Kristeligt Dagblads interview hedder det:\nI Finkielkrauts seneste bog, ”Den ulykkelige identitet”, der udkom sidste år, kritiserer han en udbredt uvilje blandt muslimske immigranter og deres børn til at integrere sig, hvorved de bidrager til at underminere den franske civilisation. Intet mindre. Han ser to sammenhængende trusler mod det franske samfund: Indvandring udefra og en opløsning af værdierne indefra.\nOg i Informations interview siger han:\nDet drejer sig ikke om, at muslimerne skal opgive deres tro. Det, man kan kræve af islam, er tilpasning til republikkens love. Visse ting er ikke til forhandling. Sekularismens principper om, at demonstrativ religion ikke hører hjemme i det offentlige rum eller i politik, er ikke til forhandling. Kønsblandingen i det sociale rum mellem mænd og kvinder er en fransk tradition. Frankrig er galanteriets fædreland – det må vi aldrig give afkald på.\nOm disse interviews må man sige, at han godt nok i høj grad formår at skildre problemet med indvandringen, men at han ikke har nogen løsning på det. Desværre må man føje til, at selve det, at han vover at hævde, at der er problemer med indvandringen, og at han oven i købet vover at påstå, at det specielt er islam, der giver problemer med indvandringen, i sig selv er en god ting, ligegyldigt om den løsning, der foresvæver ham, er holdbar eller ej. For i både Frankrig og Danmark møder den slags tanker, han gør sig til talsmand for, indædt modstand fra den folkelige elite. Man har én gang for alle besluttet, at vi her i Danmark skal behandle vore gæster ordentligt, og at man derfor aldrig må kritisere islam. At man så samtidig giver indvandrerne en evig gæstestatus, eller som Finkielkraut siger det: ”en evig kreditorstatus”, det ser man ikke. Og det falder da slet ikke samme elite ind, at vi ville agte indvandrerne højere, rent menneskeligt, om vi behandlede dem som diskussionspartnere og ikke som svage individer, der behøver beskyttelse.\nFinkielkraut har ikke nogen løsning på det problem, som den muslimske indvandring udgør, siger jeg. Det skulle jeg måske sige lidt forsigtigt, for det har jeg sådan set heller ikke. Alligevel vil jeg mene, at jeg har gravet et spadestik dybere end han og derfor er noget nærmere en løsning end han.\nFor nogle år siden var jeg inde på den tanke, at den muslimske etik i bund og grund er en samfundsetik. Det vil sige: man ser på de etiske spørgsmål ud fra et samfundsperspektiv og ikke ud fra enkeltmenneskets perspektiv, se her, eller som jeg sagde det dengang: muslimen tænker kollektivt, hvor europæeren tænker individuelt. Sådan gør muslimen f.eks., når det drejer sig om det problem: Hvordan skal man styre kønsdriften?\nDerfor svarer han, at netop det muslimske samfund med dets kønsadskillelse er et betydeligt bedre svar på kønsdriftens problem end det europæiske samfund med dets promiskuitet. Helst ville han måske have kvinder til at gå fuldstændig tildækkede, når de bevæger sig i det offentlige rum, men han har dog affundet sig med det muslimske tørklæde. Det er til gengæld ikke til forhandling.\nMuslimen handler altså med den bedste samvittighed af verden, når han vil søge at gennemføre denne muslimske kollektive etik.\nOg fordi den muslimske etik er kollektiv, fungérer den bedst, når muslimer udgør et kollektiv, dvs., når mange muslimer bor sammen i samme område. Derfor er det ret ligegyldigt, om det modtagende samfund er åbent overfor enkeltmuslimerne, det kan være så tolerant, det være vil, muslimerne vil alligevel klumpe sig sammen i deres egne enklaver. For de vil gerne være gode mennesker, og gode mennesker sørger for, at blandt andet den ellers ustyrlige kønsdrift bliver styret eller kontrolleret så godt som muligt.\nOg derfor har Finkielkraut ret, når han siger, at der er en uvilje mod at integrere sig hos muslimerne. Det ligger i deres religion, det ligger i deres kollektive måde at tænke på.\nVi i Vesten prøver at styre kønsdriften ved at indpode i vore unge en respekt for det modsatte køn, ved at fortælle historier, vise film og skrive romaner om forelskelsens forunderlige kræfter, om ikke vore unge vil underkaste sig disse kræfter med al den herlighed, det fører med sig.\nMen alt sådant er gift for den muslimske opfattelse af kønslivet. For dem gælder det om at etablere små samfund, hvor indbyggerne som de gode muslimer, de er, kan hjælpe hinanden med at gennemføre den styring af kønsdriften, som de anser for nødvendig: en skarp adskillelse af kønnene, en dertil svarende ægteskabspraksis med arrangerede ægteskaber, og en forskelsbehandling af kønnene, både mens ægteskabet varer ved, og i de tilfælde, hvor det afbrydes af skilsmisse.\nOg læg mærke til det: Dette er noget, der hører med til deres religion. Dette er et udtryk for den fromhed, de stræber efter at udleve. Forhindrer vi dem i at føre dette ud i livet, så forhindrer vi dem i at leve, som deres religion kræver det.\nDet vil sige: Når Finkielkraut med største selvfølgelighed kan sige, at det ikke drejer sig om, at muslimerne skal opgive deres tro, så overser han, eller han gør sig på ingen måde klart, at det, han ser som noget uopgiveligt i fransk kultur: kønsblandingen, og som han mener, franskmændene aldrig skal opgive, netop det må muslimerne i kraft af deres tro vende sig imod. For de tænker kollektivt i deres etiske overvejelser, hvor Finkielkraut som alle vi andre tænker individuelt.\nSom sagt, jeg mener, at en analyse som den, jeg her kommer med, graver dybere i forskellen mellem vestlig og muslimsk etik. Men jeg må da indrømme, at der ikke giver sig nogen umiddelbar klar løsning af denne analyse. Jo, én ting kan man måske uddrage som en slags begyndelse til en løsning: Muslimerne skal ikke længer behandles som gæster i landet. Når de er både født og opvokset her i landet, når de taler vort sprog uden mislyde, så må de også kunne behandles som ligestillede med danskerne, dvs., så må vi kunne kritisere deres religion, som vi kritiserer andre religioner, som vi ikke deler grundsyn med.\nFor mig at se vil en sådan kritik medføre, at vi bliver bedre i stand til at forstå muslimerne, men forhåbentlig også, at muslimerne bliver bedre i stand til at forstå os. Ligesom vi måske drives til at se, at den muslimske kønsetik ikke er baseret på ren og skær mandschauvinisme, sådan kan de måske drives til at se, at vor kønsetik ikke bare er forklædt promiskuitet.\nJeg har tidligere fremsat en kritik af den muslimske kønsetik her på bloggen. Det var et blogindlæg, hvor jeg var rigtig godt gammeldags forarget på muslimerne. Den forargelse har ikke ændret sig. Jeg mener stadig, deres kønsetik har altfor megen umenneskelighed i sig. Men de tager den selv alvorlig, både mænd og kvinder. Og vi kan derfor ikke tro, den vil forsvinde, bare vi kommer med vore frigørelsestanker. Forsvinder den, så forsvinder den, fordi den bliver stillet overfor en bedre, sandere, mere menneskelig etik. Den kan vort samfund og vor religion byde på. Men det er ikke en etik, der lader fem og syv være lige.\nHvis det kommer til noget, der måske ligefrem ligner en religionssamtale, må det også være muligt at spørge muslimerne, om ikke en sådan kollektiv etik kun kan lade sig gennemføre i et land, der er næsten 100% muslimsk. I hvert fald må vi hævde, at det er ganske uetisk af dem i vort blandingssamfund at lade deres unge mænd bilde sig ind, at de kan blive kæreste med en dansk pige uden så meget som at drømme om at gifte sig med hende; hvis et sådant kæresteforhold er indtrådt, må det være forældrenes pligt at anerkende det.\nOg vi må naturligvis også vove at være ved de værdier, vi har i vore samfund, så vi gør muslimerne opmærksom på, at al voldsanvendelse i familieforhold er forbudt. Vi mener det så alvorligt, at vi slår hårdt ned på det, uanset, at muslimerne anser det for en religiøs nødvendighed at gribe til vold. Den form for religionsfriheden, som de har: at den er en frihed for det muslimske samfund til at opføre sig som islam kræver det, kan de ikke virkeliggøre i vort samfund. For vi har en anden opfattelse af religionsfriheden: den er en frihed for den enkelte til selv at binde sig til hvilken religion han vil. Og hos os er det altså vores opfattelse, der gælder, også i vore ghettoer.\nOg fordi det således er to ret velgennemtænkte tankerækker, der står overfor hinanden, derfor vil integrationen tage tid. Det er Finkielkraut klar over. Han siger i begyndelsen af Informations interview med ham:\nVi kan ikke både sikre vellykket integration af vores indvandrere og fortsætte en masseindvandring. Vil vi have succes med det første, må vi bremse det sidste.\nMen hvad vi skal gøre ved de ghettoer, der allerede er opstået hos os, det er der ikke nogen enkel løsning på. Foreløbig vil jeg hævde, at vi først og fremmest skal bruge den analyse, jeg her er kommet med, til at overbevise os selv: så vi når frem til at indse, at de to religioner er uforenelige, og at muslimerne derfor må give afkald på noget, hvis de vil leve hos os, ligesom vi ville skulle give afkald på noget, hvis vi ville leve blandt dem. De må give afkald på deres tvang i religiøse spørgsmål, vi må give afkald på vort kald til at udbrede kristendommen.\nDette indlæg blev udgivet i Islam og tagget ghettoer, kønsdrift. Bogmærk permalinket.


Saab 9-3 1,8i SportCombi 5d - 22 brugte til salg på Bilbasen\nBrugte Saab 9-3 1,8i SportCombi 5d til salg\nABS-bremser, Alufælge, Anhængertræk, Elruder, Fartpilot, Klimaanlæg, Servo, Sædevarme Velholdt 9-3 der sælges grundet ændret kørsels behov. Kører på 17” sommer fælge hvorpå 2 af dækkene er nye. 16” vinter fælge medfølger, ligeledes med gode dæk, 2 af dem nye. Ud over at service er overholdt er klima anlægget gennem renoveret med ny kompressor, kondensor m.m. Tidligere ejer har haft den i Sverige og fået lavet en GDM steg 1 trim, så den har 225HK/350NM. Bemærk km antal og at bilen er rustfri. Den er mørkeblå metal. Bilen står helt standard og ser ud som en 9-3 skal.


2117 OF SWEDEN Apelviken - T-Shirt - Grå - Str. XXL er ret populær cykelentiuasten. T-shirt kategorien har nogle af de fedeste ting, når du cykler. Cykelpartner er kendt som shoppen med de rigtige mærker til de rigtige priser. Varen har 365 dages returret, som er mange flere dage end loven kræver. Når den hele rigtige del til din cykel skal findes, så er du faktisk i mål, hvis du køber denne vare, og så behøver du ikke lede længere. Det er et godt køb, og specielt når der også er prisgaranti på 2117 OF SWEDEN Apelviken - T-Shirt - Grå - Str. XXL fra vores eftertragtede mærke 2117 Of Sweden, der i mange år har været et af de førende. Når kilometerne rask væk forsvinder under hjulene, har din motor, som jo er kroppen, brug for at indtage væske. Drikkedunken på din cykel kan bare være fyldt med energidrik med citrussmag.\n2117 OF SWEDEN Apelviken - T-Shirt - Grå - Str. XXL findes stadig i Top-10 eller tæt på i en vores rigtig gode kategorier, nemlig T-shirt. Når du bestiller her får du hele 365 dages returret som er en fin sikkerhed for dig, hvis du nu fortryder dig køb af din vare. Du kan roligt gøre som rigtig mange andre har gjort før dig og købe din 2117 OF SWEDEN Apelviken - T-Shirt - Grå - Str. XXL hos den populære shop Cykelpartner, som ikke bare er en døgnflue, men har bevist sit eksistensgrundlag gennem lang tid. Vi har håndplukket varerne og blandt dem finder du noget for alle, og der er det oplagte valg denne vare. Køber du varer online sparer du penge- når webshoppen sparer de penge som en almindelig butik bruger, så kommer det dig til gode.\nShoppes der produkter online, giver de dig lidt bedre rettigheder, end loven foreskriver for de fysiske butikker. Alle danske webshops skal jævnfør loven give 14 dages returret. når dine varer købes i en shop, der findes også shops, der er endnu bedre og giver mere og forlænger din returret til mere end de 14 dage. En anden fordel ved online shops er, at alle varer og priser ligger online, som gør det let at sammenligne priser, blandt de mange udbydere af varer, der findes online. For at det ikke skal være løgn, kan du endda lave en prissammenligning på alle tider af døgnet, så længe du er online. Du får også en anden stor fordel, når du shopper online, og det er du slipper for, at være afhængig af at nå at handle i butikkens åbningstid. Webshoppen sender din varer direkte til din adresse, eller de kan blive sendt til din arbejdsplads, og det giver en god fleksibilitet for dig. Det med at stå i kø i en butik er efterhånden ret gammeldags, når du køber online så det er direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så er det aldrig mere ubehaget ved at stå alt for tæt i en kø til kassen.


Dansand A/S · 20–50 ansatte | Paqle\nCVR · 34608717\nMilko Emile Maria Burkard\nDansand A/S blev etableret i 1971 og har adresse i Brædstrup. I 2018 viste regnskabet en bruttofortjeneste på DKK 51 mio. Virksomheden er et aktieselskab i branchen grus- og sandgravning: indvinding af ler og kaolin.\nPKB HOLDING II ApS\n6. november 2019 · Jordbrugets UddannelsesCenter Århus\nTredjedagen går med virksomhedsbesøg hos Dansand A/S, og dagen efter besøger Leica Geosystems skolen for at give en gennemgang af det nyeste udstyr på markedet.\n5. november 2019 · Effektivt Landbrug\nFokus på entreprenørmaskiner\n18. oktober 2019 · DR P4 Bornholm\nVirksomheder får brexit-vejledning: 'Der er meget på spil'\nEn af de danske virksomheder, der følger spændt med i brexitforhandlingerne, er Dansand A/S, som eksporterer sand til Storbritannien.\n3. september 2019 · Via Ritzau\nGrusgrave inviterer indenfor\nDer er også mulighed for at grave efter guld og se store maskiner, når Danske Råstoffer inviterer til åbent hus hos Dansand og Asklev Sten & Grus.\n22. august 2019 · Transportmagasinet\nAt digitalisere kvalitetsledelsen er en lærerig proces, Her er, hvad de lærte ved Dansand\nHos Dansand har de netop fået IPW kvalitetsledelsessystem.\n6. januar 2019 · Midtjyllands Avis\nSilkeborgerhvervsfolk investerer i fabrik i Polen\nPoul Konrad Beck er manden bag Dansand A/S, hvor han i dag er formand.\n27. september 2018 · Dagbladet Licitationen\nI dag nyheder fra NCC Property Development, Nordisk Beton, Nybyg Entreprise, Pagaard Elektro, Produal, Raunstrup Byggeri, Dansand, Dansk Montage Supply og DC-System Insulation NCC Property Development Lars Winther er trådt ind i direktionen hos NCC Property Development A/S (kilde:\n21. september 2018 · Building Supply\nDansand A/S Thomas Steen Hansen er indtrådt som administrerende direktør hos Dansand A/S i stedet for Poul Konrad Beck.\n27. august 2018 · Mester Tidende\nDansand får ny direktør\nThomas Steen Hansen (tv) afløser Poul Konrad Beck (th) som administrerende direktør i Dansand.\n24. august 2018 · Building Supply\n24. august 2018 · Bygtek\nNy mand i front for Dansand\n- Jeg har forberedt direktionsskiftet gennem mere end to år sammen med Dansands bestyrelse, og jeg er stolt over at Thomas Steen Hansen vil overtage stafetten.\n23. august 2018 · Midtjyllands Avis\nPoul Konrad Beck stopper som Dansand-direktør\nAddit-virksomheden får Thomas Steen Hansen fra Ugelbølle som ny topchef SILKEBORG/ADDIT Efter mere end to års forberedelse fratræder Poul Konrad Beck pr. 31. august 2018 stillingen som administrerende direktør for Dansand A/S.\n23. august 2018 · PressPort\nDansand A/S får ny direktør\nAddit, den 23.08.2018 – Efter mere end to års forberedelse fratræder Poul Konrad Beck pr. 31. august 2018 stillingen som administrerende direktør for Dansand A/S.\n21. august 2018 · Midtjyllands Avis\nMine kolleger er vildt nysgerrige på det her, og målet er, at innovation bliver en naturlig og integreret del af alle de ting, vi foretager os i Dansand.\n11. juli 2018 · Djøfbladet\nJeg har fx lært Dansand A/S at kende.\n25. juni 2018 · Horsens Folkeblad\nBeskæftigelsesminister hørte om mangel på hænder: Horsens må lære af Silkeborg\nTemaet var mangel på kvalificeret arbejdskraft, da beskæftigelsesminister mandag besøgte sandproducenten Dansand A/S i Addit.\n8. maj 2018 · Handel.di.dk\nDigitalisering og automatisering er langt fra abstrakte begreber i virksomheden Dansand A/S, der lever af at sælge sand.\n1. marts 2018 · Handel.di.dk\nSalgskonferencen 2018: Customer is King - nu og i fremtiden\n21. februar 2018 · Dansk Industri\nSMV-boss: Farlig forfængelighed blandt ejerledere\nDigitalisering og automatisering er langt fra abstrakte begreber i de to virksomheder Dansand og Envotherm, der har it-ydelser som en del af de færdige produkter.\n26. maj 2017 · Midtjyllands Avis\nDansand udvider direktionen\nDen dybe branche- og produktviden besidder Poul, samtidig med at han er en markant figur og en dygtig ambassadør for Dansand.\n26. maj 2017 · Horsens Folkeblad\nDansand A/S styrker ledelsen\nDet går godt for Dansand A/S.\n23. maj 2017 · Building Supply\nDansand styrker topledelsen\nI 2016 hentede Dansand 45 procent af sin omsætning fra eksport.\n23. maj 2017 · PressPort\nDet går godt hos Dansand A/S i Brædstrup.\n8. maj 2017 · Horsens Folkeblad\nI år 2000 vedtog ledelsen hos Dansand A/S en ny strategi om at automatisere produktionen.\n6. maj 2017 · Residence.dk\nDet er Dansand A/S, der har udviklet en tæt og fejefast flisefuge, som kan spare husejerne og havefolket for masser af bøvl og tidsrøveri i de kommende sommermåneder.\n5. maj 2017 · Viborg Folkeblad\nI dag er virksomheden Dansand A/S i Addit mellem Horsens og Silkeborg Danmarks førende sandspecialist.\n5. maj 2017 · Jyske Medier Vejle


Jeg leder efter en afkølet leveringsløsning til min virksomhed\nJeg er en kunde, der venter på en levering\nJeg har kølebiler og vil gerne samarbejde med Gordon\nVi leverer brancheførende løsninger inden for last mile logistik til hjemmelevering af kølet mad og lægemidler for øget konkurrenceevne, forudsigelighed og rentabilitet for vores kunder.\nNå ud til 19 millioner kunder i Norden\nMed Gordon levering kan du levere kølefødevarer og medicin i en ubrudt køleforsyningskæde og nå over 90% af befolkningen i Sverige og Danmark og en hastigt voksende andel i Norge og Finland.\nFå adgang til avanceret indsigt og følg leverancer i realtid\nLast-mile Platform af Gordon Delivery sætter dig som e-købmand i førersædet. Øget omkostningseffektivitet og fleksibilitet muliggør både skalerbarhed og vækst. Med markedets mest moderne løsning kan du reducere administrative og ineffektive processer.\nTusindvis af tilfredse kunder – hver dag!\nVi har Nordens højeste rating i den sidste mile.\nGordon i tal\nMillioner kunder rækkevidde\nBedømmelse fra forbrugerne\nGordon Delivery blev grundlagt i Stockholm i 2015 af Ali Ghoce og Per Källgården. Med den erfaring, viden og knowhow, vi har opbygget siden da, tilbyder vi i dag en komplet komplet løsning og udfører hundredtusindvis af leverancer hver måned.\nShop online - saml fra kølebokse\nGordon Pickup er vores tilbud om kølebokse, hvor du kan få din mad leveret efter bestilling af den online\nVi vokser hurtigt og leder efter flere partnere til at levere vores kølevarer både til store byer og til mere landdistrikter.\nSom distributionspartnere arbejder vi sammen. Du har kølekøretøjer og dygtige, kundeserviceorienterede chauffører – vi har leveringsopgaver, trafikflowstyring i verdensklasse og markedets førende teknologisk platform.\nSom Distribution Center-partner har du et køleanlæg og samarbejde med os om at modtage og sortere varer og at sørge for nødvendige læsseramper og porte til aflæsning.


KL vil forenkle byggereglement\nKORT NYT10. SEP 2021 9.10\nDI's undersøgelse af erhvervsvenligheden i landets kommuner afslører lang sagsbehandlingstid i nogle kommuner. Men sagsbehandlingstid forhales af unødigt bureaukrati og stramme regler i bygningsreglementet, lyder det ifølge Danske Kommuner fra KL.\nBirgit S. Hansen (S), borgmester i Frederikshavn og formand for KL’s miljø- og forsyningsudvalg gør klart, at kommunerne skal se indad, men påpeger også, at der er grund til at ændre i bygningsreglementet fra 2018. Ifølge hende gælder det mængden af dokumentation, som der nu stilles væsentligt flere krav til, samt et krav om certificerede rådgivere ved alle byggerier.\n– Det giver mening i forhold til store og komplicerede byggerier, men det skaber altså udfordring ved mindre til- og ombygninger på eksisterende byggerier. Der er det simpelthen at skyde gråspurve med kanoner, siger hun og vurderer, at der er lydhørhed hos indenrigs- og boligminister Kaare Dybvad (S).


Nexen winguard snowg wh2 | Køb på Daekdropin.dk\nNexen Winguard Snow'G WH2 vinterdæk har alt, hvad vi forventer af et moderne specialdæk. Det er en model, der klarer godt under ugunstige vejrforhold. Om vinteren, når reaktionsevnen og håndteringen af vores køretøj på ruten er afgørende, bliver dækkene testet betydeligt. For at komme frem fra det skal de fordele køretøjets vægt på overfladen på en sådan måde, at det let kan styres. Nexen Winguard Snow'G WH2 skal give ideelle ryttere - de gør manøvrering enkel, sikker og vi kan dække selv de stærkt snedækkede ruter uden forhindringer.\nStyrbarhed og høj kørekomfort\nVinterdæk Nexen Winguard Snow'G WH2, bortset fra kontrollerbarhed, sikrer også høj kørekomfort. Dette er noget, vi lægger mindre vægt på i tilfælde af dæk til vintersæsonen - men det er et meget vigtigt aspekt. Når alt kommer til alt fortjener vi kørekomfort hele året rundt, ikke kun om sommeren. Derfor blev Winguard Snow'G WH2-modellen designet til at give os en optimal køreoplevelse. Det er værd at bemærke, at der er mange faktorer, der bidrager til kørekomforten - uden tvivl giver den hurtige reaktion på rattets bevægelser en meget glattere, mere selvsikker og behagelig kørsel. Nexen-firmaet har skabt dæk af høj kvalitet i årevis, og Nexen Winguard Snow'G WH2-modellen ser ud til at gøre sin oplevelse til sikkerhed på vejen - uanset om vi har at gøre med regn, sne eller en iskold vej.\nNexen Winguard Snow'G WH2 - ideel til tunge køretøjer\nNexen Winguard Snow'G WH2-dæk blev designet med en række køretøjer i tankerne. I dag bruges den i store personbiler og off-road biler. Selvom for folk, der har en lille bybil og ønsker at forsikre sig mod glatte overflader, vil der også være en passende variant.\nNexen Winguard Snowg WH2 - Tekniske specifikationer\n3D sipe - Forbedrede bremseevne.\nZig zag kantblok - Forbedrede trækkraft.\nDobbelt Z-form - Forbedrede snegreb på siden.\nV-formet rille - Forbedrede våd og hydro-ydeevne.\nNexen winguard snowg wh2 priser\nBredde 165 185 195 205 Højde 55 60 70 Diameter 13 14 16 Producent Nexen\nProducent WINGUARD SNOW G WH2 WINGUARD SNOW'G WH2\nTube TL Loadindex 79 80 89 91 Hastighedsindex H T Brændstof D E Vejgreb B C E Decibel 69 70 Støjniveau 2\nDækstørrelse Bredde 165 185 195 205 Højde 55 60 70 Diameter 13 14 16


Danmark skal gå sin egen grønne vej - Studierelevante nyheder - StudenterGuiden.dk\nDanmark skal gå sin egen grønne vej\n”Business as usual” er død, hvis fremtiden skal være bæredygtig. Nøglen er uddannelse i bæredygtig udvikling, hvor Danmark skal stå stærkt.\nPå konferencen ”Uddannelse for Bæredygtig Udvikling” den 4. april, der fandt sted i Undervisningsministeriet, mødtes parter fra forskellige sektorer for at diskutere Danmarks grønne udvikling. Konferencens samling af personer fra mange forskellige sektorer skal skabe grundlaget for en bedre sammenhæng om bæredygtig udvikling mellem skolerne, virksomhederne, offentlige forvaltninger, interesseorganisationer og forskningsinstitutionerne. Afdelingschef fra Undervisningsministeriet Martin Isenbecker var første taler på konferencen. Hans idé om, hvordan vi sikrer et godt og grønt uddannelsessystem, bygger på masser af samarbejde. "Eleverne skal kunne se sammenhæng mellem den grønne undervisning i skolen og virkeligheden. Det kræver samarbejde. Forældrene skal være det gode eksempel, kommunerne skal inddrage skolerne i deres arbejde for mere bæredygtighed, og skolerne skal samarbejde med virksomhederne," sagde Martin Isenbecker.\n”Business as usual” er død\nKatherine Richardson er prodekan ved Det Naturvidenskabelige Fakultet på Københavns Universitet og professor i biologisk oceanografi. Hun har længe forsket i klimaforandringerne og løsningen på dem. Hun betvivler ikke, at Danmark klarer sig godt internationalt, når det gælder udviklingen af bæredygtig teknologi og tankegang, men siger alligevel: "Det er ikke svært at være nummer et, når der ikke er andre, der spiller spillet. Det har dog ændret sig, for i dag investerer nye stærke økonomier som Kina massivt i grøn teknologi. Derfor skal Danmark finde en ny grøn vej, som lande som Kina ikke kan køre på endnu," sagde Katherine Richardson. Hun mener, at der allerede eksisterer et godt samarbejde i Danmark mellem erhvervslivet, forskerne og det politiske system. "Det gode samarbejde skal være fundament for nytænkning af uddannelserne. De unge skal have autentisk undervisning og ud i virkeligheden," sagde Katherine Richardson.\nPernille Blach Hansen er bæredygtighedsdirektør på Grundfos. Hendes daglige arbejde består i at tænke bæredygtighed ind i Grundfos’ produkter lige fra idé over produktion til kundens brug af produktet. "Medarbejderne skal igennem hele processen tænke så bæredygtigt som muligt. Hvis alle tænker grønt og innovativt i deres del af arbejdet, kan vi skabe produkter, som i deres helhed er bæredygtige," sagde Pernille Blach Hansen.\nMotivationen skal findes i virkeligheden\nFor at motivere eleverne til at vælge og blive gode til de naturvidenskabelige fag, skal de have lov til konkret at beskæftige sig med de problemer, som naturvidenskaben kan løse. Det mener direktør for Naturvidenskabernes Hus, Mai Louise Agerskov, som blandt andet arbejder for at øge tilgangen til de naturvidenskabelige fag. "Der skal være en god kontakt mellem virksomhederne og skolerne, så eleverne kan få fornemmelsen af, at de rent faktisk uddanner sig til at løse virkelige problemer. Endnu bedre er det, hvis eleverne kan få lov til at arbejde med uløste problemer og fremlægge deres løsninger af dem," sagde Mai Louise Agerskov. Kilde: UVM.dk


Tanker om psykiatriplanen. Sygeplejeoplevelser. Østeuropa. Kredsbestyrelsen - anno PDF\nTanker om psykiatriplanen. Sygeplejeoplevelser. Østeuropa. Kredsbestyrelsen - anno 2008\nDownload "Tanker om psykiatriplanen. Sygeplejeoplevelser. Østeuropa. Kredsbestyrelsen - anno 2008"\n1 Tanker om psykiatriplanen Sygeplejeoplevelser i Østeuropa Kredsbestyrelsen - anno 2008 DANSK SYGEPLEJERÅD KREDS SYDDANMARK 01:2008 MARTS 2. ÅRGANG\n2 KOLOFON Kreds Syddanmark DSR Kreds Syddanmark Medlemsbladet fra Kreds Syddanmark udgives af Dansk Sygeplejeråd, Kreds Syddanmark. Indlæg og artikler dækker ikke nødvendigvis Dansk Sygeplejeråds eller kredsens synspunkter, men står for forfatterens eget synspunkt. Indhold Tanker om psykiatriplanen...4 I forsommeren 2007 blev det politisk bestemt at, psykiatrien skulle bevares som et selvstændigt direktørområde. Redaktionsgruppen: Kredsbestyrelsesmedlemmer: Lenna Maegaard Hansen Sygehus Fyn, Svendborg Kirsten Hessellund Jensen Fredericia Sygehus Helle Mehlsen Sydvestjysk Sygehus, Esbjerg Hanne Damgaard chefkonsulent, DSR, Kreds Syddanmark Lill Gadeberg administrativ sekretær, DSR, Esbjerg Janni Potempa faglig sekretær, DSR, Vejle Mette Honoré Poulsen kommunikationsmedarbejder DSR, Odense Ansvarshavende redaktør: Anni Pilgaard kredsformand, Kreds Syddanmark Udgivelser/oplag: Udgives fire gange om året i ca eksemplarer og udsendes til samtlige medlemmer af DSR, Kreds Syddanmark. Produktion: HansenGrafisk Journalistisk arbejde: Mette Honoré Poulsen Sygeplejeoplevelser i Østeuropa...6 Sygeplejerske Ulla Simonsen boede og arbejdede i Sønderjylland fra 1973 til 1989, hvor hun havde nogle gode år både personligt og fagligt. Derefter flyttede hun med sin mand til Silkeborg senere til Litauen og til sidst til Rusland. Tilmelding via - til kurser, møder og øvrige kredsaktiviteter. 5 hurtige spørgsmål...10 Redaktionen har stillet fem hurtige spørgsmål til Bente Posselt. OK I de overenskomstforhandlinger som DSR og Sundhedskartellet i skrivende stund er i fuld gang med at forhandle med arbejdsgiverne, kræver vi markante lønstigninger. Kredsbestyrelsen Kredsbestyrelsen er efterhånden kommet på plads og arbejdstøjet er fundet frem. Vinderen er...14 I første nr. af kredsbladet udlovede vi en dejlig købmandskurv, til den der havde det bedste forslag til, hvad bladet skulle hedde. Nyt fra Kreds Syddanmark DANSK SYGEPLEJERÅD KREDS SYDDANMARK\n3 Vi skal ikke bøje os for politisk pression Kære medlemmer Mens jeg skriver disse linjer, ved jeg ikke, om vi alle sammen er på vej ud i en konflikt på grund af sammenbrud i overenskomstforhandlingerne. Under alle omstændigheder skal du vide, at Dansk Sygeplejeråd fortsat arbejder stålsat på at sikre dig og dine kolleger en lønudvikling, der i 2015 skal bringe os op på siden af privatansatte med en tilsvarende uddannelse. Det er efterhånden en kendt sag, at sygeplejersker kun tjener 71 kr., hver gang en privatansat tjener 100 kr. Vores kampånd er på ingen måde svækket af statsminister Anders Fogh Rasmussens kovending i synet på landets økonomiske situation efter folketingvalget. Da han med gyldne løfter om skattelettelser for 10 milliarder kroner og at frede kommunerne, selv om de havde overskredet budgetterne, havde sikret sig den fortsatte magt, var tiden hurtigt inde til at trække i land. Nu står og falder landets ve og vel pludselig med, om vi offentligt ansatte viser samfundssind og holder igen med vore lønkrav. Vi ønsker ikke at spille rollen som underdanige undersåtter i den drejebog, som Anders Fogh Rasmussen med vanlig sans for timing og taktiske finesser allerede havde skrevet inden folketingsvalget i november. Tværtimod er det vigtigt, at vi ikke bliver bløde i knæene og bøjer os for den form for politisk pression på højt plan. Undersøgelser viser, at langt hovedparten af sygeplejerskerne er klar til konflikt for at få en lønfremgang, der kan mærkes. Såfremt udviklingen i Sundhedskartellets forhandlinger med de offentlige arbejdsgivere har udmøntet sig i, at der er afsendt konfliktvarsel, forbereder vi os i denne tid på at gå i konflikt om nogle uger. Vi har i forhandlingerne hele tiden konstruktivt gået efter et godt resultat, der tilgodeser vores langsigtede mål om lønudvikling. Når vi det, vil også de delforlig om fremskridt på en række andre områder, komme medlemmerne til gode. Når vi det ikke, ligger det i den danske aftalemodel, at vi kan gå i lovlig konflikt. Det behøver man hverken være venstredrejet eller rabiat for at være en del af. Hvis det kommer så vidt, er det vigtigt, at du bakker 100 procent op. Din tillidsrepræsentant påtager sig i en sådan situation en ledelsesopgave med at udarbejde alle vagtplaner, så de tilgodeser det aftalte akutte beredskab. Det er essentielt for sygeplejerskers anseelse, at patienter og borgere fortsat får den optimale pleje i konfliktsituationer. Vær derfor påpasselig med hele tiden at være til at få kontakt med, hvis der sker ændringer i vagtberedskabet, og der er behov for at være til rådighed. Hvis du ikke er med i noget akutberedskab, bakker du bedst op ved at samles med dine kolleger og bidrage til at bevare den gejst og det sammenhold, der i den sidste ende skal gøre det klart for vores modpart og landets politikere, at vi mener det alvorligt. Vis initiativ og kom med gode ideer til, hvordan vi kan markere vores utilfredshed med forhandlingerne og vores vilje til at bevare et stærkt offentligt sundhedsvæsen med kvalificerede medarbejdere. Besøg vore cafeer på kontorerne i Odense, Vejle, Aabenraa og Esbjerg. Her vil du møde kolleger, der vil det samme som dig, og som heller ikke har tænkt sig at bøje sig for utidig politisk pression fra landets statsminister. Hvis forhandlingerne modsat skulle have vist sig at give et resultat, der indfrier vore forventninger, kan vi glæde os over, at vi denne gang er blevet hørt, og at vi ved OK 08 har taget det første skridt i retning af at sikre os en lønudvikling, der matcher vores centrale placering i det danske sundhedsvæsen. Anni Pilgaard Kredsformand Kreds Syddanmark LEDEREN DANSK SYGEPLEJERÅD KREDS SYDDANMARK 3\n4 Tanker om psykiatriplanen I FORSOMMEREN 2007 BLEV DET POLITISK BESTEMT AT PSYKIATRIEN SKULLE BEVARES SOM ET SELVSTÆNDIGT DIREKTØROMRÅDE. Den fremtidige psykiatriplan tager afsæt i de politiske hensigtserklæringer, som sætter fokus på nøglebegreberne kvalitet, sammenhæng og høj grad af tilgængelighed i dialog med patienter, brugere og pårørende. FTR for psykiatrien på Fyn Line Gessø og FTR for psykiatrien i Sønderjylland Dorte Ruge har begge holdninger til den nye psykiatriplan. Her kan du læse, hvad de finder godt og mindre godt i den nye plan. Sygeplejerske og FTR i psykiatrien i Sønderjylland Dorte Ruge Dorte mener, det var en rigtig fornuftig beslutning politikkerne tog og måske den vigtigste beslutning for at sikre kvaliteten i den fremtidige psykiatri i Region Syddanmark. Var psykiatrien på det tidspunkt blevet lagt sammen med somatikken, kunne hun sagtens have frygtet, at psykiatrien nemt var kommet til at drukne i den store sammenhæng med risiko for, at det i sidste ende ville gå ud over kvaliteten af den psykiatriske behandling af den sindslidende. Dorte mener, at nøglebegreber er utrolig vigtige at fastholde i hele implementeringsplanen for indførelsen af den fremtidige psykiatriplan. I den fremtidige psykiatriplan er sengepladserne for hele Region Syddanmark samlet i fire hovedfunktioner. I Sønderjylland betyder det, at de nuværende to psykiatriske Sygehuse i Augustenborg og Haderslev skal sammenlægges i en hovedfunktion. Det betyder selvfølgelig, at nogle borgere vil få længere transporttid til det psykiatriske sygehus. Til gengæld mener Dorte, at ved at samle ekspertisen inden for psykiatrien i én hovedfunktion, er muligheden for faglig udvikling hos personalet meget bedre end den er i dag. Større faglighed hos personalet er for Dorte en garanti for en bedre kvalitet i behandlingen af den enkelte borger. Så med udgangspunkt i en overordnet faglig vurdering støtter hun sammenlægningen af psykiatrien i Regionen i fire hovedfunktioner. I Sønderjylland vil der fremover komme et lokalpsykiatrisk center i hver af de fire kommuner. Dette er for Dorte at se den optimale placering, når der skal etableres et samarbejde med socialpsykiatrien, kommunerne og praksissektoren. Det, at der kommer et lokalpsykiatrisk center i hver kommune vil også betyde nærhed for den enkelte borger. Dorte kunne på længere sigt godt forestille sig, at samarbejdet mellem de lokalpsykiatriske centre og socialpsykiatrien ville blive så udbygget, at det på et tidspunkt vil være oplagt at sammenlægge de to instanser. Dette ville for Dorte at se også skabe bedre service for borgeren. Sygeplejerske og FTR i psykiatrien i Sønderjylland Dorte Ruge Antallet af retspsykiatriske patienter har været stigende gennem en årrække, og denne udvikling forventes at fortsætte. Derfor er det med stor tilfredshed at retspsykiatrien skal udbygges fra de nuværende 30 døgnpladser til 70 døgnpladser, således at behandlingen af denne patientgruppe fremover kan ske på forsvarlig vis. Dette vil samtidig betyde, at det terapeutiske miljø i de almene psykiatriske afdelinger vil blive mere optimalt og dermed til gavn for patienten. I Sønderjylland skal hovedfunktionen placeres på det nuværende Åbenrå Sygehus. Dette er en god central geografisk placering i forhold til optagerområdet, Placeringen er også velvalgt i forhold til rekruttering af fagligt uddannet persona- 4 DANSK SYGEPLEJERÅD KREDS SYDDANMARK\n5 le. I Sønderjylland er det besluttet, at der skal bygges et nyt somatisk sygehus. Dette skal placeres mellem Sønderborg og Åbenrå. Det er ærgerligt, at psykiatrien og somatikken ikke placeres på samme matrikel. Dette vanskeliggør, at der kan skabes samarbejde og faglige miljøer på tværs af somatik og psykiatri, som ville kunne være til gavn for patienterne. FTR og sygeplejerske Dorte Ruge Det, at der skal bygges et nyt somatisk Sygehus, før end psykiatrien kan flytte sammen i en hovedfunktion betyder, at der nok mindst vil gå 10 år før end psykiatriplanen vil være på plads i Sønderjylland. Det er en lang tidshorisont at arbejde med, og med den udvikling der sker i vores samfund og indenfor den medicinske og psykiatriske forskning, ja - så synes hun, det kan være svært at vide om psykiatriplanen holder. Mange af Dortes nuværende kolleger vil om 10 år være gået på pension, og derfor er motivationen for at engagere sig i implementeringen af den nye psykiatriplan naturlig nok på et meget lille sted. For 10 år er lang tid, også for dem som fortsat vil være på arbejdsmarkedet på det tidspunkt det er jo nærmest umuligt at forudsige, om vi da fortsat vil være beskæftiget inden for psykiatrien. Sygeplejerske og FTR i psykiatrien på Fyn Line Gessø Psykiatriplanen er en ambitiøs plan. Den lægger vægt på det faglige og opdeler derfor efter specialer og ikke kun geografi. Det er en klar fordel for den psykiatriske patient, som derfor kan få en mere kvalificeret behandling. Det er desuden befordrende for personalet, som kan fordybe sig og specialisere sig i de enkelte psykiatriske diagnoser. Der bliver lagt vægt på den ambulante psykiatri, som vil blive udbygget. Psykisk syge vil i stigende grad blive behandlet i eget hjem og ambulant. En af de største udfordringer i psykiatriplanen er at give en kvalificeret behandling af de retspsykiatriske patienter. Der har i mange år været behov for en udbygning af retspsykiatrien. Retspsykiatriske patienter har optaget mange pladser på almenpsykiatriske afdelinger, det har været uhensigtsmæssigt både for personale og patienter. Psykiatriplanen har en række løsningsforslag til disse problematikker. Der er på regionsplan allerede oprettet seks distriktspsykiatriske sygeplejestillinger til behandling af retspsykiatriske patienter. Den ambulante tilgang kan forhåbentlig betyde, at færre patienter bliver indlagt. Psykiatriplanen skitserer desuden at der skal oprettes 70 sengepladser til retspsykiatriske patienter. Det er 40 mere end der er i skrivende stund. Desværre kan disse ekstra sengepladser først oprettes når Middelfart psykiatriske afdeling bliver udbygget. I øjeblikket bliver der arbejdet på en midlertidig løsning indtil byggeriet står færdigt. Psykiatriplanen lægger op til mange forandringer. Der skal bygges nyt og bygges om flere steder. Der vil være afdelinger, som lægges sammen, flytter og nogle lukker. Det betyder store forandringer for personalet. Mange personaler er allerede nu ved at skifte afdeling. Der bliver oprettet nye stillinger, især på det ambulante område. I øjeblikket arbejdes der på at lave en ny ledelsesstruktur, som skal afløse den nuværende centerstruktur. Det betyder ændringer i den øverste ledelse af psykiatrien i Region Syddanmark. For patienterne betyder det, at der vil være længere afstande til de psykiatriske sygehuse, det er svært når patienten er indlagt og gerne vil på hjemmebesøg. Til gengæld vil der være mere nærhed når man ikke er indlagt, i kraft af udbygningen af de ambulante funktioner, som skal knyttes til hver kommune. DANSK SYGEPLEJERÅD KREDS SYDDANMARK Sygeplejerske og FTR i psykiatrien på Fyn Line Gessø 5\n6 Sygeplejeoplevelser i Østeuropa Sygeplejerske, Ulla Simonsen Sygeplejerske Ulla Simonsen boede og arbejdede i Sønderjylland fra 1973 til 1989, hvor hun havde nogle gode år både personligt og fagligt. Derefter flyttede hun med sin mand til Silkeborg senere til Litauen og til sidst til Rusland. De fleste vil mene, at det var langt væk og hvorfor der? Sygeplejerske Ulla Simonsen Ullas mand begyndte på Danfoss i Rusland i 1993, og meningen var, at Ulla skulle følge efter, når det så bæredygtigt ud. På det tidspunkt havde hun siden 1990 siddet i to afdelingsledelser på Viborg Sygehus, og hun vidste, at hvis hun forlod sin ledende stilling i det danske sygehusvæsen, ville hun ikke komme tilbage. Ulla Simonsens længsel efter at rejse ud begyndte dog allerede i 1991, da hun fra Viborg Sygehus var aktiv i samarbejdet med et venskabshospital 60 km uden for Moskva. Hun besøgte hospitalet sammen med en anden oversygeplejerske med henblik på at hjælpe dem i den svære overgang. Hele projektet strandede dog af økonomiske grunde. Men det gav et godt indblik i sovjetisk hospitalsindretning og problematikker. En tur til Litauen Inden Ulla nåede at begive sig over til sin mand, blev hun fra Paraplegifunktionen (Vestdanmarks optræningscenter for folk med spinaltraumer), involveret i to projekter i Litauen. Ad sære omveje og underlige sammentræf blev overlægen, sygehuschefen og jeg spurgt, om vi kunne hjælpe en optræningsafdeling i Vilnius, der havde patienter med spinaltraumer, men kun ringe viden. OOORKKK ja, sagde vi. Sygeplejerske, Ulla Simonsen Det første projekt drejede sig om oplæring af de forskellige faggrupper. Som forberedelse var overlægen og Ulla rundt i Litauen og se de mange rehabiliteringscentre. Det var i begyndelsen meget forvirrende, for hvor mange para-tetraplegipatienter havde de da? Danskerne lærte, at rehabilitering bruges synonymt med de gamle sanatoriebehandlinger, vi afskaffede for mange år siden. Men det sovjetiske styre honorerede arbejderne med gratis ophold, fuld kost og smukke omgivelser, og folk havde virkelig brug for at komme bort, for pengene var små og rejser uopnåelige. Derfor de mange, mange rehabiliteringscentre. Overlægen og Ulla så mange for os i Danmark løjerlige behandlinger! Frustrerende oplevelser I projektårene 1993 til 1995 drog en dansk tværfaglig gruppe fra Viborg til Vilnius tre gange, og litauerne kom sent i forløbet på besøg i Viborg. Som projektleder beskrev Ulla projektet, sendte ansøgningen til Ministeriet og arrangerede alt det praktiske, inklusiv afrapportering. Det indebar en del forberedende rejser for at opklare flere uklare og modsigende forhold. Til trods for dette og den korte geografiske afstand, var der stor forskel på et utal af områder, for på det tidspunkt var Litauen både i system og i tankegang præget af sovjetiske tider. Der var mange tilløb til frustrerende oplevelser. Et af dem var på det sygeplejemæssige område. Sovjetisk sygepleje er at assistere lægerne med det praktiske. Det vil sige, at selve pasningen og plejen blev varetaget af familien, der også medbragte god mad, da kostbudgettet var meget skrabet. Hvis familien ikke kunne være til stede, betalte de sygeplejerskerne for at tage sig af patienten. Men heller ikke sygeplejerskerne havde vestlig sygeplejeviden. Ulla underviste i det faste sengelejes komplikationer, for at undgå kontrakturer, tryksår og dehydrering samt det mere specielle når det drejede sig om para-tetraplegipatienter. Der opstod en konflikt, da Ulla blev klar over, at nogle sygeplejersker, med overlægens viden, af familier blev betalt for at passe et par patienter. Det kunne bare ikke harmonere med, at vi underviste i den nye sygepleje og forventede, at alle udførte den, og så samtidig godtog, at et par stykker oven i købet fik ekstra betaling for at gøre det, de andre blot skulle udføre i udviklingens navn. Sygeplejerske, Ulla Simonsen Overlægen forsvarede det med, at deres løn var virkelig ussel, men han havde ikke tænkt over, at det var de andres også. Han ville søge ekstra betaling til dem, men om de fik det, vides ikke. Ulla var også vidne til, at en af afdelingens unge sygeplejersker stod op på talerstolen ved en Baltisk Spinalkonference og argumenterede for sygeplejerskers arbejde med intermit- 6 DANSK SYGEPLEJERÅD KREDS SYDDANMARK\n7 terende kateterisation af spinalpatienter. Det var stort. Speciallæger fra Rusland indrømmede åbent, at Vilnius i rehabilitering var langt forud for Rusland og andre lande i østblokken. Især ergoterapeuten havde det svært, da der ikke fandtes et sådant speciale i det sovjetiske hospitalssystem. Al behandling var fysiurgisk passiv, og para-tetraplegipatienter kom til at opholde sig hjemme, indendørs og for det meste liggende. Derfor kunne eller ville man i Sovjet (med tilhørende lande) ikke se eller erkende, at man havde handicappede borgere. Man måtte derfor ty til gamle, selvlavede hjælpemidler, som familierne selv kunne strikke sammen. Midtvejs i projektet blev Ulla helt klar over, at man ikke kan rehabilitere ved kun at undervise fagligt, der skal hjælpemidler og et ændret samfundssyn til. Bosat i Litauen Det andet projekt blev udarbejdet, og det medførte, at Ulla bosatte sig i Litauen i to år. Aftalen blev bl.a. lavet med det Nationale Råd for Handicappede. I de to år oplevede hun sovjetindflydelsen i det politiske system og i folks tankegang. Tre rehabiliteringsafdelinger, heraf to nybyggede efter dansk idé og materialer, blev startet. Mindre hjælpemidler blev produceret af risikovillige erhvervsfolk, mens de større måtte produceres af det statslige apparat, hvor mange forskellige interesser kolliderede. Generelle samfundsmæssige ændringer indebærer altid lang tid. Men Ulla kom med indlæg til Boligministeriet, og havde et godt samarbejde med arkitekter, der lavede ombygning til handicappede borgere. Ligeledes havde hun et godt samarbejde med forskellige patientforeninger, men Det Nationale Handicap Råd, der fik penge fra staten, havde flere indbyrdes stridigheder, og det holdt hun sig langt fra. Hendes indtryk var, at de lappede og trøstede, men ingen ville revolutionen, for hvem bider den hånd, der fodrer en? Et ordentligt krumspring Ud over projektet blev Ulla involveret i Dansk Sygeplejeråds (DSR s) udviklingsarbejde med at indføre vestlig sygepleje i samarbejde med det litauiske Sundhedsministeriet og alle landets sygeplejeskoler. Det fandt hun meget spændende. Hun underviste blandt andet i problemløsning og plejeplaner til skolernes undervisere, der for det meste var læger. Det at dreje en tankegang fra lægebehandling til vestlig sygepleje var et ordentligt krumspring. Da det omsider var ved at gå op for lægerne, hvilke kompetencer sygeplejerskerne fik, blev der røre. Men Ulla forsvarede den nye sygepleje med, at det ikke var behandling, det var faktisk forebyggelse. For at hjælpe sygeplejersker, der arbejdede ved lave senge, der står op ad væggen, fik hun igangsat en landsdækkende undervisning i løfteteknik. Det var med undervisere fra Aalborg og Viborg sygehuse. Senere i forløbet var der et opfølgningskursus, hvor der blev arrangeret regionale netværksgrupper, for det var et helt nyt område, der skulle indarbejdes. Flere skoler havde efterhånden taget emnet på deres læreplan. Da projekterne sluttede i 1997, drog Ulla videre til Rusland. Personligt og kulturelt har det været en formidabel oplevelse. Men det afgjorde bestemt, at når jeg kom til Rusland ville jeg intet have at gøre med sygepleje eller handicap. Sygeplejerske, Ulla Simonsen Arbejdet med arbejdsmiljø i Rusland Arbejdsmiljø tja, det KUNNE være en by i Rusland, men Sygeplejerske, Ulla Simonsen Trods et meget stort lægeligt videnskabeligt arbejdsmiljøsystem, bliver det undermineret af dem selv. Lægesystemet er kun behandlende, ikke forebyggende. Der er et kæmpe sæt love, der i stor udstrækning ligner de danske, men de inspicerende statsinspektører var alle over en kam korrupte. De kunne altid finde noget at påpege, men det kunne da ordnes i mindelighed, og hvem laver så om på sit arbejdsmiljø? International Labour Organization (ILO) er i gang med at lave et meget stort arbejde, helt fra bunden. Love ændres, arbejderne bliver oplært, sikkerhedsgrupper bliver dannet, man laver IT netværksstøttegrupper over de store afstande i landet, og inspektørerne skal have andre roller. Meget spændende, meget nødvendigt og Ulla havde et godt samarbejde med ILO. For egentlig har Ulla altid været interesseret i arbejdsmiljø. Hun havde sygeplejestuderende i første observationspraktik ude på arbejdspladser i Silkeborg, og arbejdsmiljø lå hende meget på sinde i hendes tid som leder i Viborg. Da DSR lancerede det første arbejdsmiljøkursus i 1999, mens Ulla var i Rusland, sprang hun på for egen regning. Imellem modulerne skulle der udarbejdes et praktisk projekt, og der var ikke andet for end at spørge direktøren på Danfoss Rusland, om hun måtte lave projektet der. DANSK SYGEPLEJERÅD KREDS SYDDANMARK Kørestole anno\n8 Et lille køkken, hvor alle alternative arbejdsmetoder blev brugt. Det måtte hun. Fordelene var store. Russere er overhovedet ikke forvænt med opmærksomhed på deres befindende. Som en medarbejder sagde: Nu har jeg set mange arbejdsmiljøinspektører gå med næsen i vejret og blyanten på papiret, men der er intet sket for os på gulvet. Ulempen var, at Ulla var direktørens kone, hvilket betød, at hun mest arbejdede med rene fakta. Hun måtte desværre undlade det psykiske arbejdsmiljø. Men i forhold til hvad russere oplever på russiske arbejdspladser, så er en vestlig ledelse noget helt andet og opleves godt. Oplysning og undervisning Efter afsluttende opgave var Ullas arbejde i firmaet at oplyse og undervise. Hun havde en fast klumme i virksomhedsavisen samt på sin egen opslagstavle for sikkerhedsarbejdet. Der var ingen SI grupper, systemet er kun under opbygning, og der er ingen sikkerhed i loven for repræsentanterne. Der var nok at tage fat i. Først og fremmest var der kontorpersonalet, som der var flest af. Der skulle kigges på siddestillinger, lys, støj (russere taler ikke i telefon, de råber) og tør luft (det er fastlandsklima med hede somre og meget kolde og tørre vintre). Danfoss var i øvrigt de første i Rusland til at få hæve-/sænkeborde og rullemus. De sidste måtte man aflevere et par stykker af til tolden, for sådanne havde de aldrig hørt om før, og hvad kunne det nu være. Produktionen var organiseret af en god dansk produktionsleder, så de var godt hjulpet på vej. Rengøringsdamerne Puha, I skulle se dem slæbe en spand med snavset vand hen ad de alenlange gange. Derfor fik vi købt ordentlige vogne, koste og handsker til dem. Vi gav dem undervisning og sikke en taknemmelighed. Man er både rørt og flov. Sygeplejerske, Ulla Simonsen Salgsfolkene havde deres problemer med lange rejser, tungt udstillingsmateriale og lange nætter med for meget vodka. Med tiden blev det muligt at skaffe lettere udstillingsmateriale, og ledelsen måtte understrege, at en ordre ikke skulle afhænge af, om man ville drikke den halve nat. For i Rusland, der er halvvejs til Japan, er handel og ordrer betinget af, om man dyrker det sociale og det personlige. Og en underskreven ordre kan ALTID laves om, ikke, min ven? Lagerfolkene skulle undervises i løfteteknik. Det var meget svært at finde en underviser, da det ikke skulle være Ulla selv. Ved henvendelse til fysiurgisk institut blev hun mødt med spørgsmålet: Hvad præcist skal der undervises i? Der kom en venlig fysioterapeut, der var meget teoretisk. Og det er SÅ typisk for landet. Men Ulla fik alligevel sat fokus på arbejdsmiljøet, og forskellige hjælpemidler kom til. Tilbage var der køkkenet. Inden Ulla og hendes mand forlod Rusland, fik de bygget en ny fabrik. Her sloges Ulla meget for at få et godt indrettet køkken med bl.a. ordentlig udsugning. Og køkkenpersonalet var lykkelige. Men de har stadigvæk for mange småskader og maden skal stadig ændres, så det indeholder mindre fedt og sukker. Men det må blive til eftertiden. Ulla nåede ikke at arbejde med chaufførerne, ud over at give dem et par gode råd. Dels er russiske mænd Tarzaner, og dels bekymrer deres russiske leder sig ikke om de lavestes velbefindende. Så de affinder sig. Med de enorme transporttider og køer i Moskva er chaufførernes måltider mere end sporadiske. Samtidig går de sidst i seng efter at have bragt alle hjem, og de er de første, der står op igen for at være klar til at bringe medarbejderne til arbejdet, så egentlig er det i firmaets interesse og for alles helbreds skyld, at de både får sovet og får mad. Men også det må vente. Ulla havde sat næsen op efter en afløser, en nyuddannet arbejdsmiljølæge, som med engelskkundskaber skulle samarbejde med Bedriftssundhedstjenesten i Nordborg, og andre internationale organer. Hun havde lavet arbejdsbeskrivelse og fået indrettet lokaler i den nye fabrik, men af forskellige grunde blev det desværre ikke til noget. Ulla er nu på efterløn og savner ikke sit arbejde, lige meget hvor interessant og opslugende det end var. Jeg har brugt alle sider af sygeplejen på forskellige planer, og nu bruges det organisatoriske og administrative i mit landsbyarbejde. Det pædagogiske aspekt bruger jeg, når jeg hjælper med lektierne i en familie fra Congo. Den sundhedsmæssige tænkning bliver til indhold i begge arbejdsområder. JO, vi har et godt fag. Sygeplejerske, Ulla Simonsen 8 DANSK SYGEPLEJERÅD KREDS SYDDANMARK\n9 Tilmelding via - TIL KURSER, MØDER OG ØVRIGE KREDSAKTIVITETER. Der er i Kreds Syddanmark truffet beslutning om, at alle tilmeldinger til Kreds Syddanmarks arrangementer fremover bliver modtaget via hjemmesidens tilmeldingsmodul på Det betyder, at når du ønsker at tilmelde dig et arrangement, skal du logge ind på hjemmesiden og derefter tilmelde dig arrangementet. Kredsbestyrelsen opfordrer til, at medlemmerne eventuelt søger hjælp hos kolleger, på kredsens hjemmeside eller hos kredsens medarbejdere, hvis de er utrygge ved at håndtere elektronisk tilmelding. På under Aktiviteter i kredsen ligger der en Vejledning vedr. tilmeldinger til møder, kurser & arrangementer, som giver en udførlig beskrivelse af, hvordan man tilmelder sig et arrangement. Hurtige og praktiske fordele Tilmeldingsformen effektiviserer tilmeldingsproceduren væsentligt med store fordele for medlemmerne i Kreds Syddanmark. For det første er det muligt at tilmelde sig døgnet rundt. Det betyder, at du kan tilmelde dig, når det passer dig. Derudover går alle tilmeldinger via tilmeldingsmodulet direkte ind i en kursusdatabase, så det enkelte medlem kort efter tilmeldingen får automatisk besked om tilmeldingsstatus via en . Hvis et medlem framelder sig, og der er venteliste, bliver den første på ventelisten automatisk rykket op og pågældende får automatisk en om dette. Tilmelding Når du er logget på hjemmesiden kan du tilmelde dig det eller de arrangementer som du ønsker at deltage i. Du kan se den fulde annoncering ved at klikke på arrangementet. Du finder aktiviteterne under punktet Aktiviteter i kredsen og Medlemsaktiviteter på Når du har klikket på arrangementer og kan læse annonceringen, har du mulighed for at tilmelde dig til aktiviteten. Du tilmelder dig ved at klikke på det grå felt nederst på siden [Tilmeld]. Kredsen får herefter automatisk din tilmelding og dine medlemsdata og du får automatisk en bekræftelse på din tilmelding. en bliver sendt til den mailadresse som du begyndte med at acceptere ved at sige OK eller ændret. Hvis du ønsker at melde afbud til et arrangement skal du melde fra via tilmeldingsmodulet ved at logge på og derefter vælge det arrangement som du ikke længere ønsker at deltage I klik derefter på feltet: [Frameld]. Hvis der er en venteliste til arrangementet vil din plads automatiske tilgå en kollega på ventelisten. Det er derfor også vigtigt, at du melder afbud, hvis du ikke længere ønsker at fastholde en ventelisteplads, således ventelisten afspejler et reelt billede af, hvem der ønsker at deltage. Tjek e-posten! Optimal nytte af den nye tilmeldingsform fås selvfølgeligt, når medlemmerne jævnligt holder øje med den elektroniske post s fra Kreds Syddanmark. Har man ikke en mailadresse via sit arbejde eller privat, er det oplagt at bruge sin gratis hos DSR. Se adressen ved at vælge [WEBmail] øverst i højre hjørne på Det kræver, at man er logget ind efter log in proceduren på hjemmesiden. Kreds Syddanmark står klar med råd og vejledning om log in og tilmelding. Kontakt dit lokale kontor på telefon: Esbjerg: Odense: Vejle: Åbenrå: DANSK SYGEPLEJERÅD KREDS SYDDANMARK 9\n10 5 hurtige spørgsmål... Bente er uddannet sygeplejerske i år Desuden har hun en bachelor fra Københavns Universitet i religionsvidenskab med kunsthistorie som sidefag. Hun har arbejdet på forskellige somatiske afdelinger, indtil hun fandt psykiatrien - et område hun finder meget spændende og udviklende. Hun er fuldtidsansat på åbent afsnit IP på Svendborg Sygehus. REDAKTIONEN HAR STILLET FEM HURTIGE SPØRGSMÅL TIL BENTE POSSELT 1) Hvilke udfordringer ser du for psykiatrien i fremtiden? I fremtiden ser jeg det helt store problem - både i psykiatrien såvel som i det somatiske - manglen på kvalificeret arbejdskraft. De store årgange går på efterløn/pension derudover er der et stort frafald pga. stress, og i gruppen af de 25 til 50- årige er der flere og flere der forlader omsorgsfagene eller tænker på at gøre det. Helt grundlæggende er problemet at det er svært at lave god psykiatri uden personale. 2) Hvilke forventninger har du til Dansk Sygeplejeråd Kreds Syddanmark? At de sætter mere ind i forhold til at kræve et godt arbejdsmiljø Eksempelvis mener jeg, der skal kæmpes for at give sikkerhedsrepræsentanterne samme vilkår som tillidsrepræsentanterne. 3) Hvor mener du at fokus skal være i den sundhedspolitiske debat? Jeg mener fokus i højere grad end nu skal rette sig mod forebyggelse og en debat af, hvordan vi indretter vores samfund, liv og arbejdspladser. Vores samfunds og arbejdspladsers høje tempo og krav om effektiv produktion er inhumant og gør folk syge. På længere sigt er det fordyrende i forhold til det man sparer ved effektiviteten. Jeg mener også, at der skal være debat om forudsætningerne for fordelingen af midler til forskning. Hvilke interesser er det, der spiller ind i denne fordeling? Det mener jeg, er væsentligt at kigge på. 4) Hvornår er en arbejdsdag god for dig? Når jeg har tid, mulighed, ro og rum til at udføre en sygepleje jeg fagligt og personligt kan stå inde for i forhold til patienter og pårørende. 5) Hvornår er en arbejdsdag mindre god for dig? Når der ikke er tid, mulighed, ro og rum til at udføre den sygepleje jeg fagligt og personligt ønsker at kunne levere. Eventyrløbet 2008 Den fynske tradition videreføres i den nye Kreds Syddanmark. Så sæt X i kalenderen Kr. Himmelfartsdag, den 1. maj 2008, hvor Eventyrløbet finder sted. Traditionen tro har vi telt på pladsen, hvor vi gentager tidligere års succeser med pølser m/brød, chips, frugt, øl og vand. Tilmelding Tilmelding kan udelukkende ske på Her kan du også læse mere om arrangementet. Sidste rettidige tilmeldingsfrist og betaling er den 15. marts Efter denne dato kan der ikke modtages tilmeldinger på sygeplejerskernes hold. Vi gør samtidig opmærksom på, at tilmelding først registreres, når betalingen er tilgået os. Vi glæder os til at se rigtigt mange til Eventyrløbet. Med venlig hilsen Kredsbestyrelsen 10 DANSK SYGEPLEJERÅD KREDS SYDDANMARK\n11 OK-08 I DE OVERENSKOMST- FORHANDLINGER SOM DSR OG SUNDHEDSKARTELLET I SKRIVENDE STUND ER I FULD GANG MED AT FORHANDLE MED ARBEJDSGIVERNE, KRÆVER VI MARKANTE LØNSTIGNINGER. I de overenskomstforhandlinger som Dansk Sygeplejeråd og Sundhedskartellet i skrivende stund er i fuld gang med at forhandle med arbejdsgiverne, kræver vi markante lønstigninger. Det gør vi, fordi lønefterslæbet i forhold til det private arbejdsmarked er betydeligt, og fordi vores løn ikke står mål med den høje værdi vi har for samfundet. Samtidig kræver vi en ligelønsreform. Det er den eneste måde, der kan blive gjort op med det historiske lønefterslæb, som de offentligt ansatte især kvinderne har i forhold til de privatansatte med samme uddannelseslængde. Det er ikke rimeligt, at når privatansatte med en mellemlang uddannelse som eksempelvis en journalist eller diplomingeniør tjener 100 kr., så tjener en sygeplejerske, der har samme uddannelseslængde og som er ansat i det offentlige, 74 kr. Denne store lønforskel er der nødt til at blive sat en stopper for. Der er ikke nogen tvivl om, at det offentlige sundhedsvæsen kommer under pres i de kommende år. Derfor er det nu, at der skal gøres en massiv indsats for at rekruttere og fastholde flere sygeplejersker. Gode løn- og arbejdsvilkår er helt afgørende i den sammenhæng. Allerede i dag mangler der ca sygeplejersker i det offentlige sundhedsvæsen, og i de kommende år bliver det endnu sværere at fastholde de erfarne medarbejdere og rekruttere ny og veluddannet arbejdskraft. I 2015 vil der mangle sygeplejersker. Gode beslutningstagere er fremsynede og visionære. Det er det, vi kræver af arbejdsgiverne og Folketinget denne gang. Vi forventer at de tager deres ansvar alvorligt! Dansk Sygeplejeråd og Sundhedskartellet går efter at forhandle sig til et resultat, som I som medlemmer kan stemme ja til. Der bliver i skrivende stund arbejdet på at indgå en række delforlig om blandt andet kompetenceudvikling, seniorordninger mv. Forhandlingerne om løn og arbejdsvilkår vil for alvor ske i slutningen af februar. Skulle det vise sig, at det ikke er muligt at forhandle sig frem til et tilfredsstillende resultat, vil Dansk Sygeplejeråd og Sundhedskartellet forholde sig til at afgive konfliktvarsel. For at være klar til det, er tillidsrepræsentanterne allerede nu i gang med at lave medlemskontrol og anden forberedelse. Der er mange spørgsmål til en eventuel konflikt, og konsekvenserne for afvikling af ferie mv. Nedenfor skitserer vi det forventede tidsforløb. Skitsen beskriver, hvornår der tidligst kan afgives varsel og hvornår en konflikt tidligst kan træde i kraft. Vi vil opfordre til, at I er i løbende kontakt med jeres tillidsrepræsentant, for at holde jer ajour med situationen. Du kan se mere under OK-08 på DSR s hjemmeside: Herunder se svar på de mest stillede spørgsmål om, hvordan skal jeg forholde mig?. I tilfælde af en konflikt vil alle medlemmer få tilsendt en Konflikt ABC, som vil give svar på de fleste spørgsmål. 29. februar april april april 2008 Fristen udløber for at parterne kan forhandle sig til et resultat. Dansk Sygeplejeråd og Sundhedskartellet kan herefter varsle konflikt med fire ugers varsel. En konflikt kan tidligst træde i kraft den 1. april I perioden fra udgangen af februar og indtil 31. marts 2008 kan forhandlingerne fortsættes i Forligsinstitutionen. Forligsinstitutionen kan vælge ikke at udsætte konflikten, men kan også vælge at udsætte den med 1 gange 14 dage eller med 2 gange 14 dage. En konflikt kan træde i kraft efter udsættelse med 1 gange 14 dage. Konflikten kan dog tidligst træde i kraft på 5. dagen efter udløbet af udsættelsen. En konflikt kan træde i kraft efter udsættelse med 2 gange 14 dage. Konflikten kan dog tidligst træde i kraft på 5. dagen efter udløbet af udsættelsen. En konflikt kan træde i kraft på en som helst dato, og begynder ved døgnets begyndelse. DANSK SYGEPLEJERÅD KREDS SYDDANMARK Linda Rise 1. kredsnæstformand, Kreds Syddanmark 11\n12 Kredsbestyrelsen - anno 2008 Anne-Dorthe Jeppesen kredsnæstformand Kreds Syddanmark Den nye Kredsbestyrelse anno 2008 KREDSBESTYRELSEN ER EFTERHÅNDEN KOMMET PÅ PLADS OG ARBEJDSTØJET ER FUNDET FREM. Børnesygdommene har vi næsten overstået, samtidig med, at vi har en masse spændende opgaver der er i fuld gang. Vi er en bestyrelse på 35 medlemmer, mange er gengangere, men der er også en del bestyrelsesmedlemmer, der er helt nye i bestyrelsesarbejdet. Kredsbestyrelsen har været på to seminar i januar 2008 som handlede om dels samarbejdet i en bestyrelse af vores størrelse, samt hvordan vi som kredsbestyrelse kan være med til at sætte et politisk aftryk. Dette har været med til at sætte gang i debatten om, hvilke politiske temaer vi vil arbejde med i denne bestyrelsesperiode. Samtidig har seminarerne styrket os som bestyrelse. Kongres 2008 Som kredsbestyrelse er vi en del af kongressen, der er den øverste myndighed i Dansk Sygeplejeråd. Kongressen finder sted i maj 2008, men allerede til marts 2008 skal Kreds Syddanmarks kongresforslag sendes ind. Dette arbejde har vi taget hul på, men det seje træk kommer nu her til sidst. Nogle af de emner kredsbestyrelsen arbejder med, er bl.a. tillidsmandsvilkår. Her går vi især ind og ser på suppleantstatus. Valglove tidsperspektivet i, fra valgmateriale udsendes til selve valget afholdes, denne tid er meget lang. Denne periode ønsker vi nedsat. Strukturdebatten er endnu ikke færdigdebatteret her diskuterer vi blandt andet om kredsbestyrelsen har den rette størrelse, om sammensætningen med én kredsformand og fire kredsnæstformænd er den rette, samt et meget spændende emne der går på, at vi ønsker at etablere et vikarbureau inden for DSR for hvorfor skal provenuet ikke gå til den enkelte sygeplejerske frem for til et bureau? Emnerne skal ses som foreløbige rå skitser til mulige emner til kongressen. Overordnet vil et tema på kongressen være Tillidsmænd i det forgangne år har der været et projekt om tillidsmænd og resultatet vil blive forelagt kongressen. Sidst men ikke mindst skal der vælges formand for Dansk Sygeplejeråd på denne kongres. Administrativ organisering Den administrative struktur for Kreds Syddanmark har også fyldt en del på kredsbestyrelsesmøderne. De fire tidligere amtsbestyrelser besluttede i sin tid, at der fremover skal være ét kontor i Kreds Syddanmark, hvilket den nuværende kredsbestyrelse også har tilsluttet sig. Det er en lang proces med mange ukendte faktorer. For eksempel selve placeringen. Kontoret eller domicilet, som vi også kalder kredskontoret, skal dog ligge i Kolding/Middelfart-området. Det er besluttet at leje frem for at købe. Beslutningen om at leje frem for at eje, er taget ud fra det faktum, at vi er så nye, at vi faktisk ikke ved, hvordan vi ser ud, når vi kommer et par år længere frem det ville være dumt at sætte sig enten for stort eller småt. Desuden er der også aspektet omkring de lokale kontorer. De lokale kontorer, som vi kender i dag vil forsvinde i stedet vil vi meget gerne have lokale satellitkontorer, men den økonomiske side af sagen skal først undersøges nærmere. Hvilken udformning skal de have? Kan vi låne lokaler ved andre fagforeninger, mod at de kan låne af os? Alt sammen spørgsmål, som den nærmeste fremtid vil give svar på. Kredsbestyrelsen har det økonomiske ansvar og er derfor meget interesseret i, hvordan organisationen bliver fremover. Der arbejdes på at lave en organisationsplan, men den administrative del er skilt fra den politiske del, så på det punkt skal kredsbestyrelsen ikke blande sig. 12 DANSK SYGEPLEJERÅD KREDS SYDDANMARK\n13 OK 08 Vi har en overenskomst for døren, hvilket har fyldt og stadig fylder rigtigt meget på kredsbestyrelsesmøderne. Der er indgået delforlig, om bl.a. barsel, kompetence, senior aftale som vi har debatteret. I slutningen af februar kommer forhandlingerne til løndelen og i skreven stund vides det ikke, om vi har fået et resultat som vi er tilfredse med, eller om der er varslet konflikt. Dialog med medlemmerne Som kredsbestyrelse vil vi meget gerne i direkte dialog med medlemmerne. Derfor har medlemsmøderne, som vi har afholdt fem steder i kredsen i forbindelse med forberedelse til en eventuel konflikt, været et forum hvor medlemmerne har haft mulighed for at møde formandskabet, samt lokale medlemmerne af kredsbestyrelsen. Dette har været en succes, som vi helt sikkert vil gentage. Når vi møder medlemmerne på denne måde, giver det os mulighed for at drøfte hverdagens problemer, som vi evt. kan tage op på et andet plan i kredsbestyrelsen. Dog har det alt overskyggende tema været overenskomsten. I forhold til overenskomsten har der været arrangeret happenings med både honninghjerter og fastelavn, som kredsbestyrelsen har støttet op om. Også her der det en rigtigt god måde at møde både medlemmer og befolkningen på. Det er vigtigt, at vi som bestyrelse også kommer ud blandt medlemmerne og viser flaget. Vi ønsker at slå et slag for overenskomstforhandlinger og vise, at sygeplejersker mener det alvorligt, når vi siger mere i løn. Anne-Dorthe Jeppesen kredsnæstformand du har ret til VED DU AT... at kende hovedferiens placering minimum 3 måneder før afholdelse af ferien? Derudover har du ret til at holde 3 ugers sammenhængende ferie i perioden 1. maj september. En ferieuge består af 7 sammenhængende dage. Læs mere i Løn og ansættelsesvejledningen på Invitation til maj - arrangement 2008 i Odense Dansk Sygeplejeråd, Kreds Syddanmark inviterer medlemmer af Dansk Sygeplejeråd (DSR) og Sygepleje-studerendes Landssammenslutning (SLS) med familie til 1. maj arrangement Du får en unik mulighed for at møde kolleger, nuværende og fremtidige samarbejds-partnere og sygeplejestuderende i en afslappet atmosfære, hvor du kan drøfte de kommende overenskomstforhandlinger, sundhedspolitiske spørgsmål eller andet. Program for 1. maj 2008 Hvem: Medlemmer af DSR og SLS med familie Hvornår: Torsdag den 1. maj 2008 Hvor: Vi mødes i Odense, på Flakhaven kl og efter talerne går vi med optoget til Ansgar Anlæg. Ansgar Anlæg: Vi holder åbent telt for alle interesserede. Der vil være mulighed for at diskutere med fagforeningsledere og politikere, og der er underholdning for børnene. Mulighed for at købe øl, vand og pølser. Afslutning kl Gør dagen til en familiedag... - og vis din mening! DANSK SYGEPLEJERÅD KREDS SYDDANMARK 13\n14 Vinderne er... I FØRSTE NR. AF KREDSBLADET UDLOVEDE VI EN DEJLIG KØBMANDSKURV, TIL DEN DER HAVDE DET BEDSTE FORSLAG TIL, HVAD BLADET SKULLE HEDDE. Vi modtog rigtigt mange og gode forslag, men specielt ét forslag faldt i vores smag. Vinderen Linda Uhrenholdt får her overrakt sin købmandskurv af kredsnæstformand Jytte Kristensen Som I har set, hedder det nye blad: Kredsløbet Navnet er kort og let at huske Derudover refererer det til det faglige aspekt, samt symbolværdien i, at noget er i løb rundt i Kreds Syddanmark. Både Kirsten Boie Jeppesen fra Langeskov og Linda Uhrenholt fra Vejle havde foreslået Kredsløbet og de får naturligvis derfor begge en købmandskurv. Vinderen Kirsten Boie med sin købmandskurv Hvorfor Kredsløbet? Både Linda Uhrenholt og Kirsten Boie Jeppesen havde reflekteret over navnet. Linda ræsonnerede, at ordet kreds naturligvis skulle være indeholdt i navnet. Dernæst tænkte hun i faglige baner kredsløbet. Derudover var der den symbolske betydning i Kredsløbet, hvorde fire amtskredse er blevet til én ny kreds, hvor de indbyrdes er f orbundet med hinanden. For Kirsten faldt navnet hende helt spontant ind, nu da den lokale andegård er blevet større. Løbet indikerer en vis form for fart, som symboliserer, at formidling af nyhedsstof skal ud til alle sygeplejersker i Kreds Syddanmark. Desuden syntes hun, at navnet måtte have noget med faget at gøre, derfor Kredsløbet. Det er et ord med dynamik i! Tillykke til begge vindere og tak til alle Jer, som har deltaget i konkurrencen. 14 DANSK SYGEPLEJERÅD KREDS SYDDANMARK\n15 Nyt fra Kreds Syddanmark I FORBINDELSE MED BRUGEN AF DET FÆLLES TELEFON- NUMMER HAR DER DESVÆRRE VÆRET TEKNISKE PROBLEMER, DER HAR GJORT, AT VI HAR VALGT AT SÆTTE NUMMERET I BERO INDTIL DER ER FUNDET ET FÆLLES KREDSKONTOR. Faglig sekretær Gerda Dam Kristensen fra kontoret i Vejle har orlov og ferie indtil august Faglig sekretær Charlotte Storm fra kontoret i Vejle har orlov og ferie indtil august Der er derfor ansat tre vikarer på henholdsvis Vejle og Odense kontoret. Anni Månsson er blevet ansat som faglig sekretær på kontoret i Odense fra 1. februar december Conny Rasmussen er blevet ansat som faglig sekretær på kontoret i Odense fra 1. april december Lone Oest Olesen er blevet ansat som faglig sekretær på kontoret i Vejle fra 1. februar september Indtil videre vil det derfor være som tidligere, at man kontakter det lokale kontor på deres lokale telefonnumre. Med hensyn til etablering af et fælles kredskontor er der nedsat en gruppe bestående af medarbejdere og politikere som sammen med konsulenter afsøger muligheder. I øjeblikket sker der meget omkring medarbejderne på de fire kontorer i kredsen. Nogle søger orlov for at uddanne sig, andre for at prøve udfordringer i nye jobs, mens andre igen ønsker at holde forældreorlov. Derudover har kredschef Stinne Døssing meddelt, at hun af helbredsmæssige årsager desværre ikke har mulighed for at varetage jobbet som kredschef i Kreds Syddanmark. Hun vil i stedet overgå til en stilling som chefkonsulent. Faglig sekretær og kontorleder i Esbjerg Hanne Damgaard er ansat som chefkonsulent i Dansk Sygeplejeråd, Kreds Syddanmark. Tidligere kontorleder fra kontoret i Odense, Pernille Byskov har orlov indtil februar Faglig sekretær Annemarie Schiøler fra kontoret i Odense har orlov og afspadsering indtil oktober Administrativ sekretær Dorthe Rasmussen fra kontoret i Odense har orlov og ferie indtil april gode tips og idéer til historier..! Kredsløbets redaktion efterlyser gode idéer og spændende tips til emner og historier, som Kredsløbet skal se nærmere på. Deadline for idéer eller artikelforslag til Kredsløbet nr. 2/2008 der udkommer sidst i maj, skal være indleveret senest mandag den 31. marts Redaktionen er naturligvis også uden for deadline altid interesseret i gode tips og idéer til historier, ris og ros. Det skal understreges, at bladets fornemste formål er at være fagblad for ca dygtige og engagerede sygeplejersker i DSR s Kreds Syddanmark. Eneste betingelse er, at medlemmernes idéer og tips har en karakter, der gør dem velegnede til offentliggørelse i Kredsløbet og på Send en mail til: Kommunikationsmedarbejder Mette Honoré Poulsen på: - hvis du har gode idéer og spændende tips til emner og historier. På forhånd tak. EFTERLYSER DANSK SYGEPLEJERÅD KREDS SYDDANMARK 15\n16 Der blev slået et slag for overenskomstforhandlingerne til fastelavn ÅBNINGSTIDER Dansk Sygeplejeråd Kreds Syddanmark Kontoret i Odense Falen Odense C Telefon: Fax: Lokal åbningstid: Mandag - torsdag Fredag / Kontoret i Vejle Vestre Engvej 10, 1. sal 7100 Vejle Telefon: Fax: Lokal åbningstid: Mandag/onsdag/torsdag kl Fredag kl Kontoret i Aabenraa Møllemærsk 29, Aabenraa Telefon Fax Lokal åbningstid: Mandag - fredag: Kontoret i Esbjerg Torvegade 49, Esbjerg Telefon Fax VED DU AT... du ikke kan afholde ferie under en eventuel konflikt, selvom den har været planlagt længe? Undtagelsen er, at hvis din ferie er påbegyndt ved konfliktens begyndelse, afholder du den som planlagt. Læs mere om reglerne på under OK 08. Lokal åbningstid: mandag, tirsdag og fredag kl onsdag kl torsdag lukket


Vi bliver selv skyld i lav løn! - Avisen.dk\nKristian Weise, direktør i centrum-venstre tænketanke CEVEA, mener, at erhvervslivet og højrefløjen har haft held med deres mangeårige strategi om at mane til løntilbageholdenhed. (Foto: Colourbox)\nHver anden kræver lønstigninger, viser undersøgelse. Det er faktisk overraskende få, siger eksperter.\n1. februar 2014 04:00\n”Umiddelbart er det ikke et markant signal om, at ’nu skal vi dæleme have lønstigninger’. Jeg havde nok forventet, at flere ville have svaret, at de ønskede lønstigninger,” siger Søren Kaj Andersen.\nHver tredje er imod lønstigninger\n1.039 danskere er blevet spurgt. 49 procent mener, at 2014 skal byde på reelle lønstigninger. Det vil sige lønstigninger, der er større end prisstigningerne. 33 procent svarer imidlertid nej og 18 procent ’ved ikke’.\n”Hvis det også er et retvisende billede for, hvad arbejdsgiverne og højrefløjen kommer til at møde ved overenskomstforhandlingerne, så kan man vist godt sige tillykke,” siger Kristian Weise.\nCEVEA: Løntilbageholdenhed er en dårlig vej\nDirektøren for centrum-venstre tænketanken undrer sig over, at en tredjedel af danskerne siger direkte nej til lønstigninger, der overstiger prisstigningerne. Fra hans udsigtspunkt er det ingen god idé.\nDer er nemlig behov for at det private forbrug kommer i gang, og en af de ting, der kunne hjælpe, var flere penge blandt almindelige lønmodtagere, lyder det.\n”Jeg mener ikke, at løntilbageholdenhed er en klog strategi. Økonomien kravler af sted, arbejdsløsheden er stadig høj, og vi ikke har fået gang i beskæftigelsen. Årsagen er, at den indlandske økonomi stadig halter. Det er særligt det private forbrug, der hænger,” siger Kristian Weise.\nHans pointe er ikke, at der skal være lønfest, men at økonomien tillader en lille reallønsfremgang i 2014. Det betyder, at lønnen stiger mere end priserne gør.\n”Hvis vi skal se en effekt på det private forbrug, vil det kræve, at lønstigninger på 1,5 til to procent for,” vurderer Kristian Weise.\nVi skal over 1,3 procent, før det kan mærkes\nI Danske Bank regner privatøkonom Las Olsen med, at vi vil se en inflation på 1,3 procent i år. For at lønnen kan følge med priserne, skal den altså minimum stige med det tal.\nSidste år var inflationen lav, påpeger lektor Søren Kaj Andersen. Det betød, at store grupper af lønmodtagere kunne opretholde deres købekraft, uden at lønnen steg særligt meget.\n”Vi kan ikke regne med, at inflationen vil være lige så lav i de kommende år, men den vil nok være lav. På den måde er der et vist rum for rent faktisk at opnå beskedne stigninger i reallønnen,” siger Søren Kaj Andersen med henvisning til de pågående overenskomstforhandlinger.


Hvad er en levende tillid, og hvordan man indstiller en (Familie og hjem) | Nyttige tip til styring af din økonomi.\nHjemmeside » Familie og hjem » Hvad er en levende tillid, og hvordan man indstiller en\nOpbygning af en omfattende ejendomsplan starter med at identificere, hvilke værktøjer du har brug for. Mens en testament tager sig af dine aktiver, når du dør, kan en levende tillid hjælpe dig med at forvalte dine aktiver mere effektivt i løbet af din levetid og ud over det.\nSådan fungerer en levende tillid\nEn levende tillid, også kendt som en "inter vivos trust", er et juridisk dokument, der præciserer, hvordan du ønsker, at dine aktiver skal håndteres før og efter din død. Den person, der foretrækker, kaldes forælder eller tilskud. Den person, der forvalter aktiverne i trusten kaldes trustee.\nDu kan fungere som administrator og navngive en efterfølger, der overtager efter din død. Hvis du ikke har det godt med at styre selvtilliden, kan du vælge en anden til at fungere som tillidsmann. Formålet med trusten er at sørge for dine modtagere, som kan omfatte din ægtefælle, børn, søskende eller enhver anden, du planlægger at overlade dit bo til.\nOprettelse af en tillid\nEtablering af en levende tillid er en totrinsproces. Først opretter du tillid eller tillidsaftale. Du kan gøre dette selv ved hjælp af en online ressource som LegalZoom. Hvis du ikke har det godt med at skabe en tillid på egen hånd, kan en kvalificeret advokatadvokat hjælpe dig gennem processen.\nDet er billigere at oprette en selvtillid og det kan være passende, hvis dit gods er relativt lille. En grundlæggende levende tillidspakke fra LegalZoom starter ved $ 249. Hvis du imidlertid har betydelige aktiver, ejer en virksomhed, eller din ejendom er kompleks, er det tilrådeligt at ansætte en advokat, men det kan ende med at koste dig $ 1.000 eller mere.\nNår tilliden er oprettet på papir, er du nødt til at finansiere den. Dette betyder simpelthen at overføre de aktiver, du ønsker inkluderet i tilliden, til administratoren. For eksempel kan du overføre fast ejendom, både, bankkonti, aktier, obligationer, kunst, antikviteter, frimærkesamlinger, møntsamlinger eller ethvert andet aktiv af værdi til den levende tillid.\nOverførsel af fast ejendom involverer typisk gentitling af ejendommen. Dette gøres ved at etablere en ny gerning for ejendommen i din administrator. For immaterielle anlæg, såsom bankkonti eller aktier, kan du enten overføre kontoejerskabet til administratoren eller åbne en ny konto i administratorens navn, afhængigt af det finansielle institut politikker.\nNår du har brug for en levende tillid\nHvis du ikke har en masse aktiver, kan en vilje alene være tilstrækkelig til at håndtere dine behov for planlægning af ejendom. En levende tillid er helt adskilt fra en testamente og er designet til at supplere den, ikke erstatte den.\nDer er visse scenarier, hvor etablering af en tillid kan give ekstra fordele ud over, hvad en vilje kan gøre:\nHvis du vil undgå skifteprotokol. Skifterettelse henviser til den juridiske proces, hvor dine aktiver fordeles på baggrund af instruktionerne i din testamente (eller i henhold til statslige arvelovgivninger, hvis du dør tarm). Skifteforsendelse kan tage måneder eller endda år at gennemføre, hvis du har en stor ejendom, eller dine modtagere bestrider vilkårene for din vilje. Skifteregler trækkes fra dit bo, inden dine aktiver fordeles, og indholdet af din vil blive et spørgsmål om offentlig registrering. Afhængig af hvor kompliceret dit ejendom er, kan skifteprisen koste dig hundreder eller endda tusinder af dollars i advokatsalær og retsomkostninger. En levende tillid giver dig mulighed for at undgå skifteafregning for de aktiver, der er inkluderet i trusten, reducere dine fasteomkostninger og give dine modtagere en større grad af privatliv.\nHvis du har små børn. Mens ingen ønsker at tænke på at dø, skal du vide, at dine børn bliver taget hånd om, hvis der skulle ske noget med dig og din ægtefælle. En levende tillid giver dig magten til at navngive både en juridisk værge og en konservator for mindreårige børn. En juridisk værge er ansvarlig for den daglige pleje, og en konservator tager sig af deres økonomi, indtil de når voksenlivet. Du kan bruge en testament til at navngive en værge eller konservator, men han eller hun er typisk underlagt domstolstilsyn. Hvis du overlader penge til børn i en testament, er de berettigede til at modtage deres arv, når de når en majoritet. Med en levende tillid er konservatoren ikke under domstolens kontrol, og det er op til dig at beslutte, på hvilken alder og under hvilke betingelser børn kan få adgang til tilliden.\nHvis du bliver udugelig. Hvis du skulle blive såret i en ulykke eller lide et slagtilfælde, der efterlod dig i vegetativ tilstand, kan husholdningens økonomi være den sidste ting i din families sind. Med en levende tillid fortsætter administratoren med at handle på dine vegne, når du ikke er i stand til at træffe økonomiske beslutninger på egen hånd, som tager byrden af dine kære. At have en tillid på plads kan også hjælpe dig med at undgå voksenbeskyttelse, hvilket effektivt betyder, at retten udnævner nogen til at styre dine økonomiske anliggender.\nHvad en levende tillid ikke kan gøre\nDer er visse begrænsninger for, hvad en levende tillid kan bruges til. For eksempel kan du ikke bruge en levende tillid til at efterlade instruktioner vedrørende din sundhedspleje, hvis du bliver uarbejdsdygtig eller dødssyg. Du kan dog gøre det ved hjælp af en levende vilje, også kendt som et forskud på sundhedsdirektivet. Hvis du er bekymret for, hvordan både din medicinske behandling og din økonomi ville blive styret i tilfælde af en sygdom eller skade, kan din advokat hjælpe dig med at oprette et forskud på sundhedsdirektivet på samme tid, som du opretter den levende tillid.\nEn levende tillid beskytter ikke nødvendigvis dine aktiver mod kreditorkrav - dine kreditorer kan stadig komme efter aktiver inkluderet i trusten, da de til enhver tid kan overføres til din kontrol.\nOm du har brug for en levende tillid afhænger i sidste ende af din individuelle økonomiske situation og din families behov. Ingen kan forudsige fremtiden, men planlægning i forvejen kan give dig en meget tiltrængt ro i sindet. En levende tillid er måske ikke den rette for alle, men at veje fordele og ulemper kan hjælpe dig med at tage en uddannet beslutning ikke kun for dig selv, men også for dine kære.\nHvis du opretter en tillid, skal du huske at opdatere den, hvis du oplever væsentlige ændringer i livet, f.eks. Fødsel af et barn eller en skilsmisse. Det kan også være nødvendigt at foretage justeringer, hvis din økonomiske situation ændres, fordi du erhverver nye aktiver eller sælger en ejendom, der er tillid til.\nHar du taget skridt til at oprette en levende tillid i tilfælde af, at du bliver uarbejdsdygtig?


Jungle trekking - Blog from Langkat Regency, Indonesia | Anni&Simon i Sydøstasien\nKota Denpasar Mar 2015 1425340800\nKabupaten Buleleng Feb 2015 1424995200\nNorth Lombok Regency Feb 2015 1424822400\nKabupaten Lombok Utara Feb 2015 1423958400\nSamosir Regency Feb 2015 1423526400\nBerastagi Feb 2015 1423353600\nLangkat Regency Feb 2015 1423267200\nLangkat Regency, Indonesia\nJungle trek, jungle trek, in Bukit Lawang, see the monkey, see the birds, see orangutang, hey..\nJa med denne sang startede vi 2 dages jungle trekking i Sumatra. Vi vidste ikke præcis hvad det gik ud på. Vi havde hørt man nogle gange så orangutanger, men havde bestemt ingen forventninger om det..\nVi var tre par er fra Canada, et fra Skotland og så os, plus vores to guider, Eddy-blomkål og Tinky Winky. Vi startede kl. 9 om morgen og gik så eller med vores lille rygsæk, med vand og tøj til næste dag på opdagelse i junglen. Og ja det var en rigtig jungle, en af de få tilbage i verden. Vi var knap kommet i gang inden vores guide spottede nogle små aber oppe i træerne, alle hev kameraet frem, for hvis nu det var det eneste vi fik at se.. Men vi blev klogere.. Lidt længere fremme gik aberne rundt på jorden, på ingen måde sky overfor os. Senere mødte vi en anden slags aber, de gik igen rundt på jorden kravlede op af træerne, og vi var rigtig tæt på. Men stadig med en hvis afstand, da det var vildt levende aber.. Efter lidt tid spottede vores guide den første orangutang. Vi var alle vildt fascineret. Lige over os, i træet krone sad altså en rigtig orangutang. Vi gik lidt rundt og kunne så se en som kravlede lidt ned af træet, så vi kunne få nogle gode billeder.. Senere kom vi forbi en som sad, med en lille unge på kun 1 år, oppe i træet, men meget tæt på. Så tæt på at Simon og jeg på et tidspunkt måtte halv løbe væk i mens der blev taget selfi-billeder af os fordi den begyndte at række ud efter os. Så måtte vi til at videre.\nLige inden frokost tid, kom vi til det øjeblik alle havde hørt om, men ingen troede på. Vi mødte Minna, en orangutang som er kendt fordi under gammel og agressiv. Vores ene guide gik i forvejen og fik lidt ro på Minna og senere kom vi andre.. Vi var kun få meter fra hende. Hun havde også en lille baby på kun 6 mdr. En vildt oplevelse.. Men da hun begyndte at udvise tegn på at være agressiv trak vi os og gik væk for at få frokost.\nFrokost i naturen smager altså bare bedre, og især når man spiser den på rigtig indonesisk manér, af bananblade og med fingerne. Det begyndte desværre at regne under frokosten, så vi kortede turen af og gik direkte til campen. Vi nåede at blive godt gennemblødte allesammen, træls mindst i regnskoven, da alt i forvejen er fugtigt, og derfor svært at få tørt igen.\nCampen bestod af en kæmpe presenning lagt ud over nogle træstammer og så en presenning på korden hvor der lå 6 liggeunderlag på rækker til os. Alle vidste dette ville blive en lang nat. Toilettet, var i bogstaveligste forstand, et hul i jorden. Til aften spiste vi på jorden men nej hvor smagte maden bare helt fantastisk. Efter maden havde Eddy-blomkål nogle lege vi skulle prøve. Det var SÅ sjovt. Alle var færdige af grine hele tiden. Især fordi Simon havde utrolig svært ved legen. :) griner stadig af det, når jeg skriver det her. :) natten blev lang. Så næste dag blev en hård start. Men så snart vi var på turen igen var det glemt, og vi nød at gå i junglen og se og hører alle de forskellige ting. Dag to var op og ned af bjergene. s*** det var hårdt. Og vi så ikke rigtig nogle dyr. Men ingen var skuffet for vi så, så mange dagen før at turen allerede havde levet fuldt op til forventningerne. Men lige som vi var ved at være færdige mødte vi Jackie, en af de "tamme" orangutanger, hun havde en lille baby på kun 2 mdr. Vi var meget tæt på, Simon aede hendes hår. Wow der var helt vildt at stå SÅ tæt på. Men vi slap aldrig af med Jacke hun fulgte os helt hen til der hvor vi skulle have frokost. De var nødt til at fodre hende med bananer og grøntsager så hun ikke blev sur.\nEfter frokosten stod den på en lille times rafting tilbage til hvor vi startede. Det var fem store gummi "baderinge" som var bundet sammen og med net i bunden så sad vi der efter hinanden to og to og raftede ned af floden. En til tider ret vild og våd tur. Genial afslutning på en fed jungle trekking tur.\nHerdis Det er bare for vildt altsammen. Jeg er bange for, at det bliver kedeligt at komme hjem, men så må i jo ud i haven og luge ukrudt, hi hi.\nJonas Lyder så spændende. Snusede selv lidt til Amazonas. Meget specielt med det fugtige og alt det liv der dukker op. Godt I har guider med jer, det gør det så meget lettere. mange hilsener. Jonas


Flex Tape – Super stærkt vandtæt gummi tape - Dealshoppen\nForsideDealsHus og haveVærktøj & RedskaberFlex Tape – Super stærkt vandtæt gummi tape\nFLEX TAPE er stærk vandtæt tape, der gør at du kan forselge og reparere stort set de fleste ting.\nDet passer til stort set de fleste typer underlag og kan blandt andet påføres under vand på våde ting, tørre overflader.\nFor at sikre den optimale hæftning er det vigtig overfladen er ren, bemærk dog at der på nogle overflader kan gå op til 24 timer før det virker optimalt. Du kan anvende det stort set under alle vejrforhold.\nFlex Tape – Super stærkt vandtæt gummi tape antal


Apartment Les Etagnes 2est i Nendaz til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nMere om Apartment Les Etagnes 2est\nFor rejsende der gerne vil opleve synet og lyden af Nendaz, så er Apartment Les Etagnes est Nendaz Station det perfekte valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Apartment Les Etagnes est Nendaz Station sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. Gæster der opholder sig på dette vidunderlige hotel kan blandt andet benytte sig af familieværelse.\nNyd værelsesfaciliteter i høj kvalitet under dit ophold. Nogle værelser indeholder opvarmning, altan/terrasse, fjernsyn LCD-/plasmaskærm, dvd-/cd-afspiller, mikroovn, der er med til at hjælpe gæster med at få ny energi efter en lang dag. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Apartment Les Etagnes est Nendaz Station er det eneste sted, du behøver, når du søger kvalitetsindkvartering i Nendaz.\nDu bedes give Apartment Les Etagnes 2est besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse. Bemærk venligst, at det samlede beløb for reservationen skal betales inden ankomst. Interhome sender dig en bekræftelse indeholdende alle betalingsoplysninger. Når den fulde betaling er modtaget, sender overnatningsstedet dig en e-mail med oplysninger om ejendommen, såsom adressen samt hvor du kan afhente nøglen. Ved ankomst opkræves et skadesdepositum på 500 CHF. Depositummet er fuldt refunderbart ved udtjekning, såfremt der ikke findes skader ved inspektion af værelset.


Bambus bluse langærmet - Holiday Modesaloner\nJersey-bluse af blød bambus. Blusen her med lange ærmer, lille kina-krave, v-hals og små knapper. Prøv bambus, hvis du ikke allerede kender til det - det er stærkt vanedannende! Læs mere om bambus HER\nJersey-bluse af blød bambus. Blusen er marineblå med hvide sommerfugle. Prøv bambus,...\nKjole fra Thought ag 70% bambus 30% økologisk bomuld, som en drøm for huden at have den...\nBambus bluse Charlston, Thought\nBambus jersey bluse med 3/4 ærmer. Klædelig løs model. Blødt bæredygtigt jersey...\nBambus bluse lang model i tynd, blød jersey, sort med gråt mønster. Blusen har...\nBambus underbukser, turkis, af 95% bambus og 5% elastan i model bokser shorts. Lækker...\nBambus-underbukser fra kr. 80, blå boxershorts\nBambus underbukser, blå, af 95% bambus og 5% elastan i model bokser shorts. Lækker...\nBambus baselayer lange underbukser herre\nBambus baselayer lange underbukser. Bambus er et perfekt materiale at have direkte på...\nØkologisk T-shirt eller jersey bluse. Flot...


Anmeldeordninger - dispensation\nVed anmeldelse af kornsilo, fodersilo mv. efter § 10 i godkendelsesbekendtgørelsen, skal afstandskravet på 50 m til eksempelvis nabo overholdes, da det er en direkte betingelse for anmeldeordningen. Spørgsmålet er, om det er muligt at meddele en selvstændig dispensation for afstandskravet, da der i vejledningen står "Hvis det anmeldte ikke overholder afstandskravene, kan kommunen evt. dispensere fra afstandskravet efter loven § 9". Vi tolker det, som om at betingelserne skal være overholdt for den enkelte anmeldeordning (i dette tilfælde afstandskravet til nabo), men hvis afstandskravet til f.eks. vej eller naboskel ikke kan overholdes, vil det være muligt at meddele en selvstændig dispensation for det afstandskrav.\nFor afstandskravene i husdyrbruglovens § 6, stk. 1 – herunder kravet om, at der skal være mindst 50 m til nabobeboelse – er det alene muligt at give dispensation efter § 9, stk. 1 til rideskoler og hestepensioner samt hestehold til vognkørsel som led i museumsaktiviteter m.v. For andre typer af husdyrbrug kan der ikke meddeles dispensation. Der er derfor ikke hjemmel til at meddele dispensation fra afstandskravet på 50 m til nabobeboelse i forbindelse med anmeldelse af en silo efter godkendelsesbekendtgørelsens § 10. Se nærmere om dispensationsadgangen i Miljøstyrelsens vejledning: https://husdyrvejledning.mst.dk/kom-godt-i-gang/krav-til-placering-af-anlaeg-paa-husdyrbrug-i-forhold-til-omgivelserne/\nDet skal endvidere bemærkes, at afstandskrav til vej og naboskel er reguleret i husdyrbruglovens § 8. Disse afstandskrav omfattes ikke af betingelserne for anmeldeordningen i husdyrgodkendelsesbekendtgørelsens § 10, og det er derfor ikke relevant at overveje en dispensation efter husdyrbruglovens § 9, stk. 3 i forbindelse med vurdering af anmeldelse af en silo. Se også miljøstyrelsens tidligere helpdesk svar: https://husdyrvejledning.mst.dk/helpdesk/helpdesk-svar/ansoegning-og-anmeldelse/10-anmeldelse-af-nyt-maskinhus/


Første officielle energiplan 1976\nKommentarer ▼Klimadebat.dk > Artikler > Vedvarende energi i Danmark > Første officielle energiplan 1976\n< De folkelige energi- og miljøorganisationer Indholdsfortegnelse Første alternative energiplan 1976 >\nFør oliekrisen var der næppe noget industriland, der kunne prale af at have en national energiplan. De store olieselskaber sørgede for at skaffe den olie, der var brug for, og elselskaberne tog sig af den resterende planlægning. De danske elselskaber var kendt som gode købmænd, når de skulle købe udenlandsk brændsel, og i begyndelsen af 70’erne var omkring 90 % af dansk elproduktion baseret på billig olie. Den resterende del kom fra kul.\nDette ændredes brat med oliekrisen. Mange lande, inklusive Danmark, fik pludselig travlt med at lave nationale energiplaner, samtidig med at de af alle kræfter forsøgte at gøre sig mindre afhængige af olien. Den mest nærliggende løsning for de fleste var at erstatte olien med kul, hvor det var teknologisk hensigtsmæssigt. Der var ikke noget kulkartel, og de mange kulleverandører kunne lettere spilles ud imod hinanden. På mindre end fem år lykkedes det de danske elværker at vende helt om på forholdet mellem olie og kul. Inden udgangen af halvfjerdserne brugte elværkerne således 90 % kul og kun 10 % olie.\nPå det tidspunkt begyndte man også at tale om ”alternative energikilder”, hvor definitionen typisk omfattede både atomkraft og vedvarende energikilder (VE). I Danmark, som i de fleste industrilande, var de officielle energiplanlæggere langt mere interesserede i a-kraft end i VE. Den almindelige opfattelse var, at VE kunne være udmærket, men under alle omstændigheder ville VE kun kunne give et marginalt bidrag til energiforsyningen. (Den opfattelse synes at have overlevet i dele af dansk industri og dansk politik selv 25 år efter).\nDen første officielle danske energiplan blev udarbejdet i det daværende Handelsministerium og offentliggjort i maj 1976 . Hovedpunkterne i denne plan var som følger:\nOmstilling fra olie til kul og a-kraft. Ifølge planens nukleare udbygningseksempel skulle der installeres fire 900 MW a-kraftværker i perioden 1985 til 1993 og derefter to 1300 MW værker, henholdsvis i 1995 og 1999.\nEtablering af et landsdækkende net for naturgas fra Nordsøen.\nGennemførelse af en varmeplanlægning i alle amter og kommuner med henblik på energibesparelser.\nMed undtagelse af indførelsen af a-kraft blev disse punkter stort set gennemført i løbet af de efterfølgende 5-10 år. Hvad a-kraften angår, havde elselskaberne tøvet så længe med at gå helhjertet ind for denne løsning, at der i mellemtiden var skabt en stor folkelig modstand mod denne teknologi. Den historie vil blive fortalt i et andet afsnit i bogen\nDen officielle energiplan pegede også på mulighederne for at indføre VE i den danske energiforsyning. VE spillede dog en relativ beskeden rolle for den samlede plan, og målet var, at VE skulle dække 4 % af den primære energi i år 1995.\nI første omgang fremlagde Handelsministeriet kun én plan – altså ikke noget alternativ uden a-kraft. Det fik Folketingets Energipolitiske Udvalg til at stille følgende forespørgsel til ministeren:\n”Der bedes udarbejdet en alternativ energiplan uden at anvendelse af kernekraft indgår. Det forudsættes herved, at de med alternative energiplaner forbundne anlægsudgifter holdes på et lavere niveau end i handelsministerens fremlagte energiplan, samt at der opereres med en lavere økonomisk vækst og dermed en lavere vækst i el-forbruget”.\nAf handelsministerens svar (dateret 13. juli 1976) fremgår det, at man hverken kan gå ind for øget anvendelse af naturgas eller af VE. Forslaget blev derfor at erstatte uran med kul.\n0 kommentar(er) · 5353 fremvisninger\nDeltag aktivt i debatten om artiklen Første officielle energiplan 1976: