Cerns største ønske er en 100 km cirkulær accelerator | Ingeniøren\n22. jun 2020 kl. 15:00 79\nEn lang række allerede planlagte opgraderinger skal holde den 27 km lange Large Hadron Collider ved Cern kørende til 2038.\nLæs også: Opgradering af LHC skal mangedoble antallet af partikelkollisioner\nHerefter er det tid til at anlægge en 100 km lang tunnel, der kan udstyres med først en type og eventuelt senere en anden type accelerator.\nDet er nu den officielle politik hos Cern, fremgår det af en opdatering af strategiplanen for partikelfysik i Europa.\nDet er vigtigt at understrege, at der ikke er taget beslutning om, hvordan man i givet fald skal finansiere et sådant anlæg, som forventeligt vil koste mindst 150 mia. kr.\nI første omgang skal tunnelen udstyres med elektron-positron collider, som giver mere rene sammenstød, end der kan opnås med hadron-collidere baseret på sammenstød mellem protoner, som det sker ved LHC.\nCirkulær eller lineær\nIngeniøren gav allerede i december 2018 en detaljeret beskrivelse af en Future Circular Collider:\nLæs også: Syv gange så kraftig som LHC: Gigantisk accelerator skal løse de største fysikgåder\nAlternativet til en cirkulær accelerator er en lineær accelerator, som har visse fordele, men ikke kan opnå samme energi som en cirkulær accelerator.\nLæs også: Her er planerne for LHC’s afløser\nLæs også: En accelerator på 33 km står øverst på fysikernes ønskeliste\nDet vil gøre det muligt at lave mere præcise målinger af fysikken knyttet til Higgspartiklen, som blev opdaget med LHC i 2012.\nForgængeren til LHC var i øvrigt også en elektron-positroner collider. Så princippet med først at have en type collider og så en anden type i samme tunnel er velkendt.\nElektron-positron collidere er generelt velegnet til meget nøjagtige studier inden for partikelfysik, mens hadron-colidere, som har større energi, er velegnede til helt nye opdagelser.\nTanken er derfor, at man eventuelt i slutningen af dette århundrede kan hive al indmaden ud i accelerator-tunnelen og så bygge en ny hadron-collider, der kan opnå en energi på 100 TeV - det er syv gange mere end i LHC i dag.\nPlanen er nu indtil 2026-2027 at gå videre med designstudiet for en sådan ny accelerator. Derefter kan arbejdet med skaffe at finansieringen begynde. Det er langt fra givet, at det bliver en enkel sag, især ikke hvis driften af LHC de kommende år ikke giver håb om, at en sådan maskine kun vil kunne studere andet end Higgspartiklen.\nDesuden har lande som Japan og Kina også udvist interesse for at huse fremtidige store acceleratorer, så det er ikke givet, at Cern kan opretholde sin førerposition. Men nu har Cern i det mindste gjort det helt klart, hvad man her mener bør være fremtiden.\n#1 Peder Simonsen 22. juni 2020 - 15:18\nSpørgsmål Jeg forstår godt at videnskaben er nysgerrige og gerne vil have endnu mere data. MEN hvad forventer man egentligt at bruge denne viden til og vil omkostningerne på 150mia kroner rent faktisk give et afkast i sidste ende som kan bruges i fremtidige produkter ( og til hvad ) ?\nPersonligt synes jeg hellere man skal bruge pengene på andre ting så som at få færdig udviklet fusions reaktore som efter sigende skulle være videnskabens hellige gral at kunne producere mere energi i et system end man putter ind i det. ( man har jo test systemer i UK og er ved at bygget et kæmpe et i Frankrig som iøvrigt er ekstremt dyrt )\n#2 Oluf Bagger 22. juni 2020 - 15:56\nRe: spørgsmål ?\nDet er mange penge (knap en halv dansk coronanedlukning) men i sagens natur kan man ikke vide noget om hvad den nye viden man får vil kunne bidrage til økonomisk.\nDer er ingen sikkerhed for at en fusionsreaktor vil kunne konkurrere økonomisk med den vi har i dag (solen) så målforskning i fusionskraft kan snildt ende med at blive en dårligere forretning end en ny partikelaccelerator.\n#3 Lars Kuur 22. juni 2020 - 16:37\nOluf har allerede givet dig ingeniør svaret - Jeg vil måske være mere kynisk end Oluf, og mene, at ITER snart er ligeså meget forskning for forskningens skyld som CERN er det. Der er intet der tyder på at nogen vil gå igang med en kommerciel fusions reaktor efter ITER. På den måde har ITER måske enda allerede løst sin opgave - Det er ikke økonomisk at have fusions kraftværker på den måde....\nMan skal derimod ikke have set mange sci-fi film for at se argumentet for CERN;\nManipulation af tyngdekraften\nBevægelse uden at accelere masse den anden retning\nKunstigt fremstille grundstoffer\nOg hvis du ikke er til sci-fi film, så spørg dig selv:\nKan du leve med, at vores forståelse af vores univers pt. er, at 27% består af "mørkt stof"? Kan vi som mennesker ignorere at vi ikke forstår noget så fundamentalt?\nEller skal hver EU borger (446 mio) finde en måde at hver undvære de 336 dkk så vi kan fortsætte jagten?\nFor mig er det slet ikke et spørgsmål...\n#4 Peter From Nyborg 22. juni 2020 - 17:43\nHvorfor 100 km?\nHvorfor 100 km? Er der nogen beregninger til grund for netop 100 km eller er det bare en god størrelse?\n#5 Søren Jespersen 22. juni 2020 - 18:08\nRe: Hvorfor 100 km?\nSamme årsag til at antibiotika gives i 5 eller 7 dage, men gud nåde og trøste dig, aldrig 4 eller 6!\n#6 Carsten Madsen 22. juni 2020 - 18:25\n100 er sådan et dejligt tal at regne med :)\n#7 Henrik Mikael Kristensen 22. juni 2020 - 19:19\nITERs kommercielle efterkommere vil ikke blive bygget på denne side af 2060.\nEt af LHC's næsten øjeblikkelige udløbere var instrumenter til farve-røntgenbilleder og farve-CT scanninger:\nOfte går medicinske scanningsinstrumenter og instrumenter til grundfysik hånd i hånd, da det ofte er de samme ting man leder efter.\n#8 Svend Ferdinandsen 22. juni 2020 - 21:29\nHvorfor så ikke Jordens omkreds. Det er vel det største man kunne bygge, så hvorfor begrænse sig til sølle 100km. Jo større disse maskiner bliver, destor mindre og mærkværdigere partikler kan man finde, så vær dog lidt store i slaget. Måske svaret på det hele findes hvis den er 42 tusind km lang.\n#9 John Johansen 22. juni 2020 - 22:12\nHvorfor så ikke Jordens omkreds. Det er vel det største man kunne bygge\nEller i kredsløb om Solen.\nDer er der også masser af solenergi.\n#10 Anders Bach 23. juni 2020 - 06:46\nLHC er spild af penge og\nLHC er spild af penge og dygtige ingeniører. Ressourcer som kunne være brugt meget bedre andre steder. Higgs Boson snakken er totalt volapyk for >99,999% af befolkningen og kommer derfor aldrig til at kunne bruges til noget almennyttigt. I øvrigt bruges LHC til eftervisning af eksisterende teori så forvent intet revolutionerende. At man nu vil have en endnu større accelerator må man spørge: Til hvad? Endnu et led i Taylorpolynomiet? Vis først værdien af LHC! Derefter kan man tale om flere penge.\n#11 Mikkel Jensen 23. juni 2020 - 10:07\nRe: LHC er spild af penge og\nHvis du for 100 år siden havde spurgt hvad Bohrs atommodel kunne bruges til var der heller ikke noget oplagt svar. I dag er vi heldigvis blevet klogere, for atommodellen og kvantemekanik er grundlaget for udviklingen af faststoffysik som igen er grundlaget for al halvlederelektronik. Ingen af os ved hvordan viden om standardmodellen eller Higgs bosonen kan bruges til fremtidig elektronik, men at stoppe grundforskning af den grund er både visions- og historieløst. Hvis vores forfædre havde samme tilgang til ny viden som du giver udtryk for var vi aldrig kommet ud af stenalderen og vi ville løbe rundt med meget skarpe stenøkser.\n#12 Carsten Kanstrup 23. juni 2020 - 11:12\nHvis du for 100 år siden havde spurgt hvad Bohrs atommodel kunne bruges til var der heller ikke noget oplagt svar. I dag er vi heldigvis blevet klogere, for atommodellen og kvantemekanik er grundlaget for udviklingen af faststoffysik som igen er grundlaget for al halvlederelektronik.\nUdvikling af Bohrs atommodel kostede ikke 150 milliarder kr. i nutidspenge.\nJeg vil vove den påstand, at helt simple og billige forsøg som f.eks. dobbeltspalteeksperimentet, Stern-Gerlach eksperimentet, Pound-Rebka eksperimentet etc. kombineret med teoretiske overvejelser har givet - og ikke mindst kan give - langt mere brugbar viden end LHC. Der er stadig en lang række helt simple forhold i fysikken, som ganske simpelt ikke er ordentlig forstået endnu, som f.eks. noget så "simpelt" som elektronens og ladningens hastighed og bevægelse i og omkring en leder, hvilket kan have betydning for superledning. Bortset fra ren interesse - hvad skal vi så med viden om naturen ved energiniveauer, som aldrig nogensinde bliver relevante i praktiske produkter?\nNår man ikke har råd til alt, og gamle fru Olsen må have skemalagte toiletbesøg, handler det ganske simpelt om prioritering, og her har universitetsmiljøet længe været forfordelt. Selvfølgelig vil fysikerne gerne have nyt legetøj; men i en coronatid, hvor vi har problemer med, at klodens temperatur er ved at stikke af, kan jeg godt pege på forskningsområder, hvor 150 milliarder kr. kan bruges langt bedre, som f.eks. hurtigere udvikling af vacciner, udvikling af ny og væsentlig lettere batteriteknologi, solceller med højere virkningsgrad, katalysatorer til spaltning af vand, så brint kan udvindes med højere virkningsgrad, bedre metoder til produktion af synfuels, etc. etc.\n#13 Anders Bach 23. juni 2020 - 11:31\nCarsten: Skulle til at skrive et svar men du gør det meget bedre - tak!\n#14 Christian Treholt 23. juni 2020 - 11:58\nHvis Danmark kan finde 20 Mia\nHvis Danmark kan finde 56.4 Mia. til kampfly, så kan vi da forhåbentligt blandt alle de deltagende lande finde 150 Mia. til vigtig grundforskning.\n#15 Carsten Kanstrup 23. juni 2020 - 12:09\nRe: Hvis Danmark kan finde 20 Mia\nHvis Danmark kan finde 56.4 Mia. til kampfly\nOg du mener, at det er alletiders investering?\n#16 Jens Ramskov 23. juni 2020 - 12:22 Editor\nJeg tror, det bliver svært\nPersonligt har jeg ikke gjort op med mig selv, om det vil være fornuftigt at bygge en sådan kæmpe accelerator. Det må afvente, hvad der kommer ud af LHC de kommende år. Men jeg vil mene, at det er fornuftigt, at man arbejder videre med designplanerne, Så kan man om 6-7 år tage en beslutning på et mere oplyst grundlag. Jeg vil tro, at der skal rigtig gode argumenter på banen for at skaffe finanisering. Det bliver ikke let, er min kølige vurdering i dag.\n#17 John Johansen 24. juni 2020 - 00:25\nÉt alternativ. Er der flere?\n#18 Henrik Pedersen 24. juni 2020 - 15:03\nNår de ”kloge” har besluttet sig for, hvilken kollisionsenergi de ønsker, afhænger designet udelukkende af radius og styrken af afbøjningsmagneterne.\nPt. håber CERN på at udvikle ny magneter af superledende materialer og med enorme magnetiske feltstyrker. Lykkes det ikke, må enten radius på 100 km opgives/øges eller kollisionsenergien på 100 Tev/mindskes eller opgives.\nHvad det skal føre til, er der ingen kvalificerede bud på, og der kan uden videre argumenteres for, at der er andre fysikeksperimenter, der for mindre midler kan forøge vores fysiske erkendelse.\n#19 John Johansen 24. juni 2020 - 15:26\nmå enten radius på 100 km opgives/øges\nDet er svjv omkredsen der skal være ~100 km.\n#20 John Johansen 24. juni 2020 - 15:41\nHer er en lille interessant, godt tre år gammel Fermilab-video om årsager til, og udfordringer ved, projektet:\n#21 Henrik Pedersen 24. juni 2020 - 15:45\nJeg burde have skrevet omkreds i stedet for radius.\nHar du en kommentar til udviklingen af de magneter, som muliggør denne omkreds med den den givne partikel energi og dermed feltstyrke af afbøjningsmagneterne?\n#22 John Johansen 24. juni 2020 - 15:56\nDet er i orden, Jørgen. ;-)\nHar du en kommentar til udviklingen af de magneter\nIkke udover forklaringen i videoen fra Fermilab, som jeg linkede til ovenfor.\n#23 Henrik Pedersen 24. juni 2020 - 16:18\nTak for videoen Claus-Jørgen. Den bekræfter til fulde min forklaring.\n#24 Jens D Madsen 24. juni 2020 - 18:19\nManipulation af tyngdekraften Bevægelse uden at accelere masse den anden retning Kunstigt fremstille grundstoffer\nJeg tror ikke det du nævner er indenfor det indvesteringen dækker. Hvad bygger du det på?\nJeg er enig med de andre i, at CERN må have nogle mål med indvesteringen. Der må være nogle teorier der skal afprøves og eftervises. Og, måske er også på tide, at vi kommer med spørgsmål til, hvad det er realistisk at anvende forskningen til.\n#25 Jens D Madsen 24. juni 2020 - 18:31\nJeg er helt enig. Formålet med CERN har netop været, at eftervise teorier. Udgiften for teorierne har været ganske beskeden. Spørgsmålet er, hvilke teorier man har som skal eftervises. Og jeg syntes, det vil være fint, hvis forskerne har foreslag til, hvad at teorierne kan bruges til. Jeg er ikke meget for at henviste til Science Fictions. Personligt syntes jeg Science Fictions er udmærkede, men alle Science Fictions der sendes i TV burde efterfølges af at nogle forskere diskuterer indholdet, og afgør om det er science eller fiction. Samt gennemgår noget teori, så TV-seerne ikke falder i, og tror at science er fiction, og fiction er science. De fleste science fictions er så langt ude, at det er udenfor det teoretisk mulige, også med enhver viden, man vil kunne få i fremtiden, med mindre den nuværende fysik totalt ophæves. Og mange er helt udenfor det der burde kaldes noget med science, og har større lighed med eventyr.\n#26 Simon Mikkelsen 30. juni 2020 - 08:41\nPå kort sigt, dvs. inden for vores livstid, kan det sagtens være at de penge kan bruges bedre. Men menneskeracen har aldrig stillet sig tilfreds med hvad der er godt nok. Vi har sejlet ud og opdaget nye verdenr eller bare vandret og spredt os over hele Jorden. Vi kunne også have levet et ganske fint liv som jæger/samlere i Afrika, men nogen ville gerne opdage mere.\nDer er nævnt flere gode eksempler på hvad man konkret kunne opnå, men nogen gange skal man også turde se langt. Det kan være vi ikke lærer noget men det kan også være vi får viden der lader os tæmme ormehuller og rejse til andre steder i universet på et øjeblik.\nNår det kommer til ITER går der nok også rigtigt mange år før teknologien er brugbar, men til gengæld vil resultatet være værd at vente på.\n#27 Carsten Kanstrup 30. juni 2020 - 09:20\nRigtigt; men kendetegnet ved langt de fleste store opdagelser er, at de ofte er sket ved en tilfældighed og ikke har kostet svimlende summer. F.eks. blev transistoren opfundet i december 1947 af John Bardeen, Walter Houser Brattain og William Bradford Shockley i Bell Laboratorierne 7 år før, CERN blev grundlagt, og Saturn 5 raketten med verdens hidtil største motorer er fra omkring 1962, så vi var også kommet til månen uden CERN.\nDer er en tendens til at tro, at nye opdagelser kun kan komme fra universitetsmiljøet herunder CERN, og mange støtteordninger bygger desværre også på den opfattelse; men langt de største fremskridt kommer altså fra industrien drevet af konkurrence eller fra militære eller statslige interesser, så selv om man nedlagde CERN, ville det såmænd dårligt kunne spores i teknologiske fremskridt.\nVi lever i en tid, hvor alt skal være elektrisk; men her 200 år efter Ørsted har traditionel fysik stadig ikke det mindste bud på, hvad der skaber hverken E-feltet, H-feltet eller B-feltet - altså fysikken bag - ikke bare matematikken. Jeg vil påstå, at man kan opnå langt større viden på bl.a. det område ved helt simple forsøg og ikke mindst en vilje til at tænke nyt og alternativt, end man kan ved at smadre protoner, blykerner eller elektroner/positroner sammen ved ekstrene energiniveauer, som er fuldstændig uden praktisk betydning for elektriske produkter. Personligt ville jeg f.eks. meget gerne se det samme dobbeltspalteeksperiment (samme partikelhastighed og geometri) udført med både elektroner og positroner for at se, om der er en forskel, og det er ialtfald et eksperiment, som ikke koster 150 milliarder kr. at udføre.\n#28 Jan A Nielsen 30. juni 2020 - 10:04\nOg så er pengene jo ikke engang "spildt". De går bl.a. til forskere, entreprenører og producenter af avanceret udstyr, som derved højner deres kompetencer. Det er USA's måneprojekt om igen - og det kom der godt nok meget ny teknologi ud af, selv om det ikke førte til en galaktisk import af grøn ost fra månen.\n#29 Jan A Nielsen 30. juni 2020 - 10:07\nNæ, men samfundet er også meeeget rigere i dag, så på samfundsplan er det småpenge.\n#30 Jan A Nielsen 30. juni 2020 - 10:12\nDagens dårligste argument.\nVærdien af det ny projekt kan da aldrig afhænge af, om kampfly er en god eller en dårlig investering. Hvis vi skulle tage beslutninger om al mulig forskning på baggrund af diverse menneskers vurdering af værdien af investeringer i kampfly, bliver det en noget besynderlig beslutningsproces.\n#31 Jan A Nielsen 30. juni 2020 - 10:18\nJeg er ganske enig. Gad vide, hvor mange der i Kennedys tid kunne forudse, at måneprojektet ville være med til at skabe baggrund for tablets og smartphones? Ny viden er altid godt, og der findes altid kløgtige mennesker, der vil vide at udnytte den.\n#32 Jan A Nielsen 30. juni 2020 - 10:20\nSå knalder Kanstrup sine\nSå knalder Kanstrup sine minusser ud i foragt for andres meninger. Men det gør ham glad, så dagen er reddet. Jeg kan bare sige: Fotoner findes, fotoner findes, fotoner findes!\n#33 Carsten Kanstrup 30. juni 2020 - 10:27\nVærdien af det ny projekt kan da aldrig afhænge af, om kampfly er en god eller en dårlig investering.\nNej, men det kan fortælle noget om prioritering:\nSe det fra investorside og kom med bare ét eneste godt argument for, at den grundforskning med tilstrækkelig stor sandsynlighed til at investere det enorme beløb vil giver mere value-for-money, end hvis det samme beløb blev investeret i f.eks. ét eller flere af de områder, som jeg nævnte:\nsom f.eks. hurtigere udvikling af vacciner, udvikling af ny og væsentlig lettere batteriteknologi, solceller med højere virkningsgrad, katalysatorer til spaltning af vand, så brint kan udvindes med højere virkningsgrad, bedre metoder til produktion af synfuels, etc. etc.\n#34 Carsten Kanstrup 30. juni 2020 - 10:38\nGad vide, hvor mange der i Kennedys tid kunne forudse, at måneprojektet ville være med til at skabe baggrund for tablets og smartphones?\nHvor har det skabt baggrund for tablets og smartphones? Faktisk blev Commodore Amiga i sin tid benyttet til at hente data fra rumfærgerne, så det var lige omvendt - se f.eks. http://obligement.free.fr/articles_traduct... !\nStort set alt udvikling på computerområdet er sket gennem Silicon Valey af den simple årsag, at der er penge i det - ikke pga. NASA, og det var Apple - et computerfirma - der redefinerede mobiltelefonen til den smartphone, som vi kender idag. Samsung - igen et privat firma - var hurtig til at se hvad vej, vinden nu blæste; men konservative Nokia blev hægtet af. Hvor er det lige, at NASA kommer ind her?\nUanset om universiteterne kan lide det eller ej, er det altså pengene, der driver udviklingen frem.\n#35 Carsten Kanstrup 30. juni 2020 - 10:43\nRe: Så knalder Kanstrup sine\nSå knalder Kanstrup sine minusser ud i foragt for andres meninger. Men det gør ham glad, så dagen er reddet.\nVrøvl; men jeg savner bare gode argumenter for at investere 150 milliarder kr. i noget, som absolut ingen med blot rimelig sandsynlighed kan garantere fører til brugbar viden til gavn for menneskeheden.\nHvis det er så god en investering, ville private investorer stå i kø; men dem kommer man nok til at lede længe efter.\n#36 Nicholas Ipsen 30. juni 2020 - 10:55\nPrivate investorer står som regel kun i kø, når det er et projekt der kan give dem profit på den kort/mellemlange bane. Når vi taler om projekter der først rigtig bliver relevante om flere generationer, er det som regel ikke så nemt at overbevise dem.\nDesuden skulle CERN vel helst ikke tjene penge, men give mulighed for at andre kan gøre det. De opfinder ikke en bedre støvsuger; de finder grundlaget for den nye motor der gør man kan bygge den.\n#37 Carsten Kanstrup 30. juni 2020 - 11:05\nNår vi taler om projekter der først rigtig bliver relevante om flere generationer, er det som regel ikke så nemt at overbevise dem.\nNej, og det er nok heller ikke så let at overbevise gamle fru Olsen om, at fordi fysikerne skal have nyt legetøj, skal hun henslæbe sine sidste dage med bl.a. skemalagte toiletbesøg og uden mulighed for at komme ud i frisk luft.\nHvordan vil verden iøvrigt se ud om flere generationer, hvis vi ikke får styr på klimaet, så skulle vi ikke starte med at investere der?\nGør de? Peg på bare ét eneste produkt, hvor viden fra CERN har gjort en forskel!\n#38 Nicholas Ipsen 30. juni 2020 - 11:12\nHar du hørt om Internettet?\n#39 Jens Olsen 30. juni 2020 - 11:15\nDet er netop sagem med naturvidenskablig grundforskning. Det er svært at pege på en umiddelbar nytte, men tit giver den anledning til fuldstændigt samfundsforandrende teknologi.\nIngen viste hvad vi skulle bruge viden om elektromagnetiske til. Og kvantemekanik virkede også til at være helt uden praktisk anvendelse. Senere gav kvantemekanikken os f.eks. laseren...som man heller ikke kunne se havde praktisk anvendelse.\n#40 Carsten Kanstrup 30. juni 2020 - 11:24\nJa, gud bedre det. 7-bit ASCII, ingen sikkerhed og baseret på en tillid, som ikke er der længere, og så W3 konsordiet, som har sovet tornerosesøvn lige siden, så internettet er blevet noget forfærdelig miskmask af mange forskellige syntakser oven i hinanden, som f.eks. HTML og CSS.\nCommodore havde faktisk sit eget tilsvarende net, som dog var svært at sætte op (jeg kender det fra en brugergruppe den gang), så internettet var kommet uden CERN's hjælp. CERN lagde bare et håbløst og uigennemtænkt fundament, som vi så har sloges med lige siden.\nCommodore Amiga kunne leve uden skriveadgang til permanent lager og var derfor 100 % virus og hackerfri. Det er kun gået ned ad bakke siden, efter at bl.a. Microsoft forpestede verden med DLL helvede og registreringsdatabase.\n#41 Jens Olsen 30. juni 2020 - 11:25\nPersonligt ville jeg f.eks. meget gerne se det samme dobbeltspalteeksperiment (samme partikelhastighed og geometri) udført med både elektroner og positroner for at se, om der er en forskel\nOg da du er så voldsomt interesseret i dette forsøg, så har du naturligvis brugt 5 sekunder på at google om det er udført?\n#42 Carsten Kanstrup 30. juni 2020 - 11:40\nIngen viste hvad vi skulle bruge viden om elektromagnetiske til.\nNej; men det kom lige så stille og rolig med Tesla, Maxwell, Marconi, Bell, Poulsen og mange andre, uden at det kostede en formue.\nJeg er absolut ikke modstander af grundforskning og prøver også selv at få styr på de områder, hvor traditionel fysik enten ikke har nogen forklaring eller de rene vrøvlehistorier; men selv fysikerne og universiteterne må indse, at vi ikke er uendelig rige og derfor bliver nødt til at prioritere - både med hensyn til pris og hvilke behov, der er mest presserende her og nu.\nDer kan da sikkert også findes folk inden for universitetsmiljøet, som finder det meget vigtigt at forske i Byzantinsk kunst eller i ordene "øh" og "nja", som der var en forsker, der havde brugt 20 år på; men som samfund bliver man altså nødt til at forvalte skatteydernes penge på den måde, hvor vi med størst sandsynlighed får mest værdi for pengene.\n#43 Carsten Kanstrup 30. juni 2020 - 11:41\nJeg har brugt langt længere tid, men har ikke kunnet finde én eneste link. Hvis du har en sådan, læser jeg den meget gerne!\n#44 Nicholas Ipsen 30. juni 2020 - 11:47\nDet er så fint, men du bad om en teknologi, hvor "viden fra CERN har gjort en forskel". Jeg gav dig en.\nEn anden er kapacitative berøringsfølsomme skærme, men nu gider jeg altså ikke google mere for dig.\n#45 Peter Larsen 30. juni 2020 - 11:47\n10 sekunder: https://www.livescience.com/65428-antimatt...\n#46 Hans Jørgen Nielsen 30. juni 2020 - 11:58\nså har du naturligvis brugt 5 sekunder på at google om det er udført\nHmm - virker bekendt. Er dine 5 sekunder en faktisk tidslængde eller er det et begreb?\n#47 John Johansen 30. juni 2020 - 12:04\nJeg har brugt langt længere tid, men har ikke kunnet finde én eneste link\n#48 Carsten Kanstrup 30. juni 2020 - 12:05\nDet er så fint, men du bad om en teknologi, hvor "viden fra CERN har gjort en forskel".\nInternettet er ikke viden fra de forsøg, som CERN var skabt til at undersøge, så man kan ikke sige, at CERN har gjort en forskel her. Hvis de samme mennesker havde haft et behov for at samarbejde om noget helt andet, havde de skabt internettet til det.\nDet her handler ikke om kreative mennesker, men om et 150 milliarder kr. dyrt fysikforsøg, som man vi søge penge til, så jeg spørger igen - hvilken betydning har de fysikforsøg, som CERN hidtil har foretaget, haft for praktiske produkter?\nEn anden er kapacitative berøringsfølsomme skærme,\nsom stadig ikke har noget med CERN's fysikforsøg at gøre, men må betegnes som proceskontrol. Hvis Bent Stumpe havde været ansat hos f.eks. ABB og lavet kraftværksautomation, havde han nok brugt sin opfindelse der.\n#49 Carsten Kanstrup 30. juni 2020 - 12:15\nSå så, små slag. Linken er fra 3. maj 2019, og da jeg ikke har Googlet efter dette eksperiment de sidste par år, har jeg naturligvis ikke fundet den.\n#50 Jan A Nielsen 30. juni 2020 - 12:29\nCommodore Amiga benyttet til at hente data fra rumfærgerne,\nRumfærger i Kennedys æra - du er s'gu et årti eller to galt på den.\nMig bekendt er Amigaen fra 1981. Månelandingen fra 1969. Så måneprogrammet har nok nærmere været med til at skabe grundlag for Amiga end det omvendte. Nå, fakta har jo aldrig været din stærke side.\n#51 Jan A Nielsen 30. juni 2020 - 12:33\nIgen et riiinge argument. Det kan da godt være, du ikke bryder dig om WWW, men det er jo faktisk ret ligegyldigt.\nDe rigtige spørgsmål er:\nEr WWW og Internet her, eller er det det ikke?\nI bekræftende fald: Har WWW og Internet skabt værdi og ført til udvikling af såvel andre produkter som samfundet i almindelighed?\n#52 Jan A Nielsen 30. juni 2020 - 12:35\nHvis Bent Stumpe havde været ansat hos f.eks. ABB og lavet kraftværksautomation, havde han nok brugt sin opfindelse der.\nRent uunderbygget gætværk.\n#53 Jan A Nielsen 30. juni 2020 - 12:38\nInternettet er ikke viden fra de forsøg, som CERN var skabt til at undersøge, så man kan ikke sige, at CERN har gjort en forskel her\nHørt om spin-off? Åbenbart ikke. I øvrigt blev Internettet ikke udviklet på CERN. Det gjorde derimod WWW. Det er og bliver en kendsgerning.\nAt du så postulerer, at nogle andre sikkert havde gjort det samme i en anden situation er bare udenomssnak. Det gjorde de jo ikke!\n#54 Jens Olsen 30. juni 2020 - 12:50\n5 sekunder er den faktiske tid det tog mig at skrive "positron double slit' i Google og trykke enter.\nHvad skal vi mene om at CK skriver, at han efter grundig søgning intet har kunnet finde?Jeg kan se to mulige forklaringer.\n#55 Carsten Kanstrup 30. juni 2020 - 12:51\nDet var ikke mig, der skrev noget om Kennedy. Læs dog i stedet min link:\nMånelandingen fra 1969. Så måneprogrammet har nok nærmere været med til at skabe grundlag for Amiga end det omvendte.\nDet er ren gætteri fra din side. Computeren til Saturn V var udviklet og produceret af IBM - ikke af NASA - se: https://en.wikipedia.org/wiki/Launch_Vehic... , og siden har det været et slagsmål mellem IBM, som på et tidspunkt ejede ca. 40 % af Intel, og Motorola, som udviklede 6800 og 68000, som blev brugt i Amigaen. Intet sted i den proces indgår NASA.\nNå, fakta har jo aldrig været din stærke side.\nEr det din(?); men når man ikke magter at gå efter bolden, som i denne tråd er det rimelige i at ofre 150 milliarder kr. på en ny acceleratorring, må man jo gå efter manden i stedet med den slags fuldstændig udokumenterede og ulovlige personangreb.\n#56 Jan A Nielsen 30. juni 2020 - 12:57\ndet var ikke mig, der skrev noget om Kennedy.\nNej, det gjorde jeg - hvorefter du kom med dit Amiga-argument som modsvar...\nMig: Gad vide, hvor mange der i Kennedys tid kunne forudse, at måneprojektet ville være med til at skabe baggrund for tablets og smartphones?\nDig: Hvor har det skabt baggrund for tablets og smartphones? Faktisk blev Commodore Amiga i sin tid benyttet til at hente data fra rumfærgerne, så det var lige omvendt\n#57 Jan A Nielsen 30. juni 2020 - 12:58\nmå man jo gå efter manden\nJa, det siger du jo altid, når du er fanget med bukserne nede.\n#58 Carsten Kanstrup 30. juni 2020 - 13:00\nHørt om spin-off? Åbenbart ikke.\nKom nu med noget konkret i stedet for den udenomssnak. Hvad er der kommet ud af CERN's fysikforsøg til dato, som har resulteret i nye og/eller anderledes produkter?\nI øvrigt blev Internettet ikke udviklet på CERN.\nDet var, hvad Nicholas Ipsen påstod, og jeg tog så bare hans udsagn for gode varer; men åbenbart kan ikke engang grundidéen tilskrives CERN.\nDet gjorde derimod WWW. Det er og bliver en kendsgerning.\n... som stadig ikke har det mindste med resultatet af CERN's fysikforsøg at gøre, og derfor er fuldstændig irrelevant med hensyn til det rimelige i at bygge en ny acceleratorring.\n#59 Hans Jørgen Nielsen 30. juni 2020 - 13:00\nSå så, små slag.\nRolig nu Carsten, min bemærkning var ikke rettet mod dig ☺\n#60 Jan A Nielsen 30. juni 2020 - 13:04\nmen åbenbart kan ikke engang grundidéen tilskrives CERN\nTænk, jeg troede at alle mennesker vidste, at grundlaget for Internettet er ARPA-net fra omkring 1970. Personligt brugte jeg da Internet før WWW overhovedet kom til. Gode, gamle gopher-servere var udmærkede til udveksling af information.\n#61 Carsten Kanstrup 30. juni 2020 - 13:11\nJa, du påstod, at måneprojektet var med til at skabe baggrund for tablets og smartphones; men som et af mine indlæg ovenfor viser, var det IBM, der skabte grundlaget og leverede computer til Saturn V - ikke NASA selv.\nDer er da kommet mange gode og brugbare ting ud af rumprogrammet; men der var grundlæggende et slagsmål mellem to supermagter om at komme først, og så betyder de nødvendige investeringer mindre.\n#62 Jan A Nielsen 30. juni 2020 - 13:18\nmine indlæg ovenfor viser, var det IBM, der skabte grundlaget og leverede computer til Saturn V - ikke NASA selv.\nOg? Rumprogrammet var da stadigvæk drivkraften.\nDer er da kommet mange gode og brugbare ting ud af rumprogrammet;\nNå, nu indser du det og ror i land. Fint.\nmen der var grundlæggende et slagsmål mellem to supermagter om at komme først, og så betyder de nødvendige investeringer mindre.\nHvorfor gør de det? En investering er en investering, uanset hvorfor den foretages.\n#63 Jan A Nielsen 30. juni 2020 - 13:21\nHvad er der kommet ud af CERN's fysikforsøg til dato, som har resulteret i nye og/eller anderledes produkter?\nDen kendte Kanstrup-taktik: Når man bliver præsenteret for fakta, man ikke kan lide, afviser man dem, og spørger om de samme fakta en gang til. Nøjagtigt som konspirationsteoretikere argumenterer. Så jeg gider ikke svare dig. Du har fået flere svar fra andre i tråden, og jeg anbefalder dig en tur til kiosken efter en tudekiks.\n#64 Carsten Kanstrup 30. juni 2020 - 14:24\nHvor har jeg hævdet, at der ikke er kommet brugbart spin-off ud af rumprogrammet? Jeg kan da nævne nye metallegeringer og en masse astronomiske observationer, som gør det muligt at kikke tilbage i tiden og dermed få en viden om naturen, som ikke kan opnås med noget fysikforsøg; men computeren er bare ikke et spin-off af rumprogrammet. Den var opfundet inden; men mange tusinde $ til IBM kan selvfølgelig have sat skub i udviklingen. Det ser straks værre ud med at påpege nyttig spin-off fra CERN's fysikforsøg. Forgængeren til LHC var også en elektron-positroner collider, og når den ikke førte til praktisk brugbar viden, er det svært at argumentere for, at det vil ske, bare man hæver energiniveauet.\nHvor meget strøm vil sådan en acceleratorring iøvrigt forbruge og dermed, hvor stort et CO2 aftryk vil den sætte?\nDen kendte Kanstrup-taktik: Når man bliver præsenteret for fakta, man ikke kan lide, afviser man dem, og spørger om de samme fakta en gang til. Nøjagtigt som konspirationsteoretikere argumenterer. Så jeg gider ikke svare dig.\nGider? Nej, du, det er det samme svar, jeg får, hver eneste gang, I ikke kan svare! Hvis du eller andre kunne påpege bare ét eneste konkret produkt, der ikke ville have eksisteret uden CERN's fysikforsøg, havde I selvfølgelig gjort det, for der ville have været et stærkt argument for at ofre 150 milliarder kr. på en ny ring; men det kan I ikke.\n#65 Mogens Kjær (1000) 30. juni 2020 - 14:36\nAhh, en god gammeldags flamewar :o)\nDem der siger, at Ing.dk har udspillet sin rolle, tager da tydeligvis fejl.\n#66 Jan A Nielsen 30. juni 2020 - 15:02\nHvor meget strøm vil sådan en acceleratorring iøvrigt forbruge og dermed, hvor stort et CO2 aftryk vil den sætte\nSagen uvedkommend, men næppe meget, da strømmen kommer fra fransk kernekraft.\njeg får, hver eneste gang, I ikke kan svare\nJeg indrømmer, at det er umuligt at svare på dine spørgsmål. Helt umuligt, da du stiller det samme sprøgdsmål om igen, hver gang du får svar. Men lur mig, om ikke problemet ligger hos spørgeren, som absolut vil have det sidste ord.\n#67 Carsten Kanstrup 30. juni 2020 - 15:07\nJeg indrømmer, at det er umuligt at svare på dine spørgsmål.\nGodt, du selv indser det.\nHelt umuligt, da du stiller det samme sprøgdsmål om igen, hver gang du får svar.\nHvilke svar? Eneste svar fra dig og andre indtil nu er WWW og kapacitiv touch-skærm; men ingen af delene har det mindste med fysikforsøgene at gøre og er derfor fuldstændig irrelevant med hensyn til investering i en ny acceleratorring.\n#68 Jan A Nielsen 30. juni 2020 - 15:32\nNøj, hvor er den mand fiffig. Et utroligt godt svar på noget helt andet - som sædvanligt. Men han er sjov at trække op.\n#69 Niels Peter Jensen 1. juli 2020 - 10:57\nMan skal passe på med at kræve direkte afledte effekter fra f.eks CERN.\nHvis man tager USA så er det lands teknologiske overlegenhed blandt andet en følge af en langsigtig støtte til teknologi.\nSilicon Valley, MIT, etc kommer ikke af ingenting.\nDet vil umiddelbart give god mening at bruge pengene til at Fru Olsen kan komme på toilettet eller Arne på pension, det er desværre bare ikke noget der bringer os videre.\n#70 Henrik Pedersen 6. juli 2020 - 13:10\nNASA udliciterede de fleste opgaver til private firmaer. Det var således firmaet Raytheon, der leverede styrecomputerne til rumskibet Apollo såvel som til månelandingsfartøjet Ørnen med udgangspunkt i et MIT design.\nKildekoden ligger nu på Github, så enhver med adgang til f.eks. en Xilinx Zynq, kan emulere hele herligheden.\n#71 Michael Rangård 6. juli 2020 - 14:50\nHvis der nu var "lidt" højere til loftet og lidt bredere i den eksisterende 27 km-ring, ville det så være muligt at bygge rør der løber 4 gange rundt i en sådan ring og opnå samme resultat, eller ville de forskellige rør påvirke hinanden?\n#72 Henrik Pedersen 6. juli 2020 - 18:40\nRe: Tænker lidt ud af boksen\nNej. Partiklerne accelereres, så de bevæger sig med lyshastighed minus nogle få meter pr. sekund. Deres relativistiske masse er enorm, så der kræves kraftige magneter for at afbøje dem.\nHavde man magneter, der var kraftige nok, kunne den eksisterende 27 km-ring godt bruges til at accelerere partiklerne til den ønskede energi. Men det har man ikke. Selv med en 100 km-ring råder man ikke i dag over afbøjningsmagneter, der er kraftige nok - men dem håber man på at kunne udvikle.\nMed en 27 km-ring skulle afbøjningsmagneterne være ca. 4 gange så kraftige, hvilket er helt urealistisk.\n#73 Michael Rangård 7. juli 2020 - 15:05\nNej. Partiklerne accelereres, så de bevæger sig med lyshastighed minus nogle få meter pr. sekund. Deres relativistiske masse er enorm, så der kræves kraftige magneter for at afbøje dem.Havde man magneter, der var kraftige nok, kunne den eksisterende 27 km-ring godt bruges til at accelerere partiklerne til den ønskede energi. Men det har man ikke. Selv med en 100 km-ring råder man ikke i dag over afbøjningsmagneter, der er kraftige nok - men dem håber man på at kunne udvikle.Med en 27 km-ring skulle afbøjningsmagneterne være ca. 4 gange så kraftige, hvilket er helt urealistisk.\nOk, så længden rundt er ikke for at have distance nok til at få partiklerne op i hastighed, det er for at skulle afbøje partikkelstrålen så lidt som muligt pr RAD :) Så giver det mening at lave et 100 km langt rør...\n#74 Hans Henrik Hansen 7. juli 2020 - 17:06\ndet er for at skulle afbøje partikkelstrålen så lidt som muligt pr RAD\nhvis 'RAD' betyder radian, er jeg bange for at jeg ikke forstår meningen!?: Strålen skal vel - uanset ringens diameter - afbøjes (præcis) ens: Een radian afbøjning pr. 'tilbagelagt' radian. Til gengæld bliver afbøjningen knapt fire gange mindre pr. tilbagelagt meter, hvis ringens diameter øges som påtænkt.\n#75 John Johansen 7. juli 2020 - 17:37\ner jeg bange for at jeg ikke forstår meningen\nLidt om det ca. 3:30 inde i videoen:\n#76 Jens D Madsen 7. juli 2020 - 18:51\nJeg er enig med dig - og jeg syntes også det er værd at nævne elektronmikroskopet, der mere eller mindre er baggrunden for, at man kan lave chips. Den viser også tydeligt, hvor hurtigt det faktisk gik, inden man var nede i meget små skalaer. Russerne fremstillede i mange år kun chips direkte med elektronstråler, fordi de mente der gik utroligt meget tabt ved masseproduktionen, der den gang blev lavet med lys.\nEn større opdagelse end BJT transistoren, var måske Lilienfelds transistor. Ser man patenterne, er de stort set identiske med nutidens FET transistorer, og de blokerede også patent på FET transistoren, der for længst har vist sig mere anvendeligt end BJT transistoren. Man hævdede fra Bell laboratorierne, at Lilienfelds transistor ikke fungerede, men der har været eksperimenter, hvor man har bygget hans transistor, med udstyr der svarede til det som han havde til rådighed den gang, og den fungerede. Et glimrende eksempel på, at de bedste opfindelser, ikke kræver meget store summer. Ofte er pengene bedre indvesteret, ved at indvestere i de bedste opdagelser.\n#77 Jens D Madsen 7. juli 2020 - 19:11\nHvis du eller andre kunne påpege bare ét eneste konkret produkt, der ikke ville have eksisteret uden CERN's fysikforsøg, havde I selvfølgelig gjort det, for der ville have været et stærkt argument for at ofre 150 milliarder kr. på en ny ring; men det kan I ikke.\nDet kunne måske være sjov, at holde en lille pause i CERN's forskning, og bruge resourcer i stedet, til at opnå nogle praktiske brugbare resultater f.eks. produkter, på grundlag af CERN forskningen.\nIndenfor fusionsforskningen, mener jeg at det har givet afkast - f.eks. indenfor udvikling af kraftige lasere. CERN og Astronomi (big bang etc.), har vist sig at være lidt svært at bruge til andet end science fiction...\n#78 John Johansen 7. juli 2020 - 20:54\nHvis du eller andre kunne påpege bare ét eneste konkret produkt, der ikke ville have eksisteret uden CERN's fysikforsøg\nCERN producerer ikke nye mobiltelefoner!\nResultater fra forskning foretaget i CERN er "front end research", som andvendes i andre forskningsområder der måske kan resulterer i bl.a. nye mobiltelefoner. Eller medicinske diagnosticeringsapparater, teknologier til materiale- eller overfladeanalyser m.m.\nMan bør nok heller ikke overse opdagelser som W og Z-bosoner, antistof og, selvfølgelig higgsbosonen m.m.\n"Nogen" burde "måske" selv have ulejliget sig med at finde noget lignende, før påstande om manglende resultater!\n#79 Henrik Pedersen 30. juli 2020 - 17:53\nFermilab magnet sætter rekord\nDet er lykkede Fermilab at fremstille en magnet med et B-felt (magnetisk fluxtæthed) på 14,5 tesla, hvilket er verdensrekord for acceleratormagneter\nThis test is an important step toward addressing the demanding magnet requirements of a future hadron collider under discussion in the particle physics community. If built, such a collider would be four times larger and almost eight times more powerful than the 17-mile-circumference Large Hadron Collider at the European laboratory CERN, which operates at a steering field of 7.8 T.\nCurrent future-collider designs estimate the field strength for a steering magnet — the magnet responsible for bending particle beams around a curve — to be up to 16 T.\n(Fremhævelsen er min). Mere info her.


Bankrøveren Skandiabanken - Mybanker: Sammenlign banker, realkreditlån og forbrugslån\n28. november 2006 kl. 16:07 #108512\nDet kan du ikke være bekendt at skrive i debatten.\nLillekaj har sagt mange fornuftige ting som har været værd at høre på.\nJeg syntes også at michael prøver at holde skruen ret i vandet, da jeg ellerds tror, at alt her i dabatten ville flyde ud og blive det rene nonsens.Så tak for det michael.\nOg stadig så syntes jeg også at du skel give lillekaj en undskyldning for det grimme sprog som du bruger. du kan altså ikke være det bekendt.\nkærlig hilsen og god jul fra lillianirene


Profil og historie – Niels Bohr Institutet - Københavns Universitet\nHistorien om NBI\nKunstværket NBI Colliderscope\nInstitut for teoretisk fysik ved Københavns Universitet (senere Niels Bohr Institutet) blev oprettet i 1921 til Niels Bohr, der i 1913 skabte den banebrydende atommodel, der dannede grundlaget for vores forståelse af, hvordan verden er bygget op, og senere for kvantemekanikken, som har revolutioneret den teknologiske udvikling.\nInstituttet blev til på initiativ af Niels Bohr selv, og blev hurtigt det, det også er i dag, et samlingssted for videnskabsfolk og et centrum for videnskabeligt arbejde, som sker i en åben og fordomsfri atmosfære. Vi er ca. 430 forskere, 70 administrativt og teknisk personale, 100 phd. studerende og 400 studerende.\nI dag forskes der i mange forskellige discipliner på Niels Bohr Institutet, og de mange laboratorier og forskningsområder vidner om et internationalt eksperimentelt forskningsmiljø med forskere fra hele verden, der forsker i alt lige fra klima, sorte huller og kræftforskning til fremtidens kvantecomputere.\nVi mener, at man kun gennem inklusion og mangfoldighed kan realisere sit fulde potentiale i et konkurrencedygtigt globalt forskningsmiljø, og derfor har vi valgt at sætte fokus på åbenhed, inklusion og mangfoldighed. Dette er medvirkende til at realisere Niels Bohrs ambitioner om at drive forskning og undervisning på højt internationalt niveau. Vi stræber efter at udvikle en forskelligartet arbejdsstyrke i en engageret, innovativ og fordomsfri kultur, hvor hver medarbejders unikke forskelle værdsættes.\nLigestilling og mangfoldighed på NBI\nNiels Bohrs karriere\nHistorien om Niels Bohr Institutet\nDin internetbrowser understøtter ikke iframes. Det betyder, at videoen NBI Colliderscope set ovenfra ikke kan afspilles.


Stærkt solsejl! | Gør Det Selv\nHaven Sådan laver du et stærkt solsejl\nMed et solidt sejl, der giver skygge på solskinsdage og læ for småregn på våde dage, forlænger du terrassesæsonen. Se, hvordan du laver en solid og fleksibel løsning.\nAf Hans Møller – 20. maj 2014\nDen største udfordring ligger i stolpen, der skal holde sejlet. Selv en let blæst indeholder voldsomme kræfter, som stolpen eller stolperne skal kunne modstå uden at vælte eller vakle.\nHer gør vi to af sejlets hjørner fast på huset, så vi kan nøjes med én stolpe. I princippet kan sejlet holdes af tre stolper, en i hvert hjørne. For at sikre stabiliteten graver vi stolpen en meter ned i jorden. Kan du ikke komme til det, må du støbe et fundament, der kan holde.\nStolpe og beslag\nHer gør vi to af sejlets hjørner fast på huset, så vi kan nøjes med én stolpe. I princippet kan sejlet holdes af tre stolper, en i hvert hjørne.\nFor at sikre stabiliteten graver vi stolpen en meter ned i jorden. Kan du ikke komme til det, må du støbe et fundament, der kan holde.\nVi sætter en 8 mm tyk U-bøjle igennem stolpen. På den måde får vi en solid krog til at fastgøre sejlet i.\nMærk op til U-bøjlen. Den skal sidde 10 cm fra toppen af stolpen. Spænd stolpen fast, inden du fortsætter.\nBor med et 28 mm spadebor, 3 cm ind i stolpen. U-bøjlen kan ikke nå helt igennem, så den skal undersænkes.\nFjern træet mellem de to huller. Brug et stemmejern, og sørg for, at hullet bliver plant i bunden.\nBor de to huller til U-bøjlen igennem stolpen. For at sikre, at de to huller er helt parallelle, er det en god idé at bore et hul igennem og herefter bore andet hul halvt igennem fra begge sider.\nSæt beslaget på bagsiden, og skru herefter de to møtrikker på. U-bøjlen sidder nu solidt forankret i stolpen.\nTov og tovholder\nTovet, der skal holde sejlet, kan ikke holdes fast af U-bøjlen alene. Det skal have hjælp af et lille hjul (en blok i fagsprog), der skal gøres fast til bøjlen, og længere nede på stolpen placerer vi en V-cleat, et særligt beslag til at holde på tovværk. Beslaget, der kan købes i butikker, der forhandler bådudstyr, kan fås i flere størrelser, så det passer til den aktuelle rebtykkelse (her 6 mm).\nVed hjælp af hjulet kan tovet strammes, og med V-cleaten kan det gøres fast, så selv stærk vind ikke river det løs.\nV-cleaten er kun et af mange mulige beslag til at fastholde tovet. Andre typer fungerer også fint.\nGør tovet fast. Sæt det lille hjul (blokken) fast til U-bøjlen, og træk tovet igennem hjulet.\nSæt V-cleaten fast på stolpen, og før tovet igennem. V-cleaten skal sidde så langt nede, at den ender i en for dig behagelig højde, når stolpen er gravet ned i jorden og tovet skal spændes og løsnes.\nDet stærkeste solsejl, du kan få, er et ægte sejl, som du syr om. Et sejl er designet, så det spiles ud som en pose, når vinden blæser. Et solsejl skal derimod kunne spændes stramt ud. Derfor skal det skæres ud med buede sider og forstærkes med kantbånd.\nDu kan også købe færdige solsejl. Priserne varierer sammen med kvaliteten; alt fra få hundrede til flere tusinde kroner kan du finde på nettet - men husk, at for få hundrede kroner kommer du ikke i nærheden af den styrke, et originalt sejl har. Og når det blæser, er spørgsmålet, om de billige udgaver kan holde. Så overvej et solsejl i kraftig sejldug.\nSkær solsejlet ud som vist. Siderne skal bue indad mindst 3 cm pr. meter, så sejlet kan spændes ud.\nSy kantbånd på langs hele kanten. Kantbåndet er en kunststofgjord. I hjørnerne skal den lægges dobbelt, da det er her, trækket kommer.\nPlacer stolpen i et hul, der er 1 m dybt, boret med et pælebor. Et stykke trykimprægneret stolpe støtter pælen i den retning, sejlet trækker i pælen.\nSæt U-bøjlen på væggen. Hvis sejlet skal fæstnes til en væg, kan du om muligt bruge U-bøjler som til stolpen. Eller rundgodsbøjler, der kan skrues i forfra. I murværk kan du bruge ekspansionsbolte.\nStram sejlet ud ved at lave et hak i stolpen, ca. 50 cm under V-cleaten. Så kan du med en trækile stramme tovet og spænde sejlet ud.\nSejlet kan strammes fra to punkter og spændes godt ud.\nEn V-cleat på væggen sikrer, at sejlet kan spændes.\nSejl i passende størrelse\n100 mm stolpe a 3 meter\n4 meter skødetov, 6 mm\n3 rustfri 8 mm U-bøjler med plader a 116 mm\n2 stk. miniblokke med bøjle til 6 mm tov\n2 V-cleats til 5-8 mm tov\n3 stk. 8 x 80 mm flederhager\nTrækile til stramning af tov\nKunststoftråd til syning\nEt par dage, hvis du selv syr.\nCirka 500 kroner. Vi fandt et kasseret sejl og syede selv. Skal du have sejlet syet, så regn med cirka 2000 kroner.\nEt nemt projekt. Syr du selv sejlet, er udfordringen dog lidt større.\nSikring mod vind og vejr\nOvervej en “sikring” i form af et svagt led, fx en snor i et eller to af de fastgjorte hjørner, som brister, hvis du glemmer sejlet ud i blæsevejr. Så undgår du, at væg eller pæl bliver ødelagt.\nTekst: Hans Møller og Lars Klemme Foto: Hans Møller\nSenest redigeret d. 20.5.14\nByg selv en sandkasse med solsejl\nDer skal ikke så voldsomt meget til, før børnenes sandkasse er meget mere end en firkantet kasse af trykimprægnerede brædder. Se her, hvordan du bygger den.


Uncategorized – Grindsted Daghøjskole\nFordele ved at købe en mobil på afbetaling\nAf isabella\tmaj 1, 2018\tSlået fra\nDer kan være mange fordele ved at købe en mobil på afbetaling, ligesom der kan være mange grunde til, at du ikke står med pengene til en ny mobiltelefon nu og her. Det er der heldigvis råd for. Med en billig afdragsordning slipper du for at skulle tømme din bankbog med en stor engangs-betaling. I stedet kan du afdrage mindre beløb over en periode, du selv fastsætter set i lyset af din fremtidige økonomi, eller også fastsætter sælgeren af mobiltelefonen perioden. På elektronik er afdragsperioden ofte 24, 36 eller 48 måneder og det er derfor vigtigt, at du er realistisk om din fremtidige økonomi. Således er det meget nemmere at få hverdagens økonomi til at hænge sammen og du behøver ikke gå på kompromis med andre store udgiftsposter. Den fleksible betaling og store økonomiske frihed er altså to af de mest markante fordele ved at købe en mobil på afbetaling.\nSå hvis du gerne vil slippe for at tage et reelt forbrugs- eller kviklån til tårnhøje renter, så er en afdragsordning på et eller flere specifikke produkter måske en bedre løsning til dig.\nEn afbetaling af ethvert produkt består af flere dele. Første del er selve produktets pris. Afhængigt af hvor dyrt produktet er, fastsættes der en afdragsperiode. Det betyder, at du hver måned betaler en andel af produktets samlede pris, til den forretning, som du har købt produktet af. Det er ligesom at betale en regning hver måned. Afbetalingen fortsætter, til du har betalt den fulde pris på produktet. I dag er det ikke altid, at der er store og faretruende gebyrer og renter på afbetaling, men du kan sagtens løbe ind i det. Derfor bør du altid bede om afbetalingens samlede pris, inden du skriver under på noget. Således kan du se alle de ekstraudgifter, der bliver lagt oveni din afbetaling. Læs mere om det hos afbetalt.dk.\nHvem kan købe på afbetaling?\nReglenre for, hvem der må købe en mobil på afbetaling, afhænger af sælgeren af produktet. Typisk vil der blive foretaget en dækkende kreditvurdering, så sælgeren er sikker på, at du har midler eller fremtidigt får midler, der lader dig afbetale den fulde pris på produktet. Dertil kommer der ved nogle sælgere gebyrer og renter, der ligeledes skal medregnes. Netop disse gebyrer eller renter er noget, du skal være opmærksom på, da det i nogle tilfælde kan være med til at forøge produktets samlede pris betydeligt. Du kan læse meget mere om køb af elektronik på afbetalt.dk\nDerudover må du naturligvis ikke være listet i RKI som værende en dårlig betaler. Dit navn bliver slettet i RKI, når du har betalt det, du skylder eller når du har stået der i fem år uden nye forseelser og manglende betalinger. Slutteligt skal du være myndig, for at kunne afdrage på en mobiltelefon. Det betyder, at du bare skal være atten år gammel, men du skal ligeledes være kreditværdig til en afdragsordning.\nAf isabella\tapril 21, 2018\tSlået fra


FINSKE MÆND FLIRTER\nEller hun skifter benstilling tit, fordi hun er ved at få krampe.Nyd det, når det sker, men satsning aldrig på det. For eksempel smiler vi, når vi har det bekvem i selskab inklusive mennesker, vi kan lide. De fleste mænd mener dog, at der på et eller andet tidspunkt i et venskab mellem mænd og kvinder er noget seksuelt det kan bare eksistere tanker, et crush eller regulær kropslig tiltrækning. Vi spejler hinandens bevægelser hvordan tegn på, at vi knytter tøndebånd. Blandt kritikerne er den tidligere socialdemokratiske udenrigsminister Erkki Toumioja, som i avisen Ilta Sanomat beskylder forsvarsministeren for at omgå det finske parlament Eduskunta plus meddeler, at andrik agter at modvirke planerne om aldeles sådan storøvelse på finsk jord. Læs mere Kun pr. hovedstaden har læger fået sekretærarbejdet Vesten for Storebælt kan lægerne stadig diktere til journalen plus bruge tiden på patienterne. Den øvrig er, at dame ser ind pr. dit ene fiskeøje, så skifter indtil det andet fiskeøje, inden hendes øjekast vandrer ned indtil min mund plus op til det første øje igen.\nDame er åben foran andre mennesker Dame smiler til dig. Mændene misforstod mest kvindes signaler hvordan venlighed, og desuden tolkede en segment venlighed som flirt. Men man kan lære noget, såfremt man tænker på Lady og Vagabonden. Når hjernen slukker Nogle mænd glemmer hjernen, når man ser en kære og dejlig dame.\nAndrik rører ved dig Selv en sandet berøring, når Pr. står og retoriker sammen, er et tegn på, at en mand flirter med dig. Næh, mænd flirter ikke som sådan. Plus hvad betyder det generelt, når kvinder flirter? Så besat kan han TOP, at han ikke engang lægger føle til ringen på hendes finger. Hugh Hefner omgivet af unge kvinder.\nAlligevel er der lulle faktorer, der går igen, når aldeles mand er asylsøgende i en dame. For pokker da vil han gerne sørge for dig — på alle leder og kanter. Jeg er pålidelig på, at mennesker, ofte ubevidst, radiosender nogle signaler indtil hinanden. Selv omkring det kan eksistere harmløse i enkelte tilfælde kan enkelte mænd engagere sig i flirt der krydser grænsen indtil deceptiveness. Nyd det, når det sker, men sats aldrig på det. Man forsøger at regne ud, hvor man kommer hurtigst ud.\nFinsk sauna-dokumentar er en nøgen film om nøgne mænd\nForan hun ler plus kaster måske inklusive håret, fordi aldeles anden siger noget morsomt. Alle deltagerne blev først bedt om at bedømme, hvor tiltrækkende man selv mente, at de var på for det andet køn. Nu tænker du måske: Dame kan gå ud til dig plus indlede en snakken, foreslå en TOP eller finde et andet påskud indtil at bryde isen. Han kan prøve at løse sit udseende ved at udjævne sit hårstrå. Misvisende flirte Misvisende flirte opstår, når en gift kandidat engagerer sig pr. at flirte på uvidenhed om hans ægtefælle. Når andrik eller hun foran den sags skyldfølelse groomer dig, er det sædvanligvis et tegn på at han anser dig for en meget tæt relation. Sikke købte jeg aldeles til ham. Når kvinder flirter indenunder en samtale Pr. har fået forbindelse, isen er brudt, og samtalen er i gang. Pr. undersøgelsen skulle deltagerne kigge på billeder af det modsatte køn og rubricere dem som venlige, seksuelt intereserede, triste eller afvisende. Dengang Sundhedsplatformen samtidig er uoverskuelig for adskillig, og lægerne har fået flere tasteopgaver, har Region Hovedstaden for første lejlighed og som den eneste region oplevet et markant vandfald i antallet af patienter, som bliver behandlet på hospitalerne. Det gav manden et acceptabelt undskyldning til at forene det op plus henvende sig indtil hende.\nVideo: Rolled Our Car In Finland!\nAndrik flirter helt antagelig med dig. Manden synes, han flirter, når han: Invitationen fra den finske forsvarsminister Jussi Niinistö falder efter den amerikanske forsvarsminister James Mattis har været på besøg i den finske hovedstad Helsinki. En sambafest kleppert ud, mens Dannevang solede sig pr. global opmærksomhed. Foran eksempel smiler vi, når vi har det rart pr. selskab med mennesker, vi kan pines. Ægtefællen er gennemsigtig over, at hendes mand er aldeles flirt, og ser det ikke hvordan en trussel. Af Hans Drachmann Region Hovedstaden er den eneste region, der har besluttet at skære ned på antallet af lægesekretærer for at laste lægerne overtage sekretærarbejdet. I andre fald kan en giftstof mand flirte eksistere foranlediget af kedsomhed og behovet foran sort. Hun stiller to sceniarier op: Hans elever udspile og han blinker oftere. Vi mennesker gør det samme, når vi er tiltrukket af hinanden.\n02.09.2017 : 05:54 Fejind:


8. tema by Samfundslitteratur 2072 views\n1. 9. Tema\n2. 5 modeller af beslutningsprocesser Ved sidste forelæsning: • Rationel / Economic Man • Bureaukratisk inkrementel / Muddling Through • Politisk / Politiske koalitioner Ved denne forelæsning: • Anarkistisk / Skraldespandsmodel • Symbolsk / Beslutninger som symbolske artefakter\n3. Skraldespandsmodellen March & Olsen ((1986)2008)\n4. March og kolleger (1972 og frem) De fleste beslutningsteorier gør sig en række antagelser: • Alternativer er kendte. • Konsekvenser af alternativer er kendte. • Der er faste og konsistente præferencer.\n5. Kritikken Denne tilgang stiller umulige tids- og informationsmæssige krav. Forudsætter at alle har et stabilt fælles mål eller at et stabilt fælles mål kan opnås via: • Koalitionsaftaler (March, 1962) • Bureaukratiske regler (Weber, 2003) Hvis vi studerer beslutningsprocesser empirisk, får vi øje på nogle helt andre processer => Skraldespandsprocesser (March & Olsen, (1986) 2008).\n6. Beslutninger træffes når strømme af… • Løsninger: • Problemer: • Beslutningsanledninger: • Aktører: •… krydser hinanden (’ryger i skraldespanden’ på samme tid). Skraldespandsmodellen Tilbud om nye funktioner på hjemmesiden fra outsource-firma, HR-medarbejder vil lave lederudviklingsforløb, overvejer nye markeder, produkter, leverandører etc. Faldende salg, substandard bananer, pesticider i jordbær etc. Faste møder, kriser, årstid, succes etc. Bestyrelse valgt af aktionærer, heraf to udpeget af familien som ejer 48 % af aktierne, medarbejder reps, daglige ledere, rep fra outsourcing firma etc\n7. Skraldespandsmodellen Én beslutnings- anledning ud af mange Strøm af legitime deltagere Strøm af legitime løsninger Strøm af legitime problemer Beslutning ”Skraldespanden” Tine Murphy, visuel fortolkning af March & Olsen 2008)\n8. Hvad afgør beslutningen? Rationel model Årsag-virknings-forbindelser: • Løsning B vil logisk set løse problem A. • A og B kobles, fordi de passer sammen – B løser A. • Problemet identificeres altid før løsningen findes. Skraldespandsmodel Timing: • Løsning B dukker op ved samme møde, som problem A drøftes. • A og B kobles lidt tilfældigt, fordi der er fokus på løsning B ved samme anledning som der er fokus på problem A. • Nogle gange vælges løsningen før problemet er identificeret. March & Olsen (2008)\n9. Ikke én korrekt model! Man kan genstandsgøre beslutningsprocesser ud fra flere hjemler. - Bl.a. afhængigt af det forløb, som man gerne vil undersøge.\n10. Skraldespandsprocesser er ikke helt åbne og tilfældige: Strukturer bestemmer, hvem der har magt: Én beslutnings -anledning ud af mange Strøm af legitime deltagere Strøm af legitime løsninger Strøm af legitime problemer Beslutningsstruktur: - Hierarki - Specialisering Access- struktur: -hvilke løsninger og problemer får adgang. March & Olsen (2008) Skraldespandsprocesser\n11. De 4 beslutningsmodeller Dimension Rationel Muddling Through Skraldespand Politisk Mål Præferencer Konsistente på tværs af aktører og inden i den enkelte aktør. Der kan være konkurrerende mål. Ofte uklare og ustabile mål og præferencer. Præferencer og mål kan være stabile inden for politiske enheder. Rækkefølge mål, løsninger og problemer Mål kommer først, derudfra vælges løsninger. Mål vælges ofte implicit samtidigt med løsninger. Løsninger vælges ofte før problemer. Mål efterrationaliseres ofte efter beslutninger. Organisationens mål kan være omskiftelige, da de er resultat af løbende politiske kompromisser. Magt Centraliseret. Mindre centraliseret, beror på regler. Ligger i beslutnings- og access- strukturerne. Skiftende koalitioner. Informations- behov Omfattende. Reduceret pga brug af erfaringer, regler og procedurer Tilfældig indsamling og brug af information Information bliver tilbageholdt og bruges strategisk Regler og normer Søger optimering. Følger præcedens og traditioner. Segmenteret og episodisk. Konflikt er legitim og forventelig. Murphy bearbejdning af Pfeffer (1981), i Shafritz & Ott (2001)\n12. • Syntes I, at der er et etisk aspekt af, hvilken model der er acceptabel i forbindelse med forskellige beslutninger? Beslutningsmodeller\n13. Beslutninger som symbolske artefakter March (2005)\n14. Beslutninger som artefakter: Overraskende empiriske observationer • Information som er indsamlet for at træffe beslutninger, ignoreres. • Kamp over indflydelse på organisationens strategi efterfølges af ligegyldighed overfor strategiens implementering. • Individer kæmper for deres ret til at deltage i beslutninger, men udnytter ikke denne ret. • Ledere bruger mere tid på at mødes med folk og spille rollen som leder, end på at træffe beslutninger. (March, 2005)\n15. Beslutninger som artefakter • Beslutningsprocesser producerer ikke kun beslutninger, de producerer mening. • Beslutningsprocesser er et symbol (artefakt) på, at organisationen er rationel, kompetent og at (visse) af deltagerne er vigtige. • Når aktører deltager i beslutningsprocesser, udlever og demonstrerer de vigtige aspekter af deres identitet. Derved er deres deltagelse i beslutningsprocesser et symbol (artefakt) på, hvem de er. • Derved bliver processen og tolkninger af processen vigtigere end beslutningen.


Farvel til den skadelige 11 kilo-regel - Transporttidende\nFarvel til den skadelige 11 kilo-regel\nAfskaffelse af omstridt 11-kg-regel sendt i høring.\nTransportminister Benny Engelbrecht har netop sendt et lovforslag i høring, som indeholder et forslag om at fjerne den såkaldte 11 kilo-regel. Den regel har stået i vejen for at sikre fair konkurrence mellem lastbiler og varebiler.\nDer har hidtil ikke været flertal i Folketinget for at fjerne reglen, men med lovforslaget ser det nu ud til, at transportministeren har fundet et flertal.\nDet glæder ITD, der længe har arbejdet aktivt for at få fjernet reglen, og derfor skal der lyde en stor ros til ministeren for at fremsætte lovforslaget.\nUmulig at kontrollere\nHarmonisering med vejpakken