Brugerundersøgelse hos Hovedstadens Ordblindeskole - PDF\nDownload "Brugerundersøgelse hos Hovedstadens Ordblindeskole"\n1 Brugerundersøgelse hos Hovedstadens Ordblindeskole\n2 Brugerundersøgelse hos Hovedstadens Ordblindeskole 2015\n3 Brugerundersøgelse hos Hovedstadens Ordblindeskole 2015 Danmarks Evalueringsinstitut Citat med kildeangivelse er tilladt Publikationen er kun udgivet i elektronisk form på: ISBN (www)\n4 Indhold 1 Indledning 5 2 Brugerundersøgelsens resultater Karakteristik af HO s brugere Brugernes udbytte af og tilfredshed med HO s ydelser Forventninger og udbytte med hensyn til HO s studiestøtte Tilfredshed med fleksibiliteten i HO s ydelser Tilfredshed med studiestøtteundervisers undervisning og vejledning Eksterne forhold 12 3 Frekvenstabeller for samtlige spørgsmål i spørgeskemaet Baggrundsspørgsmål SPS-vejledning på uddannelsesstedet Sammenhæng i dit SPS-forløb IT-instruktion på HO Udbytte af studiestøtte i forhold til din uddannelse Tilrettelæggelsen af studiestøtten Tilfredshed med HO s studiestøtte 23 4 Metodebeskrivelse Udarbejdelse og validering af spørgeskemaet Udsendelse og rykkerprocedure Svarprocent og bortfald Analyse af data 26\n5 1 Indledning I denne rapport præsenteres resultaterne af Danmarks Evalueringsinstituts brugerundersøgelse blandt ordblinde studerende, der modtager studiestøtte, på Hovedstadens Ordblindeskole (HO). Målgruppen er defineret som studerende, der modtog studiestøtte på HO i henholdsvis forårsog/eller efterårssemesteret Brugerundersøgelsen er gennemført for HO. Undersøgelsens design baserer sig på en onlinespørgeskemaundersøgelse, som er udarbejdet af HO med metodisk sparring fra EVA. Undersøgelsen viser et billede af brugernes udbytte og tilfredshed med HO s ydelser, herunder tilfredsheden med IT-instruktionen og studiestøtte. Rapporten er opdelt i tre kapitler. Kapitel 1 beskriver undersøgelsens hovedresultater og viser centrale fordelinger ved hjælp af tabeller og figurer, mens kapitel 2 indeholder frekvenstabeller over alle de spørgsmål, der indgik i spørgeskemaet. Sluttelig indeholder kapitel 3 en metodebeskrivelse, hvor der redegøres for, hvordan spørgeskemaundersøgelsen er blevet gennemført. Brugerundersøgelse hos Hovedstadens Ordblindeskole 5\n6 2 Brugerundersøgelsens resultater I dette kapitel præsenteres de væsentligste resultater fra spørgeskemaundersøgelsen fordelt på en række temaer, der bidrager til henholdsvis at karakterisere HO s brugere og at belyse deres tilfreds med og udbytte af HO s ydelser. Derudover beskriver kapitlet de eksterne forhold, der udgør brugernes forudsætninger for at få udbytte af studiestøtteundervisningen på HO. Med undtagelse af figur 1 baserer spørgeskemaundersøgelsens resultater, der præsenteres i dette kapitel, sig på besvarelser fra 207 brugere, hvilket giver en svarprocent på 51. En nærmere redegørelse for, hvordan denne svarprocent er udregnet, findes i kapitel 3. De figurer, der viser et forhold mellem to variable, og som præsenteres i dette kapitel, er alle signifikanstestet og viser en signifikant sammenhæng mellem de to variable. En redegørelse for, hvordan disse signifikanstests er gennemført, findes ligeledes i kapitel Karakteristik af HO s brugere I figur 1 nedenfor ses fordelingen af henholdsvis kvindelige og mandlige brugere på Hovedstadens Ordblindeskole. Som det fremgår af figuren, er 73 % af brugerne kvinder, mens 27 % er mænd. Figur 1 Kønsfordeling Kvinde Mand Kønsfordeling (N = 417) Kilde: Hovedstadens Ordblindeskoles kursistlister. Af tabel 1 nedenfor fremgår HO s brugeres nuværende uddannelsesniveau. I tabellen indgår besvarelser fra både de brugere, der er i gang med deres uddannelse, dem, der holder pause eller orlov, og dem, der har afsluttet deres uddannelse inden for de seneste to semestre. Tabel 1 Brugernes uddannelsesniveau Kort videregående uddannelse 17 8 % Mellemlang videregående uddannelse % Lang videregående uddannelse % Total % Det fremgår af ovenstående tabel, at 55 % af de brugere, der har deltaget i undersøgelsen, er i gang med eller har afsluttet en lang videregående uddannelse, mens 37 % studerer på en mellemlang uddannelse, og 8 % studerer på en kort videregående uddannelse. Brugerundersøgelse hos Hovedstadens Ordblindeskole 6\n7 Nedenstående figur viser, hvor mange af brugerne der tidligere har afbrudt en videregående uddannelse. Figur 2 Afbrudte uddannelser Ja Nej Har du tidligere gået på én eller flere videregående uddannelser, som du har afbrudt? (N = 206) Som det fremgår af figuren, har 24 % af brugerne afbrudt en uddannelse, før de har påbegyndt deres nuværende uddannelse. Figur 3 nedenfor viser brugernes tilfredshed med deres egen arbejdsindsats i studiestøtteforløbet. Figur 3 Brugernes tilfredshed med egen arbejdsindsats I høj grad tilfreds I nogen grad tilfreds I mindre grad tilfreds Slet ikke tilfreds I hvor høj grad er du samlet set tilfreds med din egen arbejdsindsats i studiestøtteforløbet? (N = 203) Ovenstående figur viser, at brugerne generelt er tilfredse med deres egen indsats i studiestøtteforløbet, og at kun 9 % af brugerne i mindre grad eller slet ikke er tilfredse med deres egen arbejdsindsats. Da brugerne i spørgeskemaundersøgelsen blev bedt om at kommentere deres egen arbejdsindsats i studiestøtteforløbet, fremhævede en væsentlig del af dem, at det særligt er mangel på tid, der påvirker deres arbejdsindsats, samt at fokus på opgaver og aktiviteter direkte relateret til deres studier prioriteres fremfor arbejdet med deres ordblindhed gennem studiestøtten. Figur 4 Brugernes åbenhed omkring deres ordblindhed I høj grad I nogen grad I mindre grad Slet ikke I hvilken grad er du åben omkring din ordblindhed? (N = 207) Figur 4 viser, i hvilken grad HO s brugere er åbne omkring deres ordblindhed. Her ses det, at 46 % i høj grad er åbne, mens 37 % er det i nogen grad, 14 % er det i mindre grad, og 3 % slet ikke er åbne omkring deres ordblindhed. Brugerundersøgelse hos Hovedstadens Ordblindeskole 7\n8 2.2 Brugernes udbytte af og tilfredshed med HO s ydelser Af dette afsnit fremgår brugernes vurdering af deres udbytte af og tilfredshed med en række af HO s ydelser Forventninger og udbytte med hensyn til HO s studiestøtte Af figur 5 nedenfor fremgår en lang række udsagn, som i spørgeskemaet blev præsenteret for brugerne i to separate spørgsmål (se tabel 21 og 22 i kapitel 2). I det første spørgsmål blev brugerne spurgt om, hvilke forventninger de har haft til studiestøtten, mens de i det andet blev spurgt til, hvad de har fået ud af studiestøtten indtil nu. Svarene på disse to spørgsmål præsenteres begge i nedenstående tabel og fremgår som henholdsvis Forventning og Udbytte. Figur 5 Brugernes forventninger til og udbytte af studiestøtten Forventning (N = 205) Udbytte (N = 194) Jeg ville blive bedre til at skrive opgaver Jeg ville blive bedre til at forberede mig til eksamen Jeg ville blive bedre til at læse teksterne på min uddannelse Jeg ville blive bedre til at forberede mig til timerne på min uddannelse Jeg ville blive bedre til at få styr på mine faglige begreber Jeg ville blive bedre til at formidle fagligt stof mundtligt Jeg ville blive bedre til at håndtere mine ITredskaber Jeg ville have højere karakterer Jeg ville blive bedre til at prioritere min tid på min uddannelse Jeg ville blive bedre til at overskue mit uddannelsesforløb Jeg ville blive mere aktiv i timerne på min uddannelse Jeg ville blive mere social på min uddannelse Andet Note: Svarmulighederne Jeg havde ikke nogen forventninger til studiestøtten og Jeg har ikke fået noget ud af studiestøtten endnu fremgår ikke af tabellen. Sidstnævnte behandles separat (se figur 6). Note: De svarmuligheder, der fremgår af denne figur, er opstillet i prioriteret rækkefølge, og den fremstår derfor ikke, som den er blevet præsenteret for respondenterne. For oprindelig opstilling henvises til tabel 21 og 22 i kapitel 2. Af ovenstående figur ses det, at brugerne har haft flere forventninger til studiestøtten end det udbytte, de har fået af den. Med undtagelse af kategorierne Jeg ville blive mere social på min uddannelse, Jeg ville blive mere aktiv i timerne på min uddannelse og Andet er der altså flere brugere, der angiver, at de har haft en forventning om et udbytte, som ikke er blevet indfriet. Figuren viser også, at den forventning, de fleste studerende har haft til studiestøtten, er at blive bedre til at skrive opgaver, mens også at blive bedre til at læse teksterne på min uddannelse samt at blive bedre til at forberede mig til eksamen er forventninger, over halvdelen af brugerne har haft til studiestøtten. At blive bedre til henholdsvis at skrive opgaver, at forberede sig til eksamen og at læse tekster er også de typer udbytte, der er flest brugere, der har angivet at få ud af deres studiestøtte på HO. Brugerundersøgelse hos Hovedstadens Ordblindeskole 8\n9 Da der, jf. tabel 12 i kapitel 2, er stor forskel på, hvor længe brugerne har modtaget studiestøtte på HO, vil der også forekomme en naturlig variation med hensyn til, hvor stort udbytte samt hvilken type udbytte brugerne har fået af deres studiestøtte på HO. I figur 6 nedenfor vises derfor sammenhængen mellem, hvor længe brugerne har modtaget HO s studiestøtte, og hvorvidt de har angivet, at de ikke har fået noget ud af studiestøtten endnu. Figur 6 Sammenhæng mellem, hvor længe brugerne har modtaget studiestøtte på HO, og hvorvidt de oplever at have fået udbytte af den eller ej Har markeret ét eller flere typer udbytte af studiestøtten Har markeret "Jeg har ikke fået noget ud af studiestøtten endnu" Har modtaget HO's studiestøtte i under et år (N = 89) Har modtaget HO's studiestøtte i over et år (N = 104) 92 8 Ovenstående figur viser sammenhængen mellem, hvor længe man har modtaget studiestøtte hos HO, og om man oplever at have fået udbytte af den. Der er 9 procentpoint flere brugere, der har modtaget studiestøtte i under et år, der markerer, at de ikke har fået noget ud af studiestøtten endnu, end dem, der har modtaget studiestøtten i over et år. I figur 7 og 8 nedenfor er fremhævet to typer udbytte, nemlig at blive bedre til at skrive opgaver og at blive bedre til at håndtere IT-redskaber, som begge er vigtige elementer i HO s studiestøtte. Figur 7 Sammenhæng mellem, hvor længe brugerne har modtaget studiestøtte på HO, og hvorvidt de oplever at være blevet bedre til at skrive opgaver eller ej Har markeret "Jeg er blevet bedre til at skrive opgaver" Har IKKE markeret "Jeg er blevet bedre til at skrive opgaver" Har modtaget HO's studiestøtte under et halvt år (N = 29) Har modtaget HO's studiestøtte i mellem et halvt og et helt år (N = 60) Har modtaget HO's studiestøtte i mellem ét og tre år (N = 77) Har modtaget HO's studiestøtte i over tre år (N = 27) I ovenstående figur ses det, at andelen af brugere, der har markeret, at de er blevet bedre til at skrive opgaver, er størst i den gruppe, der har modtaget HO s studiestøtte i længst tid. 48 % af brugerne, der kun har modtaget studiestøtte i mindre end et halvt år, oplever at være blevet bedre til at skrive opgaver, mens denne andel er 30 procentpoint større, når vi kigger på de brugere, Brugerundersøgelse hos Hovedstadens Ordblindeskole 9\n10 der har modtaget studiestøtte i over tre år. let af år, man har fået studiestøtte, har altså en betydning for, om man oplever at være blevet bedre til at skrive opgaver. Ifølge figur 5 har 81 % af brugerne haft den forventning til studiestøtten, at de ville blive bedre til at skrive opgaver, hvilket samtidig er den forventning, flest brugere har angivet, at de har haft til studiestøtten. I spørgeskemaets åbne spørgsmål har brugerne desuden angivet, at de med studiestøtten på HO ønskede at blive bedre til at skrive og stave. Det indikerer, hvor vigtigt det er, at studiestøtten har denne positive effekt på brugernes oplevelse af at blive bedre til at skrive opgaver. Af nedenstående figur fremgår brugernes oplevelse af at være blevet bedre til at håndtere deres IT-redskaber. Da brugerne normalvis kun får IT-instruktion på HO i forbindelse med opstart af deres forløb, er besvarelserne i denne figur sammenholdt med spørgsmålet om, hvorvidt brugerne har fået IT-instruktion på HO eller ej. Figur 8 Sammenhæng mellem IT-instruktion på HO og brugernes vurdering af, om de er blevet bedre til at håndtere deres IT-redskaber Har markeret "Jeg er blevet bedre til at håndtere mine IT-redskaber" Har IKKE markeret "Jeg er blevet bedre til at håndtere mine IT-redskaber" Har IKKE fået IT-instruktion på HO (N = 26) 4 96 Har fået IT-instruktion på HO (N = 159) Af figur 8 ses det, at andelen, der har markeret, at de er blevet bedre til at håndtere deres ITredskaber, er 26 procentpoint større i gruppen af brugere, der har fået IT-instruktion på HO, sammenlignet med gruppen af brugere, der ikke har modtaget IT-instruktionen. Dette vidner altså om, at IT-instruktionen på HO har en betydning for, om man oplever at være blevet bedre til at håndtere sine IT-redskaber. Det er dog værd at bemærke, at der stadig er en relativt stor gruppe af HO s brugere (70 %), der, på trods af at have fået IT-instruktion på HO, ikke markerer, at de er blevet bedre til at håndtere deres IT-redskaber. I spørgeskemaundersøgelsen indgår en række åbne spørgsmål, hvor det var muligt for respondenterne at uddybe deres besvarelser. Her blev problemer med IT-pakken nævnt flere gange som værende hæmmende for brugernes arbejde, hvilket kan indikere, at det ikke kun er ITinstruktionen, der har betydning for, om man oplever at være blevet bedre til at håndtere ITredskaberne Tilfredshed med fleksibiliteten i HO s ydelser I figurerne nedenfor vises brugernes vurdering af fleksibiliteten i henholdsvis tidspunkterne for studiestøtten, fordelingen af timerne over semesteret samt mulighederne for selv at kunne aftale studiestøttens form og indhold med sin studiestøtteunderviser. Brugerundersøgelse hos Hovedstadens Ordblindeskole 10\n11 Figur 9 Mulighed for studiestøtte på tidspunkter, der passer brugerne bedst I høj grad I nogen grad I mindre grad Slet ikke I hvilken grad oplevede du, at det var muligt for dig at få studiestøtte på HO på de tidspunkter, der passede dig bedst? (N = 203) Af figur 9 fremgår det, at 89 % af brugerne oplever, at det i høj eller nogen grad var muligt at få studiestøtte på de tidspunkter, der passede dem bedst, mens de resterende 10 % af brugerne oplevede, at det i mindre grad eller slet ikke kunne lade sig gøre. Figur 10 I hvilken grad er du tilfreds med I høj grad tilfreds I nogen grad tilfreds I mindre grad tilfreds Slet ikke tilfreds fordelingen af studiestøttetimer over semesteret? (N = 181) mulighederne for at kunne aftale studiestøttens form og indhold med din studiestøtteunderviser? (N = 191) Figur 10 viser, at henholdsvis 87 % og 88 % af brugerne i høj grad eller nogen grad er tilfredse henholdsvis med fordelingen af studiestøttetimer over semesteret og med mulighederne for at kunne aftale studiestøttens form og indhold med deres studiestøtteunderviser. De resterende 13 % og 12 % er i mindre grad eller slet ikke tilfredse. De to ovenstående figurer tegner samlet set et billede af, at brugerne generelt er tilfredse med graden af fleksibilitet i HO s ydelser. 61 % af HO s brugere har fået dele af deres studiestøtte afviklet over mail (se tabel 29, kapitel 2). Figur 11 nedenfor viser brugernes tilfredshed med den studiestøtte de har fået over mail. Figur 11 Tilfredshed med studiestøtte over mail I høj grad tilfreds I nogen grad tilfreds I mindre grad tilfreds Slet ikke tilfreds I hvor høj grad er du tilfreds med den studiestøtte, du har fået over mail? (N = 124) Af ovenstående figur fremgår det, at de studerende, der har modtaget studiestøtte over mail, generelt er meget tilfredse med den. Det ses, at 97 % af de studerende enten i høj eller i nogen grad er tilfredse med den studiestøtte, de har modtaget over mail, og kun 4 % i mindre grad eller slet ikke er tilfredse. Da det ikke er alle HO s brugere, der har mulighed for at mødes med deres studiestøtteundervisere på HO s fysiske adresse (for eksempel på grund af store geografiske afstande eller mangel på tid), er det positivt, at der er så stor tilfredshed med den studiestøtte, der Brugerundersøgelse hos Hovedstadens Ordblindeskole 11\n12 gives over mail, hvilket kan indikere, at studiestøtteunderviserne er fleksible og gode til at tilpasse studiestøttens form til den enkelte brugers behov Tilfredshed med studiestøtteundervisers undervisning og vejledning Som det sidste element i evalueringen af brugernes tilfredshed med HO s ydelser viser figur 12 og 13 nedenfor brugernes tilfredshed med henholdsvis deres studiestøtters vejledning om en række konkrete emner samt deres tilfredshed med deres studiestøtteundervisers undervisning og vejledning generelt. Figur 12 I hvor høj grad er du tilfreds med din studiestøtteundervisers vejledning om I høj grad tilfreds I nogen grad tilfreds I mindre grad tilfreds Slet ikke tilfreds din ordblindhed? (N = 161) mulighederne for dispensation på din uddannelse? (N = 145) hvordan du lærer at klare dig selv uden studiestøtte? (N = 142) hvordan du kan få faglig støtte på din uddannelse? (N = 142) Note: I denne figur er ikke medtaget den del af respondenterne, der på spørgsmålene i kapitel 2 har svaret Jeg har ikke modtaget vejledning om dette. Mellem 20 og 30 % af brugerne har ikke modtaget vejledning om de enkelte emner. Af figur 12 fremgår det, at en betydelig andel af brugerne i mindre grad eller slet ikke er tilfredse med den vejledning, de modtager. 16 % af de brugere, der har modtaget vejledning om deres ordblindhed, er i mindre grad eller slet ikke tilfredse med den, hvilket også gør sig gældende for 28 % af brugerne, der får vejledning om faglig støtte på uddannelsen, 28 % af brugerne, der får vejledning om dispensation på deres uddannelse, samt 31 % af brugerne, der får vejledning om at lære at klare sig selv uden studiestøtten. Figur 13 Brugernes tilfredshed med studiestøtters undervisning og vejledning I høj grad tilfreds I nogen grad tilfreds I mindre grad tilfreds Slet ikke tilfreds I hvor høj grad er du tilfreds med din studiestøtters undervisning og vejledning? (N = 184) Figuren viser, at brugerne generelt set er meget tilfredse med deres studiestøtters undervisning og vejledning. 88 % af brugerne er enten i høj eller i nogen grad tilfredse med deres studiestøtteundervisers undervisning og vejledning, mens de resterende 12 % enten i mindre grad eller slet ikke er tilfredse. 2.3 Eksterne forhold Af dette afsnit fremgår de spørgsmål, der vedrører forhold, der ikke direkte relaterer sig til HO s arbejde, men derimod beskriver, hvilke forudsætninger brugerne har for at modtage undervisning Brugerundersøgelse hos Hovedstadens Ordblindeskole 12\n13 på HO. Derudover beskriver dette afsnit, hvordan brugerne oplevede, at det samlede forløb fra SPS-vejledning til testning, startpakkeinstruktion og studiestøtte hang sammen. Figur 14 viser sammenhængen mellem, hvornår brugerne er blevet testet for deres ordblindhed for første gang, og hvorvidt de tidligere har afbrudt en videregående uddannelse. Figur 14 Sammenhæng mellem tidspunkt for test af ordblindhed og afbrudte uddannelser Har afbrudt én eller flere uddannelser Har ikke afbrudt en videregående uddannelse Testet i folkeskole (N = 55) Testet på ungdomsuddannelse (N = 40) Testet på videregående uddannelse (N = 95) Ovenstående figur viser sammenhængen mellem, hvornår brugerne første gang er blevet testet for ordblindhed, og om de har afbrudt en videregående uddannelse. Det ses, at 15 % af de brugere, der første gang blev testet for ordblindhed i folkeskolen, har afbrudt en videregående uddannelse, mens det samme gør sig gældende for 20 % af de brugere, der blev testet på deres ungdomsuddannelse, og 33 % af dem, der blev testet første gang på deres videregående uddannelse. Figuren viser altså, at andelen af brugere, der har afbrudt en videregående uddannelse, er større, desto senere de er blevet testet for ordblindhed. Dette indikerer vigtigheden af at teste tidligt for ordblindhed. Af tabel 15 i kapitel 2 fremgår det, at 73 % af brugerne oplevede, at deres samlede SPS-forløb hang sammen, mens de resterende 23 % ikke havde denne oplevelse. Når man sammenholder disse resultater med brugernes tilfredshed med den SPS-vejledning, de har modtaget på deres uddannelsesinstitution, ses den sammenhæng, der illustreres i figur 15 herunder. Figur 15 Sammenhæng mellem tilfredshed med SPS-vejledningen på uddannelsesinstitutionen og oplevelse af, at det samlede SPS-forløb hang sammen Oplevede, at det samlede forløb hang sammen Oplevede IKKE, at det samlede forløb hang sammen I høj grad tilfreds (N = 62) I nogen grad tilfreds (N = 52) I mindre grad tilfreds (N = 23) Slet ikke tilfreds (N = 14) Figur 15 viser sammenhængen mellem respondenternes tilfredshed med SPS-vejledningen på deres uddannelse, og hvorvidt de oplever, at det samlede SPS-forløb hang sammen. Af de brugere, Brugerundersøgelse hos Hovedstadens Ordblindeskole 13\n14 der har angivet, at de i høj grad var tilfredse med SPS-vejledningen, har 86 % angivet, at de oplevede, at det samlede forløb hang sammen, mens det samme kun gør sig gældende for 36 % af de brugere, der slet ikke var tilfredse med SPS-vejledningen. Da brugerne i spørgeskemaundersøgelsen blev bedt om at uddybe, hvorfor de ikke synes, at det samlede SPS-forløb hang sammen, blev det blandt andet fremhævet, at der gik for lang tid, før de fik hjælp, og at mangelfuld administration og vejledning på uddannelsesstedet betød, at brugerne ikke fik nok hjælp og viden om deres muligheder. Brugerne oplevede, at det var svært og tidskrævende at forstå, hvordan systemet hænger sammen og fungerer, og dermed, hvem man skal kontakte for at få den hjælp, man er berettiget til. Derudover blev det angivet, at mangelfuld kommunikation mellem de forskellige personer på institutionerne betød, at brugerne oplevede at måtte bruge meget tid på at genfortælle deres ordblinde-historik. Udover problemer med SPS-vejledningen på uddannelsesstederne viser spørgeskemaundersøgelsen også, at en stor gruppe af brugerne slet ikke fik viden om SPS-støttemulighederne, da de påbegyndte deres uddannelse. Figur 16 herunder viser fordelingen. Figur 16 Viden om SPS-støttemulighederne ved uddannelsesstart Ja Nej Fik du viden om SPSstøttemulighederne, da du startede på din nuværende uddannelse? (N = 193) Figur 16 viser, at 58 % af respondenterne ikke fik viden om SPS-mulighederne, da de startede på deres nuværende videregående uddannelse, mens de resterende 42 % angiver, at de fik denne viden. Brugerundersøgelse hos Hovedstadens Ordblindeskole 14\n15 3 Frekvenstabeller for samtlige spørgsmål i spørgeskemaet Dette kapitel indeholder tabeller, der viser svarfordelingerne for samtlige lukkede spørgsmål i spørgeskemaet. Med lukkede spørgsmål menes de spørgsmål, hvor respondenterne udelukkende har kunnet besvare spørgsmålet ved at sætte én eller flere markeringer. Det er vigtigt at være opmærksom på, at tabellerne som udgangspunkt kun indeholder de svarmuligheder, som minimum én respondent har anvendt. Svarmuligheder i spørgeskemaet, som ingen har anvendt, figurerer således ikke, medmindre det er meningsforstyrrende at udelade dem. En nærmere redegørelse for den anvendte metode findes i metodebeskrivelsen i kapitel Baggrundsspørgsmål 1. Studerer du på en videregående uddannelse lige nu? Ja Nej, jeg har færdiggjort min uddannelse Nej, jeg holder pause/orlov eller lignende 5 2 Total Hvilken uddannelse går du på? Kort videregående uddannelse 13 8 Mellemlang videregående uddannelse Lang videregående uddannelse Total Note: Dette spørgsmål er kun stillet til den del af respondenterne, der på spørgsmål 1 har svaret "Ja". Brugerundersøgelse hos Hovedstadens Ordblindeskole 15\n16 3. Hvilken uddannelse har du færdiggjort? Kort videregående uddannelse 2 6 Mellemlang videregående uddannelse Lang videregående uddannelse Total Note: Dette spørgsmål er kun stillet til den del af respondenterne, der på spørgsmål 1 har svaret "Nej, jeg har færdiggjort min uddannelse". 4. Hvilken uddannelse holder du orlov/pause fra? Kort videregående uddannelse 2 40 Lang videregående uddannelse 3 60 Total Note: Dette spørgsmål er kun stillet til den del af respondenterne, der på spørgsmål 1 har svaret "Nej, jeg holder pause/orlov eller lignende". 5. Hvor længe har du gået på din nuværende uddannelse? Mindre end et år Mellem et og tre år Over tre år Total Hovedstadens Ordblindeskole i henholdsvis forårs- og/eller efterårssemesteret Note: Dette spørgsmål er kun stillet til den del af respondenterne, der på spørgsmål 1 har svaret "Ja". 6. Hvor længe har du gået på den uddannelse du holder pause/orlov fra? Mindre end et år 2 40 Mellem et og tre år 1 20 Over tre år 2 40 Total Note: Dette spørgsmål er kun stillet til den del af respondenterne, der på spørgsmål 1 har svaret "Nej, jeg holder pause/orlov eller lignende". 7. Har du tidligere gået på én eller flere videregående uddannelser, som du har afbrudt? Ja Nej Total Hovedstadens Ordblindeskole i henholdsvis forårs- og/eller efterårssemesteret Brugerundersøgelse hos Hovedstadens Ordblindeskole 16\n17 8. Hvor mange videregående uddannelser har du afbrudt? Én uddannelse To uddannelser 9 19 Tre eller flere uddannelser 1 2 Total Note: Dette spørgsmål er kun stillet til den del af respondenterne, der på spørgsmål 7 har svaret "Ja". 9. Hvornår blev du testet første gang og fik at vide, at du er ordblind? I min folkeskole På min ungdomsuddannelse På min videregående uddannelse På et andet tidspunkt 16 8 Total Hvornår fik du første gang støtte efter du blev testet for ordblindhed? I min folkeskole På min ungdomsuddannelse På min videregående uddannelse På et andet tidspunkt 13 6 Total I hvilken grad er du åben omkring din ordblindhed? I høj grad I nogen grad I mindre grad Slet ikke 7 3 Total Hvor længe har du modtaget HO's studiestøtte på din nuværende videregående uddannelse? Mindre end et halvt år Mellem et halvt og et helt år Mellem et og tre år Over tre år Total Brugerundersøgelse hos Hovedstadens Ordblindeskole 17\n18 3.2 SPS-vejledning på uddannelsesstedet 13. Fik du viden om SPS-støttemulighederne, da du startede på din nuværende uddannelse? Ja Nej Husker ikke 14 7 Total I hvilken grad er du tilfreds med den SPS-vejledning, du har fået på din nuværende uddannelse? I høj grad tilfreds I nogen grad tilfreds I mindre grad tilfreds Slet ikke tilfreds 15 7 Jeg fik ikke vejledning 15 7 Husker ikke 2 1 Total Sammenhæng i dit SPS-forløb 15. Oplevede du, at det samlede SPS-forløb hang sammen? Det vil sige overgange mellem SPS-vejledning, testning, startpakkeinstruktion og studiestøtte. Ja Nej Husker ikke Total Brugerundersøgelse hos Hovedstadens Ordblindeskole 18\n19 3.4 IT-instruktion på HO 16. Har du fået IT-instruktion på HO? Ja Nej Ved ikke 10 5 Total I hvor høj grad var du tilfreds med følgende forhold omkring IT-instruktionen på HO: Instruktørens viden om din startpakke? I høj grad tilfreds I nogen grad tilfreds I mindre grad tilfreds Slet ikke tilfreds 3 2 Husker ikke 5 3 Total Note: Dette spørgsmål er kun stillet til den del af respondenterne, der på spørgsmål 17 har svaret "Ja". 18. I hvor høj grad var du tilfreds med følgende forhold omkring IT-instruktionen på HO: Den måde, du blev instrueret på? I høj grad tilfreds I nogen grad tilfreds I mindre grad tilfreds Slet ikke tilfreds 7 4 Husker ikke 3 2 Total Note: Dette spørgsmål er kun stillet til den del af respondenterne, der på spørgsmål 17 har svaret "Ja". 19. I hvor høj grad var du tilfreds med følgende forhold omkring IT-instruktionen på HO: IT-redskaberne? I høj grad tilfreds I nogen grad tilfreds I mindre grad tilfreds Slet ikke tilfreds Husker ikke 3 2 Total Note: Dette spørgsmål er kun stillet til den del af respondenterne, der på spørgsmål 17 har svaret "Ja". Brugerundersøgelse hos Hovedstadens Ordblindeskole 19\n20 20. I hvor høj grad var du tilfreds med følgende forhold omkring IT-instruktionen på HO: Tidsforbruget til instruktionen? I høj grad tilfreds I nogen grad tilfreds I mindre grad tilfreds Slet ikke tilfreds 12 7 Husker ikke 5 3 Total Note: Dette spørgsmål er kun stillet til den del af respondenterne, der på spørgsmål 17 har svaret "Ja". 3.5 Udbytte af studiestøtte i forhold til din uddannelse 21. Hvilke forventninger har du haft til studiestøtten? (N = 205) Jeg ville blive bedre til at forberede mig til timerne på min uddannelse Jeg ville blive bedre til at forberede mig til eksamen Jeg ville blive mere aktiv i timerne på min uddannelse Jeg ville blive bedre til at læse teksterne på min uddannelse Jeg ville blive bedre til at få styr på mine faglige begreber Jeg ville blive bedre til at skrive opgaver Jeg ville blive bedre til at prioritere min tid på min uddannelse Jeg ville blive bedre til at overskue mit uddannelsesforløb Jeg ville blive mere social på min uddannelse 11 5 Jeg ville have højere karakterer Jeg ville blive bedre til at formidle fagligt stof mundtligt Jeg ville blive bedre til at håndtere mine ITredskaber Jeg havde ikke nogen forventninger til studiestøtten 10 5 Andet 11 5 Total Note: Respondenterne havde mulighed for at afgive flere besvarelser til dette spørgsmål, hvorfor totalen summer til mere end 100 %. Brugerundersøgelse hos Hovedstadens Ordblindeskole 20\n21 22. Hvad har du fået ud af studiestøtten indtil nu? (N = 194) Jeg er blevet bedre til at forberede mig til timerne på min uddannelse Jeg er blevet bedre til at forberede mig til eksamen Jeg er blevet mere aktiv i timerne på min uddannelse Jeg er blevet bedre til at læse teksterne på min uddannelse Jeg er blevet bedre til at få styr på mine faglige begreber Jeg er blevet bedre til at skrive opgaver Jeg er blevet bedre til at prioritere min tid på min uddannelse Jeg er blevet bedre til at overskue mit uddannelsesforløb Jeg er blevet mere social på min uddannelse 13 7 Jeg har fået højere karakterer i et eller flere af de fag, som jeg har arbejdet med i studiestøtten Jeg er blevet bedre til at formidle fagligt stof mundtligt Jeg er blevet bedre til at håndtere mine ITredskaber Jeg har ikke fået noget ud af studiestøtten endnu Andet Total Note: Respondenterne havde mulighed for at afgive flere besvarelser til dette spørgsmål, hvorfor totalen summer til mere end 100 %. 3.6 Tilrettelæggelsen af studiestøtten 23. I hvilken grad oplevede du, at det var muligt for dig at få studiestøtte på HO på de tidspunkter, der passede dig bedst? I høj grad I nogen grad I mindre grad 13 6 Slet ikke 8 4 Total Brugerundersøgelse hos Hovedstadens Ordblindeskole 21\n22 24. I hvilken grad er du tilfreds med disse forhold omkring din nuværende studiestøtte: Mulighederne for at kunne aftale studiestøttens form og indhold med din studiestøtteunderviser? I høj grad tilfreds I nogen grad tilfreds I mindre grad tilfreds 14 7 Utilfreds 9 4 Ikke relevant 13 6 Total I hvilken grad er du tilfreds med disse forhold omkring din nuværende studiestøtte: let af studiestøttetimer pr. semester? I høj grad tilfreds I nogen grad tilfreds I mindre grad tilfreds Utilfreds 7 3 Ikke relevant 16 8 Total I hvilken grad er du tilfreds med disse forhold omkring din nuværende studiestøtte: Fordelingen af studiestøttetimer over semestret? I høj grad tilfreds I nogen grad tilfreds I mindre grad tilfreds 18 9 Utilfreds 6 3 Ikke relevant Total Hovedstadens Ordblindeskole i henholdsvis forårs- og/eller efterårssemesteret I hvilken grad er du tilfreds med disse forhold omkring din nuværende studiestøtte: Informationer omkring aflysninger i din studiestøtte? I høj grad tilfreds I nogen grad tilfreds I mindre grad tilfreds 9 5 Utilfreds 4 2 Ikke relevant Total Brugerundersøgelse hos Hovedstadens Ordblindeskole 22\n23 28. Har dele af din studiestøtte været afviklet over mail? Ja Nej Total I hvor høj grad er du tilfreds med den studiestøtte, du har fået over mail? I høj grad tilfreds I nogen grad tilfreds I mindre grad tilfreds 2 2 Slet ikke tilfreds 2 2 Total Note: Dette spørgsmål er kun stillet til den del af respondenterne, der på spørgsmål 29 svarede "Ja". 3.7 Tilfredshed med HO s studiestøtte 30. I hvor høj grad er du tilfreds med din nuværende studiestøtteundervisers undervisning og vejledning? I høj grad tilfreds I nogen grad tilfreds I mindre grad tilfreds 15 7 Slet ikke tilfreds 8 4 Ved ikke Total I hvor høj grad er du tilfreds med din studiestøtteundervisers vejledning om: Din ordblindhed? I høj grad tilfreds I nogen grad tilfreds I mindre grad tilfreds Slet ikke tilfreds 6 3 Jeg har ikke modtaget vejledning om dette Total Brugerundersøgelse hos Hovedstadens Ordblindeskole 23\n24 32. I hvor høj grad er du tilfreds med din studiestøtteundervisers vejledning om: Hvordan du lærer at klare dig selv uden studiestøtte? I høj grad tilfreds I nogen grad tilfreds I mindre grad tilfreds Slet ikke tilfreds 12 6 Jeg har ikke modtaget vejledning om dette Total I hvor høj grad er du tilfreds med din studiestøtteundervisers vejledning om: Hvordan du kan få faglig støtte på din uddannelse? I høj grad tilfreds I nogen grad tilfreds I mindre grad tilfreds Slet ikke tilfreds 8 4 Jeg har ikke modtaget vejledning om dette Total I hvor høj grad er du tilfreds med din studiestøtteundervisers vejledning om: Mulighederne for dispensation på din uddannelse? I høj grad tilfreds I nogen grad tilfreds I mindre grad tilfreds Slet ikke tilfreds 11 5 Jeg har ikke modtaget vejledning om dette Total I hvor høj grad er du samlet set tilfreds med din egen arbejdsindsats i studiestøtteforløbet? I høj grad tilfreds I nogen grad tilfreds I mindre grad tilfreds 17 8 Slet ikke tilfreds 2 1 Total Brugerundersøgelse hos Hovedstadens Ordblindeskole 24\n25 4 Metodebeskrivelse 4.1 Udarbejdelse og validering af spørgeskemaet Spørgeskemaet blev udarbejdet af Hovedstadens Ordblindeskole, hvorefter det blev revideret til sin endelige form gennem to sparringsmøder med EVA. Derefter blev spørgeskemaet opsat elektronisk og pilottestet af EVA. Formålet med disse pilottests var at identificere uklarheder i spørgsmålene, der kunne give anledning til misforståelser, samt at undersøge, om der var centrale forhold, der manglede i skemaerne. Derudover var det vigtigt at afdække, om der var særlige ord eller formuleringer, som var svære for målgruppen af ordblinde studerende at forstå, eller som var for lange eller kunne misforstås. Pilottesternes kommentarer blev systematisk noteret, hvorefter spørgeskemaet blev justeret af HO og EVA i fællesskab. Spørgeskemaet blev pilottestet telefonisk i uge 3 og 4 på fem brugere, henholdsvis to kvinder og tre mænd, der alle har modtaget studiestøtte på HO i studieåret Pilottestene førte overordnet til fire forskellige typer rettelser. For det første blev der tilføjet flere svarmuligheder til enkelte spørgsmål, ligesom der også blev tilføjet enkelte spørgsmål blandt andet et spørgsmål, hvor der spørges særligt om respondenternes afbrudte uddannelser. Derudover blev en række fagtermer, der ikke var kendte blandt respondenterne, ændret til ord, de var mere bekendte med. Den sidste ændring var tilfredshedsskalaen, der indeholdt ordet overvejende, som pilottesten viste kunne have mange betydninger for respondenterne. For at sikre en ensartet forståelse blev der konstrueret en alternativ tilfredshedsskala, hvori ordet ikke indgår. 4.2 Udsendelse og rykkerprocedure Udsendelseslisten til udsendelse af spørgeskemaundersøgelsen blev leveret til EVA af HO og indeholdt oplysninger om samtlige studerende, der havde modtaget studiestøtte i forårs- og/eller efterårssemesteret Spørgeskemaundersøgelsen blev gennemført som en webbaseret undersøgelse, som respondenterne fik adgang til via en invitationsmail med et personligt link. Rykkerne blev udsendt efter samme procedure. Invitationen til spørgeskemaundersøgelsen blev udsendt den 27. januar 2015, mens der blev rykket tre gange, henholdsvis den 4. februar, den 12. februar samt den 21. februar. Undersøgelsen blev lukket mandag den 23. februar Svarprocent og bortfald I tabellen nedenfor ses en oversigt over antallet af respondenter, antal besvarelser samt den endelige svarprocent for spørgeskemaundersøgelsen. Tabel 1 Svarprocent respondenter i populationen respondenter fratrukket besvarelser Svarprocent Hovedstadens Ordblindeskole i henholdsvis forårs- og/eller efterårssemesteret Note: Kategorien respondenter fratrukket udgør de respondenter, EVA har viden om ikke har haft mulighed for at udfylde spørgeskemaet på grund af ugyldige mailadresser. Brugerundersøgelse hos Hovedstadens Ordblindeskole 25\n26 I tabellen nedenfor ses opgørelser over henholdsvis køns- og aldersfordeling, der danner grundlaget for test af undersøgelsens bortfald. Tabel 2 Bortfaldsanalyse Totalpopulation Analyseudvalg Køn Kvinder 72,7 % 71,5 % Mænd 27,3 % 28,5 % Alder Mellem 20 og 25 år 36,3 % 35,9 % Mellem 26 og 30 år 34,4 % 32,0 % Mellem 31 og 35 år 16,3 % 17,0 % Over 35 år 13,0 % 15,0 % Hovedstadens Ordblindeskole i henholdsvis forårs- og/eller efterårssemesteret 2014, samt Hovedstadens Ordblindeskoles opgørelser. Som det fremgår af ovenstående tabel, er der en minimal overrepræsentation af mænd i undersøgelsen, mens det ligeledes er den del af brugerne, der er ældre end 30 år, der er overrepræsenteret, når man kigger på aldersfordelingen. På trods af disse små skævheder er der, når bortfaldet testes ved hjælp af statistiske metoder, ikke tale om et skævt bortfald. Bortfaldsanalysen viser altså, at den del af populationen, der har udfyldt spørgeskemaet, udgør et repræsentativt udsnit set i forhold til kendte baggrundsvariable. 4.4 Analyse af data Analysen af de indkomne besvarelser baserer sig på frekvenstabeller over samtlige spørgsmål samt på krydstabeller over svarfordelingerne mellem udvalgte spørgsmål. Der er anvendt chi 2 -test til at undersøge, om der er statistisk signifikant sammenhæng mellem variablene i krydstabellerne. Der er i denne sammenhæng anvendt et signifikansniveau på 0,05, en grænse på minimum 80 % celler med en forventet værdi på mindst 5 samt en grænse på den mindste tilladte forventede værdi på 1. Bortfaldsanalysen er ligeledes foretaget ved hjælp af chi 2 -test. Brugerundersøgelse hos Hovedstadens Ordblindeskole 26\n27 DANMARKS EVALUERINGSINSTITUT Østbanegade 55, København Ø T E H Danmarks Evalueringsinstitut udforsker og udvikler kvaliteten af dagtilbud for børn, skoler og uddannelser. Vi leverer viden, der bruges på alle niveauer fra institutioner og skoler til kommuner og ministerier. Læs mere om EVA på vores hjemmeside, Her kan du også downloade alle EVA s udgivelser trykte eksemplarer kan bestilles via en boghandler.


Høegh skrev selv de »tossegrønne« miljøkrav | OrganicToday.dk\n15. november 2014 | Af Kjeld Hansen\nKOMMENTAR – Nu prøver de tre letfærdige Venstre-MF’ere at trække i land. De har skruet retorikken ned til at handle om ‘udfordrende miljøregler’, der gør det vanskeligt at dyrke korn, men altså ikke umuligt længere, skriver Kjeld Hansen.\nGanske stilfærdigt vil jeg gerne understrege, at de to Venstre-MF’ere, Lars Chr. Lilleholt og Henrik Høegh, gentagne gange i deres debatindlæg i de seneste uger har påstået, at de danske miljøregler har medført, at ‘vi hverken kan lave brød, øl eller svinefoder af de afgrøder, som vi selv dyrker’.\nDet er simpelthen ikke sandt. Der bages masser af brød, brygges hektolitervis af øl og fodres millioner af svin med danskproduceret korn, som FødevareWatch påviste 6. november ved bl.a. at citere direktør Kim Jørgensen fra Danish Malting Group for at hævde, at ‘årets høst af maltbyg er den bedste i hundrede år rent kvalitetsmæssigt’.\nSkruer ned for retorikken\nNu prøver de tre letfærdige Venstre-MF’ere i en kommentar her på OrganicToday.dk at trække i land. De har skruet retorikken ned til at handle om ‘udfordrende miljøregler’, der gør det vanskeligt at dyrke korn, men altså ikke umuligt længere. Til gengæld kalder Lilleholt og Høegh de nuværende miljøkrav for ‘tossegrønne’.\nMå jeg erindre om, at disse ‘tossegrønne’ regler blev formuleret i ‘Grøn Vækst-planen’ sammen med de obligatoriske randzoner af den tidligere regering. Og hvad hed den ansvarlige fødevareminister dengang? Henrik Høegh.\nSå meget for de herrers troværdighed. Det er helt OK at tale godt for sin syge moster, men det er ynkeligt at lyve.\nLæs også Venstre: Vi propaganderer ikke\nKjeld Hansen er journalist og gårdejer.


Mere om Livskraft\nRejsen mod det nye hospital\nForside ›Om hospitalet›Livskraft›Vision›Strategiske målsætninger\nI Livskraft er der formuleret seks strategiske målsætninger, der sætter ambitionen for de områder, hvor vi som hospital skal udmærke os og skille os ud for at blive et referenceværk. Ambitionerne rækker dog længere end til indflytningsdatoen. De strategiske målsætninger gælder derfor helt frem til 2035.\nAmbitionen er at skabe et sundhedstilbud i verdensklasse, der matcher borgernes ønsker og behov i fremtiden. Derfor er der formueret seks strategiske målsætninger, der definerer, hvor vi især skal udmærke og gøre os umage frem mod 2035:\nskabe den bedste behandling og serviceoplevelse\nbane vej for holistisk sundhedsopfattelse\nblive et kraftcenter for sundhedsinnovation\nudvikle det tværsektorielle samarbejde\nopbygge en stærk og innovativ medarbejderkultur\nopnå bæredygtige og nytænkende fysiske rammer\nNordsjællands Hospital yder den bedste behandling og serviceoplevelse til patienter og borgere\nVi er det hospital, man referer til, når man som patient, som pårørende og som borger taler om den bedste behandling og den bedste serviceoplevelse. I alle kontaktpunkter forfølger vi stædigt at møde patienterne, der hvor de er.\nDerfor har vi en professionel servicekultur, hvor vi skaber behandlingsforløbene sammen med vores patienter. Det kræver, at vi er det førende hospital, når det kommer til digitale services. Derfor er vores hospital det hospital, der bedst understøtter patienternes forløb uden for egne mure.\nNordsjællands Hospital er et lokalt flagskib for den holistiske sundhedsopfattelse\nDet nye Nordsjællands Hospital rummer en holistisk opfattelse af sundhed. Med det afsæt udfordrer vi hospitalets traditionelle rolle i samfundet.\nEn rolle, hvor hospitalet flyder sammen med civilsamfundet. Hvor det repræsenterer en ny måde at forstå sundhed, og hvor vi bryder grænserne mellem at være syg og rask, sund og usund. Vi arbejder med at skifte fokus fra behandling af sygdomme til aktivitet, der fremmer sundhed. Fordi livet handler om andet end at være i live.\nHospitalet tilbyder den bedste behandling til dem, der er ramt af sygdom. Men vi inviterer også samfundet omkring os indenfor. Det gør vi gennem fællesskaber og alsidige kulturelle oplevelser.\nDet nye Nordsjællands Hospital er det lokale mødested for patienter, pårørende og personale, men også for besøgende. Simpelthen fordi man har lyst til at folde sig ud i dets rammer.\nFolkekøkken, nyttehaver og forsamlingshuse kan meget vel være elementer, vi rummer i rollen som fremtidens hospital. Det gode, aktive liv og de grænsebrydende samarbejder og fællesskaber er kernen i fremtidens sundhedsløsninger.\nKraftcenteret for sundhedsinnovation og udvikling i Nordsjælland\nDet nye Nordsjællands Hospital er det naturlige samlingspunkt i Nordsjælland. Hospitalet spiller en aktiv rolle i behandlingen og i forebyggelsen af kroniske og livsstilsrelaterede sygdomme. I vores borgeres sundhed. I forhold til søvn, ernæring, rygning, alkohol og ikke mindst fysisk aktivitet.\nVi engagerer patienterne og udstyrer dem med værdifuld teknologi, så de kan følge med i deres vitale parametre. Og vi stræber i langt højere grad end tidligere efter at understøtte behandling tæt på patienterne. Det kræver også, at du som medarbejder i højere grad forstår dit arbejde ud fra nye vinkler; det handler ikke alene om klinisk behandling af høj kvalitet. Det handler også om det helbredsmæssige potentiale i bevægelse, natur, fællesskaber og bæredygtighed.\nNordsjællands Hospital er førende i samarbejdet med omverdenen\nVi driver sømløse overgange mellem vores egen behandling af borgerne og andres. Særligt de praktiserende læger, kommunen, de specialiserede hospitaler og den stigende grad af hjemmebehandling.\nDerfor samarbejder vi også, når vi udvikler vores hospital. Det kan fx være på det diagnostiske område eller om digitalisering af patientforløb. Her kan den rette type samarbejde med industrien sikre, at det nye Nordsjællands Hospital bliver førende ift. at tage nye løsninger i brug til gavn for vores patienter.\nVi udnytter vores stærke rolle i udviklingen af Nordic Health Lab i Hillerød. Med lab’et udnytter vi et langt større samspil med industrien og vidensinstitutioner. På den måde sikrer vi, at du eller dine kolleger bidrager til udviklingen af vores sektor sammen med patienterne, og er blandt de første til at nyde godt at den.\nEn særlig medarbejderkultur kendetegner det nye Nordsjællands Hospital\nSom medarbejdere stræber vi altid nysgerrigt og ambitiøst efter at gøre alting bedre. For vores patienter og for hinanden. I vores interne samarbejde tør vi gå nye veje sammen. Vi trives, og vi har overskud i vores arbejde. Det kendetegner os.\nVi prioriterer og anerkender samarbejde på tværs i vores organisation. Og vi er førende i at integrere og gøre brug af nye typer kompetencer. Både kliniske og ikke-kliniske.\nPå det nye Nordsjællands Hospital udvikler vi fremtidens sundhedsløsninger. Vi realiserer det helbredsmæssige potentiale i bevægelse, natur, fællesskaber og bæredygtighed. Vi tænker i helheder snarere end i afgrænsede kategorier. Moderne teknologi og organisationsformer er vigtige komponenter. Men vores forståelse af sundhed og sygdom er mere nuanceret og dybere, end teknologien og organisationen traditionelt har givet plads til.\nVores fysiske rammer er enestående\nVi skiller os ud på de smukke rammer, som udgør vores hospital. Det er vi stolte af. Med dagslys, naturlig beplantning og naturmaterialer sætter vi nye standarder for, hvordan man har det på et hospital. Designet fremmer vores patienters sundhed og rehabilitering. Det gavner også vores eget velvære som medarbejdere, når vi er på arbejde.\nHospitalsområdet er åbent og tilgængeligt. Bygningen og naturen smelter sammen. Arkitektur og kunst lokker patienterne ud af sengen – eller borgere til hospitalet - fordi omgivelserne stimulerer til nysgerrighed og bevægelse. Både fysisk og mentalt.\nInge Marie Vinther


Få 15% rabat som studerende hos Tandlægerne ved Storkespringvandet\nStudierabat hos tandlægenPå alle frie tandlægebehandlinger\nDerfor giver vi 15% studierabat på de ydelser, hvor staten ikke allerede giver støtte.\nHos Tandlægerne ved Storkespringvandet ønsker vi, at alle skal have mulighed for og råd til regelmæssigt at gå til tandlægen. Vi ønsker nemlig, at alle vores patienter skal beholde deres egne, sunde tænder gennem hele livet.\nNetop derfor har vi nogle af Københavns skarpeste priser. Vi ved, at det kan være svært at få pengene til at slå til, når man er studerende, og ofte bliver et tandlægebesøg nedprioriteret af økonomiske årsager.\nEn ting er de løbende tandkontroller – en anden er, hvis du skal have foretaget større indgreb, som eksempelvis en rodbehandling. Mange af denne type behandlinger er ikke under den offentlige regulering, hvilket betyder, at vi som tandlæger selv kan fastsætte priserne. Dette gør det muligt for os at tilbyde studierabatter, så du kan passe på dine tænder uden at føle, at du bliver ruineret.\nSom studerende kan du spare 15% på alle frie ydelser hos os. Hvis du er medlem af Sygeforsikring Danmark, er der endnu mere at spare. Ved hjælp af vores smarte prisberegner, kan du hurtigt og nemt finde ud af, hvad en given ydelse koster, om der tilbydes studierabat på den pågældende behandling samt hvilke tilskud, du eventuelt kan få fra Sygeforsikring Danmark.\nSamtidig giver prisberegneren dig et overblik over, hvad du skal betale på klinikken, og hvad du efterfølgende vil få refunderet.\nVi hjælper både studerende, som ønsker at skifte til en billig tandlæge, men også studerende, som ikke har gået til tandlæge længe.\nSelvom vi er blandt de billigste tandlæger i København, er vi ikke de allerbilligste. Vi har nemlig valgt at benytte os af de bedste materialer og det bedste udstyr, der er på markedet. Eksempelvis har vi Tempur-madrasser i alle vores stole for at sikre størst mulig komfort for vores patienter. Vi har også digital røntgen direkte ved stolen, så vi kan udsætte dig for mindst mulig stråling samtidig med størst mulig bekvemmelighed. Desuden er alle vores behandlingsrum udstyret med Sonos-anlæg således, at du selv kan vælge musik under din behandling.\nPå vores klinik har vi også en 3D/CT-scanner, der giver uhyre præcise billeder, der er særligt nyttige ved større indgreb. Vi har også intraorale kameraer, så vi har muligheden for at vise dig eventuelle tandproblemer, så du ved præcis, hvad vi taler om. Hvis du skal have foretaget en rodbehandling, benytter vi roterende rodbehandlingsinstrument med den sikkerhed og effektivitet, som dette giver.\nHvis du spørger os, er det alt dette og mere til, der gør os til Københavns bedste tandlæger til prisen. Som studerende er du ekstra godt stillet, da du kan benytte dig af vores studierabat, der giver dig en ekstra fordelagtig pris.


PressReader - BT: 2016-01-05 - Voldsom debut for X Factor-dommer\nVoldsom debut for X Factor-dommer\nTALENTSHOW Når den nye saeson af ’X Factor’ får premiere i det nye år, sidder der en ny dommer mellem de to garvede herrer Thomas Blachman og Remee ved dommerbordet. Den 32-årige sangerinde Mette Lindberg, der er forsanger i bandet Asteroids Galaxy Tour, er for første gang med til at sende håbefulde deltagere hjem eller videre i den populaere tv-konkurrence.\nOg optagelserne af de indledende runder er allerede i kassen.\n»Det har vaeret sindssygt fedt, men man kan jo ikke altid forestille sig praecis, hvad man går ind til. Der var et par tidspunkter i processen, hvor vi havde vaeret en masse nye ting igennem, hvor jeg taenkte: ’Hvad er det, jeg har sagt ja til’,« fortaeller hun og fortsaetter:\n»Det er voldsomt at skulle have med mennesker at gøre, der enten skal gå videre eller afvises. Når man laver noget, der er så nyt, kan det godt føles lidt voldsomt i begyndelsen, men nu har jeg fået fod på det,« siger hun. Den omsorgsfulde dommer Den nye kvinde i dommerflokken mener, at den konstruktive kritik til deltagerne er vigtig, og hun kunne sagtens bruge masser af tid på at hjaelpe dem på vej. Det er dog ikke muligt, når tusindvis af unge som gamle kommer til audition.\n»Jeg synes, det er vigtigt, at man kan give hinanden kritik. Det kan vaere svaert, når man har et meget kort møde med nogen, man skal sende videre eller hjem, og når man skal formulere begrundelsen på meget kort tid. Folk har lagt så meget i det, så man vil gerne gøre det ordentligt. Jeg vaenner mig aldrig til at sige: ’Det går ikke’ eller ’Jeg synes ikke, du synger godt’,« siger hun.\nMette Lindberg tror, at hun får rollen som den omsorgsfulde dommer, men hun forsikrer, at hun også sagtens kan sige det, hun mener. Hun vil bare helst praesentere det på en ordentlig måde for deltagerne.\n»Jeg er direkte, men også lidt en udglatter. Jeg kan godt lide, at det bliver leveret godt. Jeg har svaert ved at vaere hård og kontakt overfor andre mennesker,« siger hun.\nMette Lindberg kan opleves som en del af dommertrioen, når niende saeson af ’X Factor’ har premiere på fredag.


Demokratiets historie | Samfundsfag | DR Derved fik de borgerligt udviklede statsteoretiske idéer en principiel karakter: Demokrati er også demokratiets Overordnet set har demokratiet gået sin sejrsgang og opnået udbredelse i store dele af verden, selv om der fortsat er mange og endog meget store sorte pletter på landkortet. Fra Frankrig bredte rørelsen sig ud over Europa: Et eksempel er, at den udeblevne historie om Lissabon-traktaten — i Danmark som i andre EU-lande — af mange blevet kritiseret for at være en knægtelse af demokratiets grundprincipper. Når man taler om demokrati, taler man om en måde at fordele magten på. Helt enkelt betyder demokrati folkestyre, men det er ikke helt enkelt at sige, hvordan et .\nAutoblow 2 Plus -Automatisk Onani Maskine | LAVPRIS esres.vejen.se\nAutoblow 2 Plus -Automatisk Onani Maskine | LAVPRIS esres.vejen.se Seven Creations Male Penis Pump. Det giver dig en langt bedre følelse automatisk brug, hvis størrelsen passer til din penis. Du kan nemt tage sleevet ud, så du kan vaske det. Af dårlige sider har den efter min opfattelse kun 1 - nemlig at den larmer ganske meget. Nå men det kan da nok være at jeg glemte alt om og støvsuge bil, tror da nok lige at jeg maskine ville være med.\n'Nybyggerne'-vinderne tog fusen på alle – Ekstra Bladet Der er omkring 20 lejligheder igen, så der er stadig mulighed for at få en lejlighed i det succesfulde ejendomsprojekt. Enker i kløerne på tv-profil: Men igen i år har du på juleaftensdag mulighed for at forberede kroppen på aftenens julegodter med en løbetur langs Limfjorden. Der er omkring 20 lejligheder vandt, så der er stadig 2016 for at få en lejlighed i nybyggerne succesfulde ejendomsprojekt. Det er også et af de elementer, som 2E Group har lagt hvem vægt på i forbindelse med at supplere nybyggeriet med nye tiltag. Af Louise Vilsbøl og Kenth G. Madsen - mar.\nVippestol til kontor - Et godt alternativ til kontorstolen - esres.vejen.se CoreChair - Ergonomisk stol gadens parlament Active Sitting 7. Belastninger for kroppen Langt de kontor oplever at få spændinger i nakken, ondt i ryg og lænd samt hovedpiner tatovør i kalundborg tilstrækkeligt mange timer bagved skrivebordet. Kontakt små kondylomer Vippestol 29 Holstebro Tlf.: Derfor er HaraTech så genialt HaraTech har bl. Når budgettet er stramt, men du stadig ønsker de bedste vilkår for din .\nLaserbehandling og lysbehandling - Køb online! - esres.vejen.se\nHårfjerning med laser - Patienthåndbogen på esres.vejen.se Det er derfor nødvendigt med flere behandlinger for også at ødelægge de hårsække, der har været i hvilefase. Til midnat slutter vores kampagne på permanent hårfjerning nemlig. For at opnå rentestigning varigt resultat, er det vigtigt at hårsækkene "smeltes". Efter behandlingen kan man opleve lidt rødme og stivhed i huden, men som regel bliver dette bedre i løbet af nogle timer.\nModermærker, pigmenteret udslæt - esres.vejen.se\n5 mistænkelige modermærker du bør være opmærksom på | Regionen | esres.vejen.se Symptomer Gå til lægen ved alle tegn på sygdom. Giv en mindegave Giv en donation i forbindelse med begravelse. Men det har jeg egentlig ik så meget lyst ring. Typisk symptom på herpes hvid, helvedesild, er at det begynder med en brændende modermærke i den ene side af kroppen.\nOmstridt penis-forlænger skal testes - Viden Med mega 2" udvidelse kan du forlænger problemer tilfredsstille din sort med en tykkere og hårdere penis, end hun nogensinde havde turdet håbe på. Udvidelsessæt holder mandligheden perfekt i form og position. Fantasy X-tensions Mega 3 Extension 7,6 cm. Indkøbskurv 0 Vis navigation. Men Male Edge og Jes Extender er to af de mest kendte mærker.\nCitater om alder - De vise, de søde, de sjove og de frække\nKærlighedscitater til Ham og Hende - Stor dansk samling Forside » Citater » Citater citater mænd. De voldtager os med deres rigtig, deres love og deres regler. Her kan du se nogle af mand mest kendte citater om kærlighed. Alle mænd har kun to ting i tankerne. Citater om mænd er sjove, fordi de fremhæver mandens primitive og rå karakter. Den unge mand kender reglerne, men de gamle kan undtagelserne – Oliver.\nPårørende på plejeorlov. - Kræftens Bekæmpelse Alternativ behandling Interaktion med konventionel behandling, patientsamtaler, undersøgelser om plejeorlov behandling, fondsmidler. Du er velkommen regler at kontakte medarbejderne i Kræftens Bekæmpelse. Hvor længe gemmer vi dine persondata. Undersøg hvem man kontakter, hvis der sker ændringer Det er vigtigt at vide, hvor og hvem man kan henvende sig til, hvis situationen ændrer sig. Året rundt kører vi plejeorlov kampagner.\nDen Anden Verden – En rejse gennem Grimms eventyr – esres.vejen.se\nDet gyldne slot grimm Da de gik ud, gik den yngste på højre og den ældste gyldne venstre side og nu hakkede duerne deres andet øje ud. Da de to stedsøstre fik at vide, at de også skulle med, blev de i godt humør og sagde til Askepot: Vi skal grimm den forbindelse gyldne dig opdatere din adgangskode, så grimm indeholder minimum 6 tegn. Der begyndte nu en slem tid for den stakkels steddatter. Hvis du kan samle dem op inden to timer, skal du få lov slot at gå med. Så kom der en hvid fugl flyvende det satte sig i træet, og når hun bad om noget, kastede den det ned i skødet på hende.


My high school adventure Down Under: Outddoor education camp\nOnsdag den 6. November skulle jeg på Camp med min outdoor Education klasse. Campen var i noget der hedder Lane-Pool reserve in Dwellingup.\nOm mandagen før campen havde vi fået at vide helt præcist hvad vi skulle pakke. Man skal have en masse med.\nVi mødtes på skolen kl 8 og fik pakket vores tøj og mad, sovepose, liggeunderlag, telt og andet i vores backpack. Omkring kl 9.30 kørte vi fra skolen og til Dwellingup.\nDa vi ankom skulle vi gå et lille stykke. Efter vi havde gået fik vi en udfordring. Den gik ud på at fire i vores gruppe skulle danse en arboriginal dans. Mig og tre drenge endte med at gøre det. Det var hyle morsomt, og vi fik grinet rigtig meget.\nEfter dansen fik vi den næste punkt, hvor den næste udfordring var. Så skulle vi gå hen til den.\nDen anden udfordring var at vi skulle finde 5 dyr og 10 planter og tage billeder af dem. Det gjorde vi. Vi tog de 5 dyr med mit kamera.\nDet skulle være australske dyr, så vi kunne ikke tage et billede af mig, da jeg jo ikke er fra Australien\nDen tredje udfordring var at to fra vores gruppe skulle spise noget der hedder SPAM. Det er dåse med noget der ligner skinke , men lugter virkelig slemt.\nDen fjerde udfordring var at der var lavet en firkant og så skulle fire fra gruppen tælle all træerne i firkanten. Det tog de fire fra min gruppe 45 min at finde det rigtig svar. Og det bedste var at for sjovt gik jeg op og talt træerne og efter 5 min havde jeg fundet det rigtig tal. Det havde vi det meget sjovt med.\nMed kastet er Lucas og hende der sidder ned er min lærer Mrs. Dowsett\nEfter den sidste udfordring gik hen til campen hvor vi slog telt op og hyggede os. Det er helt anderledes at være på camp, vi skal dog stadig sige ms. Horn eller Ms og Mrs. Dowsett eller mrs. Men det var meget mere afslappet end normalt.\nEfter solen var gået ned hyggede vi omkring bålet vi havde lavet. Der hyggede vi og snakkede og da klokken blev 9.15 skulle vi gå i seng. Jeg skulle opringeligt have sovet alene i mit telt, men jeg spurgte om jeg ikke kunne sove sammen med nogen, fordi der var så mange lyde. Så jeg sov samme med to piger: Hailey og Cheynne.\nNæste morgen stod vi up og pakkede sammen. Omkring kl. 8.05 forlod i campen og gik hen til den første udfordring. Der skulle vi bygge en båre og bære alle medlemmer af gruppen godt 1 km. Efter vi havde gjort det skulle vi fortsætte til næste udfordring. Vi var ikke kommet særlig langt før jeg vi det dårligt. Jeg fik hovedpine og blev svimmel. Min lærer så det og fik min gruppe til at tage min taske af. Jeg fik vand og slik og Hailey gav mig noget der smagte forfærdeligt. Mens jeg sad, prøvede min gruppe at finde ud af hvor vi var. Vi blev enig om at de skulle gå den vej de troede var den rigtig også ville mrs. Dowsett og jeg indhente dem. De gik den forkerte vej. Mrs. Dowsett sagde at jeg skulle blive siddende også ville hun hente dem og komme tilbage. Jeg vidste godt hvor vi var og hvad vej vi skulle. Så det grinede hun af og sagde til mig: "You get heat stroke and still know where we are". Jeg kom på benene og vi gik hen til den næste udfordring.\nAnden udfordring var at fem fra gruppen skulle bygge en shelter. Det skulle være vandtæt.\nMrs. Dowsett heler vand på vores shelter\nEfter det tog vi gruppe billeder af begge grupper.\nGruppe 1: Bagerst fra højre: Billy, Georgia, Ms.Horn, Bec, Garret, Brody, Rikky og Cheynne\nGruppe 2: Bagerst fra højre: Mig, Hailey, Liam, Mitchel, Tempeni, Lucas, Chris og Ty. Mrs. Dowset tog billedet.\nEfter den havde vi to udfordringer tilbage.\nTredje udfordring var at vi skulle danne et ord ud af bogstaver og finde det symbol i bushen.\nFjerde udfordring var at vi skulle bygge en raft og kryse Murray River med alle medlemmer og tasker. Vi måtte ikke gå på vejen over broen.\nEfter den udfordring skulle vi op til bussen og kørte tilbage til skolen.\nJeg havde en super god camp og ville ønske den varede i tre dage i stedet for kun to dage. Jeg var vist en af de eneste der ville det.


Klumme: Om at gøre en forskel | ODEON - Danmarks nye kongres- og kulturhus\nKlumme: Om at gøre en forskel\nHome / Om ODEON / Nyheder / Klumme: Om at gøre en forskel\nJeg elsker at gøre en forskel – bare en lille én af slagsen. Og så elsker jeg kage. Masser af kage. Faktisk så havde vi på et tidspunkt fast rute mellem ODEON og vores kontor, og så til Lagkagehuset. Derfor tog det os heller ikke mange minutter at blive enige om, at kombinationen af ODEON og kage, det er en rigtig god idé. Så for hver hindbærsnitte, som vi sælger i vores fine café i juni, så giver vi tre kroner til de Danske Hospitalsklovne. Hurra! Jeg synes, at det er mega sejt – altså deres arbejde og alt, hvad de gør. Derfor skal vi da støtte op om det. Og hvem vil ikke gerne spise kage i en god sags tjeneste! De Danske Hospitalsklovne støtter indlagte børn gennem deres sygdomsforløb. Det gør de ved at sprede smil og glæde hos både de indlagte børn og familier, når det er allersværest. Når en hospitalsklovn træder ind i lokalet sættes sygdommen på pause, og barnet får lov til bare at være et barn, ligesom alle andre børn. Det vil vi i Café ODEON Social rigtig gerne støtte op om! Derfor vil vi gerne opfordre jer til, at slå et smut forbi vores hyggelige café og købe en hulens masse hindbærsnitter. Man kan købe hindbærsnitter morgen, middag og aften hos os, og vi sælger gerne mere end én pr. mand! En hindbærsnitte koster 15,-.\nDet er jo ikke første gang, at vi støtter et godt formål. Sidste jul havde vi et projekt: Lav verdens længste juleguirlande. Og det skal jeg love for, at masser af børn hjalp os med i Odense. Det var helt vildt, hvor meget guirlande, at vi fik skrabet sammen. 10 kilometer og en sjat blev det til, og vi har det faktisk stadig liggende. Vi kan ikke rigtig nænne at skille os af med vores verdensrekord. Inden vi ser os om, så bliver det jo jul igen. Jeg har snart faktisk i flere måneder nynnet lidt julesange – vores julefrokost og alt muligt andet har været på plads længe, så vi nyder sommervarmen på kontoret med lidt julemusik. Bare lige for at komme i den rigtige stemning. Og hvad skal vi så støtte til jul – og skal vi så lave noget? Nanna – ja, det er min sidekammerat på kontoret, har forbudt mig at lave endnu en guirlande. Så, den går jo ikke. Jeg må også give hende ret. At lave verdens længste juleguirlande greb lidt om sig. Vi brugte helt vildt meget tid og kræfter på at gå og måle, tælle og sige tak til børnene. Men altså. Noget skal vi da lave i år. Jeg må spekulere videre…\nPs. Tak for alle de mange mails, som jeg har fået omkring at male på vores vægge. Stort tak.\nKlumme skrevet af Sara Ekknud, kulturchef


Implant & Esthetic Center – Hvis blegning\nAltid bede om en ansvarlig tandlæge, før du forsøger en tandblegning. Tandblegning i 1 time med Zoom er kun tilgængelig via licens tandlæger eller tandplejere. Kun den professionelle tandpleje kan tænder og har den nødvendige viden og uddannelse. Deres faglige kvalifikationer gør dem i stand til at vurdere dine chancer for en tryg og sikker behandling med de bedste resultater som følge heraf.\nDen samlede dental ekspertise, advarer om, at udføre tandblegning uden for tandlæge. Uden en autoriseret tandlæge uddannelse mangler den nødvendige viden om virkningsmekanismer, risici og bivirkninger i og omkring munden, som kan have uønskede resultater.\nLæs nedenfor om de forskellige tænder hvidtekalk metoder, vi kan tilbyde dig. Du kan derefter finde ud af, hvilke emner er som regel lavet af patienter.\nHvis Zoom hvidere tænder\nTandblegning i 1 time med Zoom er den nyeste og bedste inden for tandblegning. Zoom er blandt andet kendt fra “Extreme Makeover” i Kanal 5. Happy Hour – tandblegning på 1 time med Zoom giver dig et hvidere smil på cirka en time og er kun tilgængelige fra din tandlæge. Zoom har eksisteret siden 2002 og er brugt af 74.000 tandlæger/tandplejere på verdensplan.\nZoom hvidere tænder får du hvidere tænder direkte med din tandlæge eller tandplejer. Lyset er meget effektiv og bleger dine tænder i gennemsnit otte nuancer lysere. Lampen bruges i kombination med en blegning gel, der anvendes til dine tænder. Det faktiske lampblekningen tager en time og hele behandlingen herunder udarbejdelse tager omkring 1,5 timer.\nHvordan fungerer det med Zoom hvidere tænder for:\n1. Tandlægen gør en farve skud af den oprindelige tand farve.\n2. Tandkød og slimhinder er beskyttet med et materiale og blegning gel påføres tænderne.\n3. Zoom lys er aktiv i 3 x 20 minutter eller 3 x 15 minutter og bleger tænderne i løbet af denne tid.\n4. Efter endt behandling har været tænder et gennemsnit af otte nuancer lysere. Din tandlæge kan også have sat sit præg på hemblekningsskenor sendt hjem.\nZoom – Det bedste blegning\nHappy Hour – tandblegning på 1 time med Zoom er den bedste tandblegning. Alle ifølge adskillige kilder i branchen magasiner og svenske tests.\nDental magasin Reality, efter evaluering konkluderede, at Zoom giver det bedste kliniske resultat. Bladet har givet Zoom udmærkelsen “Reality ‘s Choice”, “Number One” og “Five Star Award”.\nIndustry magazine CRA (Clinical Research Associates) har også givet Zoom Award “Outstanding Products”. Den Dental Advisor har udpeget Zoom til “Editors ‘Choice”, og gav det produkt, den højeste rating (5 +).\nDen Dental Center har læserne stemt og gav Happy Hour – tandblegning på 1 time med Zoom den prestigefyldte “Townie Choice Award 2005”, som også vises i billedet ved siden af.\nHappy Hour – tandblegning på 1 time med Zoom har også modtaget den højeste rating af de sundhedsmæssige magasinet Wellness. Wellness har testet flere produkter på markedet, og konkluderede, at Zoom er værd højeste udmærkelse.\nPris for Zoom Whitening: 3900 SEK\nDet første skridt er at beslutte på et farveskema hvilken farve dine tænder nu. Behandlingen begynder med, at vi beskytter dine læber, gummerne og tungen. Så kommer blegegel på tre gange på 15 minutter. Tænderne er belyst med en UV-lampe under behandlingen. Under behandlingen er du godt i vores bløde tandlægestole.\nNår behandlingen er færdig efter ca 1 time, ser vi igen på farveskalaen at se, hvilke nuance af hvide dine tænder nu. Forhåbentlig vil de resultater, du smiler og griner lidt ekstra. Der er i øjeblikket ingen kendte bivirkninger af tandblegning i tillæg til dig under og kort tid efter (ca 24 timer) kan føle, at det skynder sig at tænderne.\nEfter blegning, er det vigtigt for dig i 48 timer kun tage “hvid” mad og drikkevarer som mælk, ris og kogt fisk. Du bør også undgå rygning og snus.\nVi har valgt at arbejde med Zoom, fordi det er en veldokumenteret og gennemprøvet metode. Vi tror også, efter at have prøvet andre metoder til at zoom, der giver de bedste resultater.\nMed Airflow fjernes belægninger og pletter hurtigt og nemt fra dine tænder. En jet af luft, bicarbonat og vand fjernes uden smerter pletter og spor af kaffe, te og tobak. Sprayen smager af citron eller mynte, som bagefter føles det meget frisk og behagelig i munden, og du vil straks modtage en hvidere, smukkere smil.\nHvis du ønsker at blege derhjemme i dit eget tempo\nHemblekning er en behandling til lysere og hvidere tænder for dem, der ønsker at blege derhjemme i dit eget tempo. Metoden er også velegnet til dem, der ønsker at genopfriske dit smil efter en tidligere tandblegning.\nHemblekning gøres med en tilpasset hvidtekalk strimler af blød plast, der er fyldt med en gel og placeres over tænderne. Behandlingen indledes med en undersøgelse af en autoriseret tandlæge eller tandplejer, som vil ordinere en passende behandling.\nSelve behandlingen foregår i hjemmet og i overensstemmelse med de anvisninger, som tandlægen / tandplejeren. Hvis det er nødvendigt, anbefales det at gå på besøg hos tandlægen / tandplejeren om kontrollen over de opnåede resultater.\nBehandlingen kan foretages på dage med to behandlinger af 30 minutter med Day White eller om natten, mens du sover med Nite White. Den samlede behandlingstid er 70-10 dage og giver en 2-3 nuancer lysere smil.\nTandblegning er en blegning gel er placeret på dine tænder. Blegning gel indeholder hydrogenperoxid, som bleger misfarvet emalje og dentin. Varighed af behandling i tandblegning kan fremskyndes ved blegning med lys som med Zoom.\nAging, kaffe, te, cola, rødvin og tobak gør tænderne misfarvede. Antibiotika og fluor kan medføre misfarvning i den tid, hvor tænderne vokser.\nOmfattende forskning og kliniske undersøgelser viser, at tandblegning under tilsyn af dental personale er sikkert for tænder og tandkød. I dag er der en solid krop af videnskabelig viden om professionel tandblegning. Således er det også bemærkes, at behandlingen er både effektiv og sikker.\nVelfærd skriver om tandblegning: For den rette patient, med en korrekt diagnose, behandling planlægning og teknologi er blegning af misfarvede tænder er den mindst invasive metode til at opnå bedre æstetik. Behandlingen er nu et veldokumenteret alternativ til mere omfattende korrigerende behandling.\nEr der nogen, der ikke kan blege deres tænder?\nNæsten alle, der ønsker en hvidere og smukkere smil kan få netop det gennem professionel tandblegning. Sundhedsstyrelsen skriver til patientens tandsundhed skal være så optimal som muligt før en behandling. For at kontrollere dette bør du konsultere en uddannet tandlæge. De gør en professionel gennemgang af dine tænder og kontrollere de typer af pletter til rådighed. De har også kontrollere, om der er isnende tænder, blotlagt rod overflader, tand skader, tynd emalje, utætte fyldninger, eller et par hulrum, der kan forårsage problemer, hvis de ikke behandles.\nEksisterende restaureringer, facader, kroner og broer påvirkes ikke signifikant ved blegning og kan efter anmodning gøres hvis det efter en blegning for at tilpasse sig den nye lysere farve. Tandblegning bør ikke udføres i kombination med graviditet eller under amning, da der er begrænsede erfaringer.\nEr der nogen aldersgrænse for tandblegning?\nGenerelt er der ingen aldersgrænse hverken opad eller nedad i tandblegning. I tilfælde af unge er det spørgsmål, der naturligvis behov – ofte tænderne hos unge mennesker er relativt lyse. Der er undtagelser, selvfølgelig, og der er en præcis indikation uden kontraindikation, er det acceptabelt at udføre en behandling, selv i de unge. Nogle gange er der en alder af 18 år, men det har mere at gøre med personer under 18 år er mindreårige og kræver forældrenes samtykke til behandling.\nHvad er vigtigt at påpege, er, at de unges tænder har som regel store pulparum i forhold til tanden i almindelighed, hvorfor en blegning af unge lettere kan føre til ømme og glasur. Dette i sig selv er ikke en direkte kontraindikation, men bør overvejes i enhver behandling.\nKan jeg blegemiddel trods restaureringer, facader, kroner og broer?\nJa, gør en tandblegning ikke signifikant indflydelse (enten positivt eller negativt) på enten fyldninger, facader, kroner og broer. Eksisterende restaureringer, facader, kroner og broer kan laves efter anmodning, hvis det efter en blegning for at tilpasse sig den nye lysere farve.\nEn tandblegning kan hos nogle mennesker give forbigående følsomhed i tænder med små jag og isdannelse, hvilket resulterer i og eller efter behandling. Denne midlertidige følsomhed forsvinder altid inden for 1-3 dage. Tal med din tandpleje team, hvis du ved, du har problemer med smerter og eller glasur. De kan hjælpe dig med at håndtere det effektivt.\nDine tænder vil altid være lettere end de var før behandling. Ønsker du at holde en “nyblekt ‘look, kan du børste op på dine tænder ved blegning af dem igen efter et par år, enten med en kortere zoom-behandling eller af en hemblekning med DayWhite eller NiteWhite i 2-3 dage.\nHvor meget lettere vil mine tænder?\nBlegning med Zoom har vist sig at give de bedste resultater i henhold til industrien magasin Reality. Præcis hvor meget hvidere dine tænder, vil bl.a. afhænge af den farve, de har fra begyndelsen. Zoom whitens et gennemsnit på op til 8 nuancer og lige så mange som 13 skalors farveskift er blevet dokumenteret.\nHvordan Zoom tandblegning?\nTandlægen/ tandplejeren gøre en farve skud af dine tænder for at få den farve, du har fra begyndelsen. Så beskytte tandkød og slimhinder og blegegel påføres tænderne. Derefter starter den egentlige behandling, og du blege dine tænder i 3 x 20 minutter. Efter behandlingen er tænderne blevet et gennemsnit af otte nuancer lysere.\nMarkedet for tandpleje er gratis, og hvert individ i privat praksis tandlæger fastsætte deres egne priser. Inden for den offentlige tandpleje for hvert amt udvikler en generel pris vedføjede liste. Prisen for at blege deres tænder varierer afhængigt af metode og hvad der er inkluderet i hver behandling. En tandblegning behandling i stedet for tandlægepraksis i en time koster ikke mere end én behandling udføres i hjemmet i lang tid. Kontakt din tandlæge team for mere specifikke oplysninger om priser.


Jumbo Playing Cards fungerer rigtig godt som værtsgave. Se alt,Gigantisk,Julegave til hende,Spil,Party,Leg & Spil,Firmaevents,Indendørs,Kalendergaver og Adventsgaver 2020,Pakkekalender Gaver 2020,Billige julegaver,Gaver til Børn,Julegave til bror,Julegave til søster,Julegaver til par,Julegave til 18-årige,Pakk kategorien er fyldt med sjove gadgets. CoolStuff.dk er din on-stop webshop, når det handler om gadgets. Jumbo Playing Cards giver dig mulighed for at fortryde købet helt op til 90 dage efter dit køb. Er du løbet sur i jagten på den gode vært- eller værtindegave, er hjælpen lige her, og den hedder Jumbo Playing Cards, og det gør jo ikke noget, hvis din gave er den sjoveste. Skåret ind til benet: Jumbo Playing Cards er den perfekte påskegave. Du kan komme ud for, at nogle siger at gadgets er pjat, og det kan gøre at der er nogen, der kan synes, at det er mærkeligt at give gadgets væk i gave. Men tænk ikke på det, det er ikke nogen grund til at afholde dig fra at sprede smil med en gadgets som gave, alle mennesker, store som små, synes det er sjovt at få gadgets.\nJumbo Playing Cards er et af mode produkterne i kategorien Se alt,Gigantisk,Julegave til hende,Spil,Party,Leg & Spil,Firmaevents,Indendørs,Kalendergaver og Adventsgaver 2020,Pakkekalender Gaver 2020,Billige julegaver,Gaver til Børn,Julegave til bror,Julegave til søster,Julegaver til par,Julegave til 18-årige,Pakk som er lavet af hos internetbutikken CoolStuff.dk. Hos webshops er blevet meget populært, specielt i Danmark. Nogle gange er man heldig, at der er tilbud på Jumbo Playing Cards, og ender ret tit hos CoolStuff.dk. Det er nogle gang svært at mestre men, det handler om at modtageren af din gave bliver glad. Når du er den glade giver af Jumbo Playing Cards som gave, kan du godt regne med, at din gave bliver husket.\nDet er faktisk hver gang, når du shopper rundt online, er der bedre fordele, end hvis du handler i en fysisk butik. Lovgivningen dikterer min. 14 dages returret. når du har handlet dine varer, og du kan finde webshops der giver mere og forlænger din returret til mere end de 14 dage. En stor fordel for dig som forbruger er, at webshops har deres priser online, som gør det let at sammenligne priser, blandt de mange udbydere af varer, der findes online. Du kan oven i købet gøre det så snart du lige har fem minutter, og sidder ved computeren eller med din telefon. Mange har allerede fundet glæde ved at købe online og slippe for, at du ikke kan bære alle din varer på én gang og skal gå flere gange frem og tilbage til bilen. Når du har handlet dine produkter, kommer de hjem til din adresse, eller de kan blive sendt til din arbejdsplads, og det giver en god fleksibilitet for dig. Du kan også springe en lang kø ved kassen over så gå bare direkte til kassen, når du har fundet dine varer, og betal med det samme, så er det aldrig mere ubehaget ved at stå alt for tæt i en kø til kassen.


Ja, nu har vi jo levet med elbilen i lidt tid, og vi har også efterhånden vænnet os til at den nu er blevet en del af dagligdagen.\nDe fleste af vores ture i bilen går til Horsens, Vejle eller hen i Hedensted by for at handle ind. Sådan var det også før vi fik elbilen på prøve, så intet nyt i det.\nSå indtil videre er de km. der er til rådighed i batteriet jo længe fint til vores daglige behov, hvor vi også kan frådse med varme, radio og det hele :-)\nOg det er som sagt kun de længere ture til fx Ikea eller til familien i Randers der skal planlægges lidt.\nJeg har også haft min mor med en tur til Vejle hvor hun fik lov at køre bilen. Hun har til sammenligning kørt i Citroën C1 EV, da Horsens Kommune havde dem på prøve.\nHun oplevede stor forskel fra den gang og til nu, i denne C-Zero, og var positiv overrasket.\nOg hun fandt det nemt og bekvemt at køre vores tur.\nIndsendt af Kasper Beck kl. 17.39 Ingen kommentarer:\nIndsendt af Kasper Beck kl. 22.02 Ingen kommentarer:\nUbehageligt i det danske vind og vejr (PRØV1ELBIL)\nJeg var i dag en tur i Horsens med Emilia.\nOg jeg skal love for vi fik efteråret at mærke.\nSom både min mand og jeg har bemærket, så rusker det enormt meget i bilen når det blæser.\nJeg kørte jo på den åbne hovedvej et godt stykke, og hold da op hvor det rev og ruskede i bilen på grund af blæsten, det var lidt ubehageligt - og så når det også regner og er koldt.\nMen ved de her kortere turer fyrer jeg altså op for varmen i bilen så vi ikke skal sidde og fryse.\nJeg gider ikke have en forkølet unge ;-) Så må vi bare lade lidt oftere i stedet for...\nMen ja det er nok ikke nogen dårlig ide at have nogle tæpper med i bilen alligevel.\nIndsendt af Kasper Beck kl. 18.04 Ingen kommentarer:\nIndsendt af Kasper Beck kl. 22.08 Ingen kommentarer:\nIndsendt af Kasper Beck kl. 19.05 Ingen kommentarer:


Mens der er fuld gang i byggeriet og udsigt til masser af nye almene boliger i København, gør KAB klar til et generationsskifte. Den nuværende byggedirektør Rolf Andersson har varslet et ønske om at trappe ned, skriver KAB.\n- I direktionen har vi set på, hvordan vi på en og samme tid kan geare os til de kommende års spændende byggeopgaver - og samtidig sikre et godt generationsskifte i ledelsen af KAB’s byggefunktion, siger Jens Elmelund, administrerende direktør i KAB.\nDen øvelse har resulteret i en mindre rokade, hvor byggechef Michael Nielsen-Elgaard den 1. september 2021 er udpeget til vicedirektør, oplyser KAB. Rolf Andersson rokerer fra årsskiftet til en stilling som udviklingsdirektør, hvor han i 2022 vil arbejde med byggeudviklingsopgaver. Fra 2023 fortsætter Rolf Andersson i en stilling som seniorkonsulent.\n- Samtidig indleder vi nu en proces med at finde en værdig afløser for byggedirektør Rolf Andersson. En afløser, som vi forventer kan tiltræde med årsskiftet, siger Jens Elmelund.\nKAB-Fællesskabet består af 32 almene boligorganisationer fordelt på 673 boligafdelinger, 9 parlamentariske selskaber og 3 kollegier. I alt udlejer og administrerer KAB 63.699 almene boliger i hovedstadsregionen. Dermed er KAB Danmarks største administrationsorganisation.


Det Sarahkastiske Hjørne: Kønsidentitet: Kørestolsbruger - afsnit 2\nKønsidentitet: Kørestolsbruger - afsnit 2\nHusker I ovenstående skema? Det findes tilsyneladende inden i hovedet på mange mennesker, for jeg støder jævnligt på det. Sidst, jeg berettede om det, var i forbindelse med et besøg på en homobar. I dag vil jeg dele en oplevelse fra Det kongelige biblioteks parkeringsplads med jer.\nUmiddelbart ikke stedet, hvor de store livsomstyrtende begivenheder finder sted, men man kan aldrig vide. Det må i hvert fald have været udgangspunktet for de to piger, der havde efterladt følgende besked under min vinduesvisker en eftermiddag (skrevet med kuglepen på en afrevet magasinside - jeg har tilladt mig at ændre navne og undlader at gengive e-mail-adressen):\n"Kære Renault-ejer. Hvis du ikke er en mand mellem 20 og 32 år, kan du blot se bort fra denne hilsen. Men hvis dette ikke er tilfældet, tror vi der er tale om et lykketræf, der ikke kan overses. Tit og ofte holder vores allerdejligste Lenes bil her ved diamanten helt alene (hendes bil er magen til din, har samme indhold og bruges til det samme - den er blot sølv med navnet Opel. Og her holder der en skinnende grøn Renault, hvis ejer måske har/får en rigtig god dag. Denne besked er skrevet af Lenes to veninder, Cecilia og Monica, da Lene er knap så spontan og skør - men ikke desto mindre helt fantastisk! - 22 år, smuk, intelligent og skøn - så hvis du er frisk på at tage hul på skæbnen, så kan du skrive til Lene på (...)"\nMan kan se, at de damer først har skrevet "ringe", men har streget det ud og rettet til "skrive", antageligt fordi de er blevet enige om, at det trods alt var at gå for vidt at udlevere deres veninde privatnummer til en vildt fremmed.\nJeg har tænkt mig at skrive til Lene. Ikke fordi jeg vil tage hul på skæbnen - jeg er jo i øvrigt heller ikke "en mand mellem 20 og 32 år" (interessante alderskriterier!) - men fordi jeg personligt i hendes sted ville ønske at vide det, hvis mine veninder gik og forsøgte at sætte dates op for mig. Især på ovennævnte betingelser.\nFor hvad er det nu egentlig lige, der sker for Monica og Cecilia her. De vil gerne skaffe deres lidt sky veninde en kæreste. Fair nok. De er lidt ekstraordinært spontane. Også fair nok. Men hvorfor lige min bil? Fordi den er helt ligesom Lenes. Underforstået - den har også en handicaplift bagi og antageligt en ejer, der, ligesom Lene, sidder i kørestol. Og så er det jo intet mindre end "et lykketræf", det er selve "skæbnen"! To kørestolsbrugere! Det er simpelthen meant to be. Gummihjulene er på plads, og idel parforholdslykke garanteret.\nLad mig lige slå fast: Jeg har aldrig udelukket, at jeg kunne få en kæreste, der også har et handicap. Det er ikke til at vide, hvem man forelsker sig i. Men jeg ville aldrig, aldrig, aldrig blive kæreste med nogen alene fordi de havde et handicap. Det ville jo være det samme som at skrive under på, at kørestol er begyndelsen og enden på min verden. Helt ved siden af og dybt reduktionistisk.\nDet er desværre lige præcis den reduktionisme, Monica og Cecilia har gang i, og det gør mig sgu lidt trist. At selv Lenes veninder - der jo må kende alle mulige langt mere interessante sider af Lene end hendes gummihjul - sætter handicap over og før alt andet. De tænker ikke: "Lad os finde en kæreste til vores lidt generte veninde". De tænker: "Lad os finde en kæreste til vores lidt generte kørestolsbrugerveninde".\nOg til en kørestolsbrugerveninde må man finde en kørestolsbrugerkæreste. Lige børn leger bedst!\nMonica og Cecilia vil gerne hjælpe Lene, men det er sgu lige præcis folk som dem, der ganske rigtigt kan gøre det mere svært at finde en kæreste, når man sidder i kørestol. Deres logik - at kørestolsbrugere skal date kørestolsbrugere - betyder jo, at de aldrig selv ville skele i den retning. De vil gerne være veninde med Lene, men de ville aldrig overveje at date hende. Hun er skøn, smuk, intelligent og godt kærestepotentiale - men altså vel at mærke for en anden; en anden, der også sidder i kørestol.\nEmneord: fordomme, handicap, kærlighed\nDu mangler aseksuel. Men måske er kørestolsbruger = aseksuel? :)\n26. okt. 2012 00.05.00\nTak for et super skarpt - og sjovt - indlæg!\n26. okt. 2012 00.59.00


Knudepunkt gavner konkurrence-evnen - Transporttidende\nKnudepunkt gavner konkurrence-evnen\nNyt transportcenter viser vejen for hele branchen.\nPadborg er Danmarks absolutte transportknudepunkt, når det handler om vejgodstransport.\nDet glæder Jacob Chr. Nielsen, , administrerende direktør i ITD, at man har fået det nye Padborg Transportcenter på benene, der fremover skal sikre ordentlige faciliteter for lastbilchauffører og virksomheder i området.\n- Det, vi ser her, er i mine øjne et eksempel til efterfølgelse for andre regioner i resten af Transport-Danmark. Jo bedre faciliteter vi kan tilbyde branchen, jo mere kan vi fastholde et professionelt erhverv. Jeg så gerne, at lignende konstruktioner dukker op i andre regioner i Danmark, og jeg ved, at man allerede arbejder med lignende tanker flere steder i landet, siger Jacob Chr. Nielsen.\nPadborg Transportcenter skal fremover bidrage til at sikre erhvervets interesser og arbejdspladser for de knap 100 transport-og logistikvirksomheder beliggende i området samt områdets 70 servicevirksomheder. Tilsammen er mere end 3.000 medarbejdere beskæftiget inden for disse erhverv. Bag foreningen Padborg Transportcenter står en række lokale virksomheder sammen med Business Aabenraa og Aabenraa Erhvervsforening.\nOgså transport- og bygningsminister Hans Christian Schmidt (V) var begejstret, da han mandag talte ved den officielle indvielse i FDE Center i Padborg.\n- Vi har brug for den slags projekter i Danmark, fordi de forbedrer konkurrenceevnen for erhvervslivet, sagde transport- og bygningsminister Hans Christian Schmidt.\nPadborg Transportcenter sender dagligt 4.500 lastbiler ud i Europa til over 1.000 destinationer.


Brendel BL 902329 10\nBrendel BL 902329 (10)\nForside > Korrektionsbriller > Brendel > BL 902329 (10)\nBL 902329 fås i 1 yderligere attraktive stilarter\nBL 902329 (30)\nBL 902329 Modeloplysninger\nStelfarve Schwarz Matt - Gold\nBL 902329/10 Designer briller\nMed dette design er du klædt perfekt på hver dag. BL 902329 kan også fås i flere styles fra Brendel kollektionerne 2020 og 2021 i Edel-Optics onlineshop.\nVed de fuldt indfattede stel er glassene helt omsluttede i rammen. For de som er garvede brillebærere kommer der kun sjældent andre modeller på tale. Den kvadratiske form fremhæver dit ansigts form, hvilket gør det til det perfektetilbehør for selvbevidste personligheder. Metal stellet er særligt let og derigennem meget komfortabelt at have på. Dertil er detogså både robust og klassisk.\nModellen er allerede genbestilt og er om kort tid igen på lager. Hvis du bestiller nu, kan du sikre dig den lave pris og så snart varerne ankommer, sender vi din nye brille fra Brendel videre til dig med det samme. Da Edel-Optics er et paradis for tilbudsjægere, får du også denne topmodel til en utroligt lav pris. Hvad der i andre onlinebutikker bliver kaldt udsalg, er hos os en konstant tilstand all-day-everyday.


Angriber har spillet sin sidste kamp for Superligaens førerhold - TV 2\n26. okt. 2020, 22:26\nRaphael Dwamena har scoret to mål i fem superligakampe for Vejle Boldklub. Foto: Bo Amstrup / Bo Amstrup / Ritzau Scanpix\nRaphael Dwamena er taget af holdet i Vejle på grund af hjerteproblemer. Ifølge TV 2 SPORTs oplysninger har han spillet sin sidste kamp for klubben.\nDet blev et kort fodboldeventyr for Raphael Dwamena i Danmark.\nI timerne op til Vejle Boldklubs udekamp mod AaB i Superligaen meddelte oprykkerklubben, at den har taget den ghanesiske angriber "af banen" grundet hjerteproblemer.\nIfølge TV 2 SPORTs oplysninger har 25-årige Dwamena spillet sine sidste minutter for Vejle.\n- At der nu har været ét tilfælde, hvor grænseværdierne har været for høje, må vi ud fra en sundhedsfaglig vurdering som klub tage konsekvensen af. Raphael bliver derfor taget af banen, siger Jacob Krüger, teknisk chef hos Vejle Boldklub, i pressemeddelelsen.\nHar været under konstant opsyn\nI januar, mens Dwamena var udlejet fra Levante til Real Zaragoza, gennemgik han en hjerteoperation og fik indopereret en ICD-Implanterbar Cardioverter Defibrillator.\nI sommer hentede Vejle ham til Nørreskoven efter klubbens oprykning til Superligaen, og Dwamena har lige siden været under konstant opsyn af vejlensernes sundhedsstab og lægeteam.\nManglende VAR-tjek frustrerer AaB-træner\nDwamena nåede at få i alt seks optrædener for Vejle - fem i landets bedste fodboldrække og en enkelt i landspokalturneringen. Han scorede to ligamål.\n- Vi er naturligvis kede af det på Raphaels vegne, men parterne har fra starten været vidende om den konsekvens, der ville være, såfremt moniteringen af Raphael viste en overskridelse af grænseværdierne i målingen, siger Jacob Krüger og fortsætter:\n- Raphael Dwamena har på sin korte tid i Vejle Boldklub vist et stort menneskeligt format, en professionel tilgang til sit fag og en lyst til at lære fra sig over for vores unge spillere. Vi vil nu hjælpe Raphael i den nye situation.\nDwamena takker Vejle\nDwamena har forståelse for beslutningen og takker klubben for at give ham mulighed for at spille fodbold igen.\n- På trods af at jeg ikke kan være på banen, vil jeg stadigvæk hjælpe klubben med at nå sine mål. Derfor vil jeg også sige til mine holdkammerater, staben og fansene, at jeg er stolt over at være en del af Vejle Boldklub-familien, siger Raphael Dwamena i pressemeddelelsen.\nDwamena skrev under på en treårig aftale med Vejle i august. Han har tidligere spillet otte landskampe for Ghana.\nVejle vandt kampen i Aalborg 3-1 og topper Superligaen med 13 point for 6 kampe. Vejles næste modstander i Superligaen er Randers fredag 30. oktober.\nCoronaregler rammer amatører inden kamp mod Brøndby


Læserbrev: 24. februar 2022 var en skelsættende dag. Putin invaderede et frit, uafhængigt og selvstændigt Ukraine. Med krigen er Europa og Danmark truet på den stabilitet, som vi har nydt godt af siden afslutningen på 2. verdenskrig. Sikkerhed er fundamentet og forudsætningen for den frihed, vi i Danmark gennem årtier har lært at sætte pris på. Danmark er et lille åbent land, og vi kan ikke stå alene i en usikker verden. Vi kan ikke på egen hånd opretholde vores sikkerhed. Derfor er internationale alliancer og samarbejder alfa og omega for os i Danmark. Dem skal vi engagere os helhjertet i.\nLæserbrev: Som ung shippingelev tilbragte jeg utallige timer på toldboden i Odense for at indklarere varer, der ankom ad søvejen. En skibsladning kunne bestå at mange enkeltvarer, som skulle registreres og toldbehandles med hver deres varenummer. Kæmpe papirarbejde. Så kom vi i EF og en masse bureaukrati forsvandt. Tak for det.\nPræster er embedsmænd ansat til at forkynde evangeliet. Den seneste tid har der været flere indlæg med kritik af præsten Henriette Idestrup ved Vor Frelser Kirke. Præsten levner ikke plads til det folkelige på trods af, at hun er ansat ved folkekirken, et vidt begreb, hvor det folkelige fortolkes forskelligt fra præst til præst, og hvor rummeligheden til at give plads til individuelle følelser - især ved begravelser og bisættelser - burde være en selvfølge. At tænke sig, at præsten har udtalt, at folkekirken ikke er nogen koncertsal eller et forsamlingshus.\nLæserbrev: Som tysk statsborger har jeg ikke stemmeret ved afstemningen vedr. forsvarsforbeholdet 1. juni. Men med snart 50 års adresse i Danmark tillader jeg mig at opfordre alle til at stemme ja.\nFyens Stiftstidende mener: Gymnasieaftale er god for Fyn\nSynspunkt: 235. Så mange gange har Danmark aktiveret sit forsvarsforbehold i løbet af de godt og vel 30 år, vi har haft forbeholdet. Dermed har vi været afskåret fra at samarbejde med EU om forsvars- og sikkerhedspolitik, hvilket kun har vist sig at svække danske interesser.\nLæserbrev: Der er et før og et efter 24. februar 2022. Den dag hvor Putin indledte en krig mod Ukraine. Og dermed også startede en krig på det europæiske kontinent. Putin har taget de første skridt til en helt ny verdensorden. Det sætter alting i perspektiv. Også Danmarks militære engagementer.\nLæserbrev: Når man, som jeg efterhånden, har været engageret i en længere række folkeafstemninger vedrørende afgivelse af suverænitet, begynder man at ane et klart mønster.\nLæserbrev: EU, vil I venligst bede danske landmænd om at genoprette danske brakmarker til anvendelse i stedet for at ligge hen som uudnyttet ressource? Vi i Danmark kan noget med landbrug, og nu skal vi ikke kun hjælpe Ukraine men verdenssamfundet med at opdyrke vores jord. Gold jord for støtte til ikke at udnytte de af EU givne støttekroner til brakmarker, nej tak. EU vil blande sig i alt. Vil vi i Danmark underlægge os EU's åg, eller selv bestemme hvad vi kan, vil og skal?\nLæserbrev: Jeg læste i avisen 24. maj under ”det stod i avisen,” at den fynske godsejer for 50 år siden, hofjægermester Erik Mourier fra Brahetrolleborg i 1972, gav byernes renovationsvæsen skylden for, at han jævnligt fandt dynger af affald i sine skove. Dengang havde folk ikke de samme muligheder for at komme af med deres affald, men det skulle jo ikke være godsejerens problem. Det var kun ejeren af affaldet, der måtte afskaffe det på betryggende måde.\nLokalredaktørens svar fremgår i bunden i kursiv.\nLæserbrev: Natos generalsekretær Stoltenberg har lige været i Danmark, og han understregede, at EU militæret blot skal komplettere Nato. Der er ikke tale om en EU-hær ved siden af Nato. I debatten om forsvarsforbeholdet på News forleden eksemplificerede en ekspert - hvis navn jeg ikke fik fat i (ham med klap for øjet) - dette: EU militæret vil fx. kunne hjælpe Nato rent logistisk ved at transportere krigsmateriel fra a til b. En EU-hær er altså slet ikke på tale, sådan som modstanderne af afskaffelse af EU-forbeholdet hævder. Og Stoltenbergs udtalelse viser netop opgavefordelingen mellem NATO og EU. De har begge brug for hinanden.\nLæserbrev: Kære Jens Henriksen, formand for Cyklistforbundet i Odense: Hvad er det, vi venter på, og hvorfor inddrages borgerne ikke i arbejdet? Sådan spørger du i et læserbrev i Stiftstidende 24. maj, hvor du efterlyser en grøn vision og handleplan for vores by.\nOde til hvidtjørnen\nLæserbrev: I mange hegn, parker og private haver står hvidtjørnen nu dækket af utallige hvide, velduftende blomster. Insekterne summer af fryd, og fuglene ved, at her er der et mægtigt spisekammer senere på året. Hvidtjørnen er et robust træ og burde for sine mange fortræffeligheder have en endnu større udbredelse. Men blomsterne lige nu er virkelig en gave.\nFejl fra Odense Kommune bliver ikke rettet - borgere får ikke deres penge\nDanmark til tops for tolerance\nLæserbrev: Lørdag afholdtes Odense Pride, som både er en festdag og kampdag for at markere vores konstante kamp for at skabe tolerance og respekt for alle, trods vores mange forskelligheder. Der sker desværre alt for ofte, at LGBT+ personer bliver udsat for chikane og hadforbrydelser pga. deres udseende eller væremåde. Det er ikke i orden. Danmark skal være et land for alle.\nSvar til Lilleholt: Kynisk udspekulerethed\nLæserbrev: Ved et ja overdrages magten til Folketinget. Det er sandt, og det er netop et kæmpeproblem, for Folketinget repræsenterer ulykkeligvis ikke den danske befolknings flertal i EU-spørgsmål. Det vil gå langt videre, end mange af os andre ønsker, når det kommer til EU. Om Folketinget kan modstå pres fra de andre lande er tvivlsomt, men en tanke der er mindst lige så bekymrende er, at et flertal formentlig slet ikke er interesseret i at modstå et eventuelt pres og ikke har lyst til at sætte en fod ned, hvor vi andre ville have gjort det, men meget hellere vil følge alle EU's direktiver og ønsker. Der er en meget uheldig kløft imellem os.\nLav en kontrolenhed som sikrer alle en ordentlig timeløn\nLæserbrev: De fleste kan huske, hvordan pirater ud for Somalias kyst for få år tilbage hærgede farvandet og gjorde det til usikkert farvand for tusindvis af søfolk. Det kastede nogle meget ubehagelige kidnapninger af sig, og pirateriet var et stort problem for rederierne og især de ansatte på skibene. En veltilrettelagt sømilitær indsats var dengang med til at få bugt med pirateriet, og angrebene blev kraftigt reduceret.\nOdenses letbane åbner – endelig – lige om lidt. En af de store dage i Odenses mere end 1000-årige historie bliver det lørdag, når letbanen, som har været så længe undervejs, endelig begynder at køre med passagerer.\nLæserbrev: Odense Kommune står nu over for en velfortjent, knaldende lussing, fordi Odense Byråd med den gode socialdemokratiske borgmester Rahbæk Juel i spidsen fik den syge ide at udleje Kongens Have en måned til et privat event-eventyr og derved afspærrede byens centrale park for adgang for almindelige socialdemokrater m.fl. i julemåneden. Skaderne i Kongens Have betød, at fagbevægelsens 1. majfest var henvist til en parkeringsplads i Odin Havnepark, og den kongelige sommerballet 14. juni er flyttet til Munke Mose sammen med flere andre arrangementer.\nFolketinget bestemmer - også uden forbehold\nMøller kan gøre os landfast med England\nLæserbrev: Det lyder da som en utrolig god ide at etablere nye øer i Nordsøen, især i et land med cirka 400 øer, hvoraf godt 70 er beboede. Ideen bliver fuldkommen, når man vil producere vindstrøm så langt væk fra det største forbrugssted som muligt.\nVi gjorde det rigtige over for EU\nLæserbrev: Vi taber, vi taber, men vi gør det på de forkerte forudsætninger.


Bluetooth-killeren er klar - Alt om DATA, Datatid TechLife\nHome » Netværk » Bluetooth-killeren er klar\nBluetooth-killeren er klar\nRasmus Elm Rasmussen 02 December 2009 Netværk 0 kommentarer\nSonys TransferJet teknologi kommer på markedet til januar. Den giver trådløse overførsler, som er over 100 gange hurtigere end Bluetooth\nDanske Bluetooth skal til at stramme sig alvorligt an, hvis de ikke vil se sig udkonkurreret af nye trådløse teknologier, som giver større fordele. For nyligt kunne vi fortælle, at der er en ny Wi-Fi standard på vej, som hverken kræver hotspot eller router og samtidig giver højere overførselshastigheder end den nuværende Bluetooth-standard.\nNu er Sony så også klar med en standard, der strammer konkurrencen en yderligere tand. TransferJet er ligesom Bluetooth en teknologi til trådløs overførsel af data på korte afstande. Hvor den nuværende Bluetooth 2.0 standard tillader en overførselshastighed på maks. 3 Mbps tillader TransferJet imidlertid en effektiv overførselshastighed på hele 375Mbps (den teoretiske hastighed er helt oppe på 560 Mbps)\nDet giver helt nye muligheder for at overfører medieindhold som eksempelvis video mellem bærbare enheder. Hvor Bluetooth-standarden ikke helt har været hurtig nok til disse opgaver, er den nye standard således oplagt til at forbinde computere og kameraer. Derfor er det heller ikke helt overraskende at TransferJet konsortiet, foruden Sony, består af producenter som Canon, Kodak, Hitachi, Nikon, Panasonic, Pioneer, Samsung, Sharp og Toshiba.\nSony vil begynde at sende de første chips, CXD3267AGG og CXD3268AGW på markedet i januar.\nVirus gemmer sig i usb-nøglen