KarbosGuide.dk. Modul 5c.1\nKarbosGuide.dk. Modul 5c1.\nOm SCSI, USB og FireWire\n8 enheder i en kæde\nSCSI er intelligent\nFordele ved SCSi\nIndholdet på de følgende sider:\nOm IEEE 1394 - FireWire\nNæste side (om USB)\nIntroduktion til SCSi\nSCSI er en controller-teknologi, der især bruges i high-end pc'er. Det kan være netværksservere eller bare kraftige arbejdsstationer. Hvis du er kræsen med dine pc'er, så er SCSI nok en overvejelse værd.\nUSB er fremtidens bus, hvad angår tilslutning af alt pc'ens "småtilbehør", fra mus til printer.\nFireWire er en højhastighedsbus, der er på vej ind i pc-verdenen. Den vil formentlig på sigt erstatte SCSI. Eller også bliver det USB version 2.0, som kommer til at overhale både SCSI og FireWire. Men lad os her se lidt mere på SCSI.\nEt SCSI-system (Small Computer System Interface) er opbygget omkring en central, intelligent controller kaldethost-adapteren . Adapteren er ret kostbar. Den pt. bedste til almindeligt brug hedder Adaptec 2940 U2W. Den er PCI-baseret, så du vil kunne flytte den videre i dine næste pc'er. Det letteste er at købe et ASUS-bundkort med indbygget SCSI-controller. Det koster måske 4-500 kr i merpris, men så er controlleren installeret.\nEn hostadapter kan kontrollere en hel række SCSI-enheder, som forbindes i en lang serie (en kæde). Kendetegnet ved SCSI er:\nDer kan forbindes mange enheder på samme host-adapter. En almindelig SCSI-adapter kan trække 7 enheder, hvor en Wide-adapter kan styre op til 15 enheder. De mest udbredte SCSI-enhederne er:\nHarddiske og CDROM/DVD-drev.\nZip-drev (der virker langt bedre i SCSI-udgave end i EIDE- eller parallelports-udgaverne).\nTape-streamers (DAT og andre).\nTraditionelt har SCSI-enheder repræsenteret den højeste kvalitet indenfor deres kategori.\n32 bits problemer i Windows 3.11\nWindows 32-Bit Disk Acces har været et problem med SCSI-diske. I lang tid var det umuligt at få installeret 32-bit driver under Windoes 3.11 til SCSI-disken. Det blev løst med Windows 95/98 og NT, så nu er der ingen problemer.\n7 enheder i en kæde\nDer er som nævnt plads til 7 enheder i et almindeligt SCSI-2 system, hvor Wide-SCSI har plads til 15 enheder. Hver enhed er udstyret med et identifikationsnummer. Under SCSI-2går det fra ID #0 tilID #7.\nHer ses en illustration af en SCSI-kæde med en host-adapter. Den har ID-nummer #7. Der er tilsluttet fem enheder med ID-numrene #0, #1, #2, #4 og #5:\nHvis du tæller efter, kan du se, at der egentlig er 8 enheder. Adapteren er selv én af dem, og derfor er der 7 ledige pladser i kæden (fra nummer 0 til og med 6).\nHer ser du Adaptecs overvågning af en SCSI-kæde, hvor der sidder to CDROM-drev, den ene en "brænder":\nDu ser, at controlleren har ID #7, CDROM-drevet har ID #2, og CDROM-brænderen har ID #4.\nSCSI-enhederne kan være interne. Så er de monteret inde i pc-kabinettet. De kan være eksterne, hvor de er placeret i specielle kabinetter udenfor pc'en. Derfor har SCSI-adapteren to stik: en intern connector og en ekstern connector.\nKabellængden i denne samlede SCSI-kæde må højst være 1,8 meter.\nHostadapteren lægger selv beslag på ID-nummer 7 (typisk). Den sidste enhed i kæden skal være "afslutter"\n(terminator). Det betyder, at den skal have nogle elektriske modstande koblet til. Det gøres med jumpere eller switches (små kontakter) på enheden, men oftest går det helt af sig selv.\nBooting fra SCSI-disk\nSkal harddisken boote, skal den traditionelt tildeles ID #0. Hvis SCSI-controlleren skal kontrollere harddisken, så skal pc'ens CMOS-setup ændres, så (IDE-) harddisken er "not installed" (hvis der ikke også er en IDE-disk installeret). Operativsystemet finder selv hostadapteren efter opstarten, og BIOS indlæses fra harddisken via adapteren. Nyere bundkort tillader valgfri boot på enten IDE eller SCSI-disk (læs herom i modul 2a).\nSCSI udmærker sig ved at have en intelligent protokol, som sikrer maksimal udnyttelse af dataoverførelsen. De enkelte enheder (med hvert sit ID) bestiller fx data fra host-adapteren, som herefter laver hele arbejdet med at fremskaffe disse data. Mens den enkelte SCSI-enhed arbejder, kan controlleren tage sig af andre opgaver.\nFx kan kan host-adapteren nå andre jobs, mens læse/skrivehoveder flytter sig på en SCSI-harddisk. Derfor fungerer SCSI godt i multitasking -miljøer.\nSCSI-harddiske kan have væsentligt større overførelseskapacitet end IDE-drevene, men de er underlagt samme flaskehals: Læsehovedets serielle opsamling af bits, hvor kapaciteten i høj grad afhænger af rotationshastigheden. Til gengæld aflaster SCSI-controlleren CPU'en noget bedre, end EIDE-controlleren gør det. CPU'en kan afsende beskeder til SCSI-controlleren, som derefter 100% selvstændigt varetager opgaven. Så intelligent er EIDE langt fra.\nSCSI-navnet står for Small Computer System Interface. Det er tænkt som universelt interface, defineret og designet i 1982 af NCR og Shugart Associates. Den findes i et utal af varianter. Her ses de væsentligste udgaver:\nStandard År Bushastighed Busbredde Max. båndbredde\nSCSI-1 1980-85 5 MHz 8 bit 5 MB/sek\nSCSI-2 1986-92 10 MHz 8 bit 10 MB/sek\nFast-Wide SCSI-2 1990-92 10 MHz 16 bit 20 MB/sek\nSCSI-3 1993-97 20 MHz 16 bit 40 MB/sek\nLVD Ultra 2 1998- 40 MHz ? 16 bit 80 MB/sek\nSCSI-2 er 16-bit standarden fra 1991, som findes både i Fast og Fast and Wide-SCSI. I dag er der mange SCSI-standarder; blandt andet kan du støde på SCSI-20 og SCSI-40, som refererer til bushastigheden.\nDen seneste version af SCSI, som bliver meget omtalt er LVD. Det står for Low Voltage Differentiale og omtales også som SCSI Ultra 2. Der har altid været et væld af begreber og normer indenfor SCSI. LVD er en forbedring af SCSI-3.\nLVD giver en fordobling af båndbredden i forhold til almindelig SCSI-3. Samtidig kan cablingen nu være op til 25 meter mod de traditionelle max 3 meter. LVD skal fremover konkurrere med FireWire, som også kan flytte store datamængder.\nHvilke fordele får du ved SCSI?\nAt investere i SCSI gør pc'erne lidt dyrere men meget bedre, så er det sagt. Fordelene er, at du frit har adgang til - på samme pc - at anvende mange enheder (7 eller 15 på samme controller) og de rigtigt gode harddiske:\nPc'en kan let tilsluttes alt muligt high-end udstyr som DAT-streamere, CD-ROM-brændere, MO-drev, scannere mv.\nDu kan bruge SCSI-harddiske.\nDu kan bruge SCSI-CDROM-drev.\nSCSI-harddiske er generelt af en noget højere kvalitet end andre diske. Indenfor EIDE-diskene findes der gode og mindre gode modeller; men selv de bedste EIDE-diske kan ikke konkurrere med de bedste SCSI-diske. Dog er de nyeste EIDE-diske, topmodellerne med 7200 RPM og 2 MB cache samtATA/66-interfacet efterhånden helt på højde med mange SCSI-diske.\nGode SCSI-diske har typisk 5 års garanti. De findes med større kapacitet end EIDE-diskene, og de er hurtigere. Med 7.200 eller 10.000 omdrejninger i minuttet har de hurtige søgetider. De har også gerne en større cache end deres EIDE-fætre.\nEn anden fordel ligger i det store antal enheder, der kan tilsluttes. Hvis du i dag køber en 18 GB SCSI-disk, så vil den med garanti være for lille om få år. Så hægter du bare disk nummer to på SCSI-kæden, og senere nummer tre. Systemet er meget mere fleksibelt end EIDE, hvor du trasditionelt kan have fire enheder inkl. CD-ROM.\nSCSI-harddiskene kan også korrigere i rækkefølgen af pc'ens kommandoer om diskaflæsning. Dermed læses der fra sporene i optimal rækkefølge, så læse/skrive-hovedet skal bevæge sig så lidt som muligt. Quantum kalder denne teknologi ORCA (Optimized Reordering Command Algorithm ), som skulle kunne give 20% forbedret ydelse.\nEndeligt kan SCSI-controlleren multitaske , så CPU'en er ikke fastlåst under harddiskens arbejde, som man kan opleve det under IDE. Det har stor betydning for servere, men kan bestemt også mærkes på almindelige arbejdsstationer.\nDen ny generation af SCSI-harddiske er både LVD, fast, ultra og wide. Køb derfor en adapter som Adaptec 2940U2W, som er klar til at håndtere de ny diske.\nTillad mig at gøre reklame for IBM's SCSI-diske. De er fantastisk gode. Jeg har tidligere haft en del af dem, og de udmærker sig særdeles høj kvalitet til rimelige priser. Den fysiske udformning er lækker: Elektronikken er integreret i meget få komponenter, og det hele "lugter" af kvalitet. Og så er de støjsvage - ikke en lyd at høre.\nI dag benytte jeg dog selv udelukkende EIDE-disk.\nRAID står for Redundant Array of Inexpensive Disks.Det er en disk-teknologi, som sammenkobler en række almindelige (billige) SCSI-diske til en avanceret fejlkorrigerende system, som bruges på servere. Systemet blev først anvendt i 1987.\nFidusen er, at man kan brede sine data ud på flere diske. Med en RAID-kæde af harddiske opnår man to fordele:\nStørre sikkerhed. Data ligger på flere diske. Går en disk ned, rummer de andre diske de samme data.\nHurtigere overførelse. RAID-controlleren skriver og læser fra flere disk samtidig. Derfor kan overførselshastigheden to- eller tre-dobles med RAID. Når brugeren har læst eller skrevet sin fil, sørger controleren selv for at gøre jobbet færdigt, så filen ligger i sin fulde udstrækning på alle de tilknyttede diske.\nDer findes flere kategorier af RAID. Det kræver en såkaldt RAID-controller, som er en special SCSI-adapter. Her nævnes et par af standarderne, som jeg desværre ikke selv har praktisk erfaring med:\nRAID-0 2 eller flere diske sammenkobles, og filerne opsplittes over dem (striping kaldes det). Formålet er udelukkende større hastighed, da der kan læses/skrives til flere diske samtidig. Der er ingen ekstra sikkerhed.\nRAID-1 To harddiske indgår. Giver udelukkende øget sikkerhed, da data skrives to gange - først almindeligt, derefter på mirror-disken. Går den første disk ned, er den anden umiddelbart klar til erstatning.\nRAID-0/1 Bruger fire diske og kombinerer de to øverste teknikker.\nRAID-3 Spreder data ud over flere diske med paritetsoplysninger gemt på én af dem. Anbefales i litteraturen til hurtige workstations.\nRAID-5 Her er der både performance og sikkerhed at hente. Benytter mindst tre - gerne fire diske. Går for at være det bedste princip.\nUlempen ved RAID er, at det er dyrt. Controlleren koster måske 5000,00 kr. Og så indgår der to, tre eller fem diske i en RAID-kæde. Alle data ligger jo dubleret, så der skal købes godt med SCSI-harddiske.\nRAID-controllere fremstilles af Adaptec og Mylex. Adaptec har en tre-kanalers-model (AAA-133), som giver mulighed for at have to uafhængige RAID-kæder + en separat SCSI-kæde til CD-ROM/Zip osv.\nOBS: Firmaet Promise laver billige RAID-controllere til EIDE-diske. Se modul 5b5.\nLæs om filsystemer og meget andet i Modul 6a .\nInternet-oplysninger om SCSI:SCSIPro og DTP


#2: Brian Holm og Thin Lizzy\nTidligere professionel cykelrytter og sportsdirektør Brian Holm har taget Thin Lizzys ”Bad Reputation” album med i studiet. Sammen med Radio4 vært Anders Bøtter, bliver du taget med tilbage til den rå ende af 1970ernes Amager, når Brian Holm fortæller røverhistorier om dengang han og kammeraten John Post drak hjemmebrygget brændevin, røg huggede cerutter og elskede rockmusik. Det bliver også til rørende refleksioner over en lang karriere, et hårdt forløb med at overleve tarmkræft og grundige overvejelser om, hvilken fremtid der venter, når Brian Holm i slutningen af 2022 stopper som sportsdirektør.\nSendt første gang d. 21.01.2022\nMedvirkende: Brian Holm\nTV-vært Ida Wohlert fra Go’ Morgen Danmark har taget Stone Temple Pilots debutalbum ”Core” med i studiet. Sammen med Radio4 vært Anders Bøtter, tager hun et dybt dyk ned i minderne fra 1992, grunge-musikken og kærligheden til Stone Temple Pilots. Deres debutalbum minder hende nemlig om dengang hun havnede på en katolsk privatskole i den lille by Broken Arrow i Oklahoma, USA. Ida blev kærester med den spændende fyr Marshall, som boede i en trailerpark i nabobyen og var søn af de lokale narkopushere. I denne første udgave af Portrætalbum, kan du høre Ida fortælle røverhistorier fra Marshalls trailerpark og komme helt med ind bagved den 16-årige Ida Wohlert og de oplevelser der gav hende eventyr for livet, alt imens hun rådyrkede Stone Temple Pilots og andre af tidens grunge-bands.\nMedvirkende: Ida Wohlert\n’Portrætalbum’ er et musikprogram, hvor musikformidler Anders Bøtter hver uge har nogle af Danmarks største musikere, skuespillere, forfattere, politikere, tv-værter, komikere og levemennesker i studiet til en snak om et album, der har en helt særlig betydning for dem.\nVi kommer tæt på ugens gæst gennem musikken, når Anders og gæsten sammen dissekerer albummet gennem gæstens personlige anekdoter om livets op og nedture.\nSamtidig sættes albummet ind i en større musikalsk og samfundsmæssig ramme.\n’Portrætalbum’ giver dig levende og personlige samtaler, som tegner et anderledes portræt af ugens gæst og det album, gæsten har taget med. Lyt med hver fredag kl. 17-19 på Radio4


“Må jeg se din tunge, Lea” | Københavns Professionshøjskole\nI idrætsbørnehaven Budstikken er man vilde med it. Stik imodsat hvad både forældre og pædagoger kunne frygte, er der ingen dovne skærmzombier her. - Digitale redskaber gør kun børn mere aktive og giver dem en større kropsforståelse, lyder det.\nTekst: Nana Toft\n"La, la, la. Se min mund, Ella."\nUCC magasin har besøgt en idrætsbørnehave, der er vilde med it og en Steiner-institution helt uden digitale redskaber. Kig med indenfor i denne artikel samt artiklen: "Vi prøver at være det sted, hvor man bare kan være".\nLea og Ella står med hovederne helt oppe i iPad’en. De skeler til storskærmen ved siden af dem, der blæser pigernes grimasser op i kæmpeformat.\n"Må jeg se din tunge, Lea?"\nPigerne kigger på skærmen og knækker sammen af grin. I samme sekund brager en bas gennem lokalet. Pædagogmedhjælper Nicolas Bengtsson har sat musik på. "MGP, MGP!" Børneflokken, der består af et par håndfulde 5-årige børnehavebørn, begynder straks at råbe og danse. Alexandar stiller sig foran iPad’en i sprællemandspositur og rokker frem og tilbage, nogenlunde i takt til musikken. "Se lige mig," siger han til sin kammerat Arthur og kigger på sig selv på skærmen. Arthur forsøger straks at gøre Alexandar kunsten efter. "Jeg er højere end dig," konstaterer Alexandar. Tydeligt stolt.\nVILDE MED IT\nI idrætsbørnehaven Budstikken i Høje Taastrup er man mere end almindeligt glade for it. Siden børnehaven valgte at sætte fokus på digitale redskaber for godt to år siden, er der flyttet en håndfuld iPads ind i institutionen. Men ikke nok med det. De har fået selskab af en Wii, en storskærm, et Apple-tv, en række digitale mikroskoper, et fortællertæppe, en såkaldt Sphero (robotbold, der fjernstyres via en smartphone eller tablet, red.) og sidst, men ikke mindst, QR-koder på legepladsen.\nLæs også "Vi prøver at være det sted, hvor man bare kan være"\nOg stik imod hvad både forældre og pædagoger kunne frygte, så er de digitale redskaber i Budstikken ikke ensbetydende med en gruppe inaktive børnehavebørn, der sidder på hver deres sækkestol med næsen nede i en iPad en hel dag. I Budstikken oplever man det modsatte: Her understøtter og udvikler de digitale redskaber børnenes læring inden for alle læreplanstemaer. Især krop og bevægelse.\n"Selvfølgelig kan en iPad bruges som babysitter," siger Anne Kunze, institutionsleder i Budstikken. "Men det behøver den ikke at være."\n"Tag nu for eksempel storskærmen. Den blæser børnenes bevægelser, deres gestik og deres mimik op i stor størrelse. Prøv at se, hvordan de kigger på sig selv og hinanden: Er jeg højere end min kammerat? Hvordan ser min tunge ud? De undersøger sig selv og hinanden og finder ud af, hvor de er ens, og hvor de er forskellige."\nFor Anne Kunze og hendes kolleger handler det om at være nysgerrig på de muligheder, de digitale redskaber giver børnene. Kaste sig ud i det, undersøge nye apps og bruge sin fantasi.\n"Gør man det, er der et væld af muligheder for at stimulere børnene og ikke mindst aktivere dem og give dem en større kropsforståelse."\nVI LÆRER AF BØRNENE\nEn lille lyserød, blinkende kugle farer hen over gulvet. 5-årige Anna står klar med spredte ben og armene i vejret. "Drej, Laura," råber hun. Den lille Sphero drøner hektisk rundt på gulvet, alt imens Laura hiver op og ned på en iPad, der har fået en gummirem på med to håndtag. Pludselig står kuglen stille, og uanset hvad Laura forsøger at gøre med iPad’en, der burde være forbundet med den lysende kugle, er der intet, der synes at hjælpe. Anne Kunze går hen til Laura, trykker forskellige steder på skærmen, men udbryder så: "Åh. Jeg tror, jeg kom til at gøre noget helt forkert." To af drengene farer straks til undsætning. "Du skal altså bare gøre sådan her," siger den ene dreng til Anne og trykker på skærmen. Kuglen sætter i gang, triller mellem Annas ben og ind i det tårn af klodser, som Laura og Anna har stablet op i fællesskab.\n"Børnene er bedre til det her, end vi gamle nisser er. Det er ikke en gang løgn," forklarer hun. "De har en mere intuitiv tilgang til digitale redskaber, end vi har, og det er den umiddelbarhed, vi forsøger at lære af," siger Anne.\nFor selv om Budstikken i dag favner de digitale redskaber, var flere i personalet en anelse skeptiske i starten. Anne Kunze og pædagog Sif Berger Pilsø forklarer det − også − med en "udbredt it-forskrækkelse i pædagogfaget":\n"Jeg var usikker i starten," forklarer Sif Berger Pilsø. "Så sad jeg der med ti børn og en iPad og var bange for at ødelægge den og gøre alt forkert. Men det er typisk for vores fag. Vi er for dårlige til at tage nyt til os, og vi er meget it-forskrækkede, synes jeg."\nDet er Anne Kunzes oplevelse, at der i den pædagogiske verden er en opfattelse af, at dét at klatre i træer eller bygge en hule står i skrigende kontrast til dét at bruge digitale redskaber. Men det er en misforståelse, konstaterer hun.\n"Der er intet modsætningsforhold mellem de to ting. Vores børn tager jo bare iPad’en med ind i hulen eller op i trætoppen, ligesom de, som vi lige så med Anna og Laura, kombinerer ‘almindelige’ træklodser med nyt digitalt legetøj," forklarer Anne Kunze.\n"Biiiiip" Nicolaj holder iPad’en hen foran en QR-kode, der hænger på et lamineret skilt på legepladsen. En app indlæser dagens første opgave: "I skal lege Bondemandens Gulerødder." Pædagogisk assistent Mikkel Halbys stemme strømmer ud af iPad’ens højtaler. "I bestemmer selv, hvem der er bondemand, og hvem der er gulerod. Sæt i gang."\nIkke så snart er beskeden slut, før børnene har lagt sig ned på græsplænen i deres flyverdragter og er gået i gang med legen.\ndigitale redskaber i hverdagen\nHvordan bliver digitale redskaber en naturlig del af hverdagen - for både børn og voksne?\nDet var et af de centrale spørgsmål, som idrætsbørnehaven Budstikken - sammen med flere andre institutioner - stillede sig selv, da de i 2015 deltog i UCC-projektet "Digitale teknologier - en naturlig del af hverdagens pædagogik." Projektet var et samarbejde på tværs af institutioner i kommunen og bestod blandt andet af oplæg på personaledage, forældremøder, aktionslæring og et kursus med udgangspunkt i de forskellige læreplanstemaer. Kurset blev afholdt på stuerne i de forskellige institutioner, så personalet kunne prøve de forskellige temaer af, direkte med børnene under kurset.\nKilde: Steen Søndergaard\nNyeste skud på den digitale stamme i Budstikken er legepladsens QR-koder. Et projekt, som især pædagogisk assistent Mikkel Halby er begejstret for. Den seneste uge har han brugt tid på at lægge opgaver ind ved hver af pladsens QR-koder, der fungerer som en slags poster. Første projekt har været målrettet de større børnehavebørn.\n"Jeg har lagt lydfiler og YouTube-videoer ind, hvor de skal løse en opgave eller lege en leg, der passer til deres alder," forklarer Mikkel Halby, der også glæder sig til at bruge QR-koderne til de mindre børnehavebørn.\n"Det kunne være noget med at efterligne dyrelyde, lære dem farverne eller stimulere sproget på en legende måde. Det fede er, at børnene er vilde med det. Det er leg og læring, der går op i en højere enhed," siger Mikkel Halby.\nSammen med et par kolleger planlægger han, at QR-koderne til foråret skal bruges til at sætte fokus på et tema om kroppen: "Hvem er jeg indeni?" Endnu ved han ikke, hvad de præcis finder på. "Det kunne være at finde genstande i naturen, der er lige så lange eller tykke som en lårbensknogle eller en tyktarm. Hvad ved jeg," siger Mikkel Halby, der glæder sig til at kaste sig ud i nye digitale eventyr:\n"Som jeg ser det, åbner de digitale redskaber en ny verden af leg og læring. Vi skal bare tænke lidt ud af boksen."\nDIGITAL DANNELSE ER EN PLIGT\nMen en ting er, at de åbner en ny verden. Noget andet er, at personalet mener, digitalitet burde være et ottende læreplanstema. For Anne, Sif, Mikkel og de andre ansatte i Budstikken er dét at hoppe med på den digitale bølge en nødvendighed. Faktisk en pligt.\n"Det er fremtiden. Det er deres liv. Det er kommet for at blive. Af den grund ser vi det som vores pligt at give børnene en digital dannelse," forklarer Anne Kunze.\nLektor på UCC. Underviser på pædagoguddannelsen og videreuddannelsen.


Christmas te svart, 125 gr leyst te - Glasstovan\nChristmas te svart, 125 gr leyst te\nJule te – sort (dåse)\nChristmas te svart, 125 gr leyst te quantity\nMERE OM JULE TE – SORTElegant dåse – lækkert indhold Vores tedåser er flotte og farverige og pynter i et hvert køkken. Giv en tedåse som værtindegave eller bare for at forkæle dig selv. Og så har du samtidig den bedste opbevaring til din te. Når dåsen er tom, kan du med fordel tage den med til din nærmest Østerlandsk forhandler og købe refil og på den måde spare emballage. Smagen af jul – hele året Vores jule te er lavet på sort Keemun te kombineret med alle de klassiske julekrydderier som æble, hibiscus, nelliker, hybenskal, mandler, appelsinskal, korender, fennikel, enebær, kanel og vaniljearoma, kokosstykker, vaniljestykker, appelsinaroma, nellikearoma og morgenfruekronblade. Smag Smagen er kraftig og med mange smagsnoter af jul og vinterhygge, og kan snildt nydes hele året. Brygning Jule te er lavet på klassisk sort Keemun te, og for at opnå den mest optimale smag bør trækketiden på 3-4 min. og 100 grader varmt vand overholdes. Mere te fra samme hylde Jule te er en af Østerlandsk Thehus’ egen populære blandinger. Jule te fås også i en skøn udgave lavet på grøn te. Jule teen fås både som løs vægt og løs vægt i 125 g. dåse. Hvad er sort te Sort te kommer ligesom grøn og hvid te fra den samme teplante Camellia Sinensis. Sort te er helt fermenteret, altså iltet, og er den typer af te, der gennemgår den længste bearbejdningsproces: plukning, tørring, rulning, fermentering og ristning. Til kvalitetste er det udelukkende de øverste, spæde og mørkegrønne topskud, der plukkes. Der plukkes ”two leaves and a bud”, altså to sideblade og det midterste topskud. Dåsen indeholder 125 gram te i løs vægt.


Energiforbrugsdata - BBR\nDet øgede fokus på energibesparelser i bygninger har medført en stigende interesse fra mange sider for et bedre overblik over bygningernes forbrug af energi i form af tilført fjernvarme, fyringsolie, naturgas m.v. Idet BBR er et landsdækkende register over alle bygningers faktiske og fysiske forhold, herunder oplysninger om varmeinstallationer, er det naturligt at udvide BBR med oplysninger om bygningernes faktiske forbrug.\nKonkret er alle selskaber, der leverer fjernvarme, fyringsolie eller naturgas til slutbrugere, forpligtet til at indberette slutbrugerens forbrug til BBR. Indberetningen skal ske hvert år – første gang i 2011. De præcise bestemmelser, frister m.v. er fastsat i bekendtgørelse nr.1264 af 16. november 2010 om energiforsyningsselskabernes indberetningspligt til Bygnings- og Boligregistret (BBR).\nSpørgsmål i forbindelse med indberetningen stilles til Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikter.\nSelve indsamlingen af data foregår på den måde, at forsyningsselskabet én gang årligt lader foretage et udtræk af selskabets økonomisystem eller lign. med oplysning om kundernes adresser, forbrugte energimængde og afregningsperiode. Udtrækket uploades i form af en kommasepareret- (csv) eller en xls-fil til www.fie.bbr.dk hvorfra data vil blive oversat til OIOXML og afleveret til BBR.\nFigur 1. Dataflow arkitektur fra energiforsyningsselskab til BBR.\nEt meget centralt punkt ved metoden er, at BBR blot indsamler de oplyser om energiforbruget, som forbrugeren kender fra sin regning. Energiforbruget bliver ikke normaliseret til et kalenderår, korrigeret for graddage eller lignende. Der er blot tale om en simpel gengivelse af de tal, som såvel energiselskabet som slutbrugeren i forvejen har. Er slutbrugeren uenig i den målte værdi er det således fortsat et mellemværende mellem slutbrugeren og energiselskabet. Hverken kommunen eller MBBL kan således rette i energiforbrugsdata i BBR.\nEn af udfordringerne ved løsningen er at få hægtet leverancestederne, der er kendt af forsyningsselskaberne, sammen med de rette bygninger i BBR. Dette vil ikke altid kunne lade sig gøre. Ved et parcelhus, hvor der kun er én adresse og en opvarmet bygning på grunden giver det sig selv; men på en større ejendom med mange adresser og mange opvarmede bygninger vil det i praksis ofte kun være muligt at lagre oplysningen om energiforbrug på ejendomsniveau. Det er således ikke forventningen, at indsamlingen af energiforbrugsoplysninger til BBR vil lede til en komplet registrering af bygningers energiforbrug. Et forsigtigt estimat er, at omkring 80 % af landets opvarmede bygninger vil være knyttet til et energiforbrug, når databasen er fuldt dækkende.


FHK kan selv afgøre det – glem Tønders kampe | AVISEN\nFHK kan selv afgøre det – glem Tønders kampe\n06:00 - 12. februar 2019\nFredericia Håndboldklubs 1. divisionsherrer kan selv afgøre deres skæbne i forhold til direkte oprykning, men en del skeler mod Tønders kampe og håber, at sønderjyderne dummer sig.\nFHK er pt. på førstepladsen i 1. division, dog med en kamp i baghånden i forhold til Tønder, der er bedre indbyrdes end FHK qua deres etmålssejr i thansen Arena i det første opgør i sæsonen mellem de to hold.\nI dag udkæmpes det opgør, som Tønder har fået udsat, og som har gjort, at FHK har været en kamp foran. Tønder skal en tur til Ajax København i aften, og det bliver bestemt ikke en sjov kamp for Tønder. Alle med FHK-hjerter vil formentlig sidde klistret til livescoren for at følge slagets gang i den legendariske Bavnehøj Hal, der formentlig vil være ekstra varm, trods vinterkulden på Vesterbro.\nAjax har storsatset til den her sæson, og rygterne går på, at de har et større spillerbudget end FHK. Med markante profiler som Minik Dahl Høegh, Martin Risom og Oliver Roepstorff er det ikke et ueffent mandskab, som københavnerne har banket på benene. De har dog mange udsving, og de fleste billetter er hos Minik og Risom.\nNok om Ajax, dem skal FHK først møde d. 30. marts. Det mest interessante opgør finder sted på søndag i Tønder. Uanset, hvordan det går Tønder mod Ajax , er det fakta, at fredericianerne skal vinde kampen i Tønder for at blive bedst indbyrdes i tilfælde af pointlighed i sidste ende.\nI 2019 har der været en ny aura over FHKs spil. Nuvel har modstanderne ikke været de på papiret bedste, endnu, men de er blevet kørt ud på røv og albuer. Særligt kampen mod Odder var imponerende. Forsvaret stod som fæstningsværket gjorde det i 1849, og angrebsmæssigt skød Oberst Stoklund med skarpt. I den første del af sæsonen manglede det sidste angrebsmæssigt for FHK, men i 2019 har angrebet og i særdeleshed Kristian Stoklund steppet op til et niveau, som hidtil har været de øvrige 1. divisionshold overlegent.\nEn anden, men ikke uvæsentlig ting, har været FHKs stregspil. Jimmi Elmgaard er for alvor stemplet ind angrebsmæssigt, hvor han har været god til at suge boldene til sig og ligeledes være skarp i afslutningsspillet. Senest gav det afkast med fem mål mod Odder fra den stærke stregspiller. Det, at Elmgaard er kommet i gang, giver et ny aspekt til FHKs angrebsspil, der hidtil i sæsonen har været afhængige af en bagspiller kan hugge den ind ude bagfra eller en af fløjspillerne bliver sat i scene. Med stregspillet tilføjet, får modstandernes forsvar nu yderligere en ting at forholde sig til, når de skal forsøge at stække FHKs offensiv.\nDet er det helt rigtige tidspunkt af sæsonen, hvor det sker. Sæsonen går ind i sin afgørende fase for FHK med flere topkampe startende med Tønder på søndag.\nMed det spil, som FHK leverer for tiden, skal fokus ikke rettet specielt mod Tønders spillere. Spiller FHK på egne præmisser, og rammer det niveau, som det var tilfældet mod Odder, er topniveauet så højt, at en sejr sagtens kan komme på tale, omend opgaven ikke bliver nem.\nÉn ting er dog sikkert, og det er, at FHK ikke skal koncentrere sig om Tønders kampe, da fredericianernes eget niveau er til selv at afgøre, hvad det skal ende med i den her sæson.\nTidligere artikelFredagsjam i Tøjhuset\nNæste artikel#fredericiasansigter – ny frisør hos PILI i Vendersgade


I en noget regntung weekend besøgte jeg middelaldermarkedet på Østergaard i Salling. Her var der opstillet telte med en stor variation udi håndlavede varer. Der var en del udklædte børn og voksne deltagere.\nPå middelaldermaner var der spil til børn og barnlige sjæle...\nBoder med uldgarn, filt, læder og sælgere med honningkager.\nHåndsyede lædervarer. Bemærk de mønsterprægede små læderrør til nåle i ben og synåle.\nOg der var søreme også plantefarvet garn i metervis. Her var der masser af inspiration at hente, så jeg tog mod til mig og undersøgte hvilke planter, der var brugt, for senere at kunne bruge samme på mit eget håndspundne uldgarn.\n- Jeg har været igang ved rokken i rimeligt omfang i løbet af foråret, og den indsats har resulteret i et par fed en-trådet uld med en løbelængde på godt 150 m, samt flere fed som stadig er på spoler, og skal tvindes sammen til et to-trådet garn. Min plan var at plantefarve garnet med bl.a. Indsamlet lav, som fandt under skiferien til trysil. Turen kan du læse om lige her.\nSidste vinter købte jeg bøger om plantefarvning fra en bekendt væverske, som havde erfaring med plante, mos og svampefarvning, og hun gav mig en masse gode råd med på vejen.\nNu ligger det sådan, at jeg deltager i en lokal husflidsforenings uld, spinde og filteaften en gang imellem. Og her strikker, spinder og filter vi, når der er mulighed for det. Der er rig mulighed for at få erfaringsudvekslet og afprøvede ideer, idet vi er en broget flok, hvad både hvad angår alder og præferencer. Når vi er samlet er der både vævere, strikkere, spindere på rok og håndten, plus et par som hækler eller filter... Det giver energi og inspiration at være sammen med andre uden for den travle hverdag, og det er et åndehul, som alle burde være forundt en gang imellem.\nUd over uld, har jeg forsøgt mig med lidt vævestrik i bomuld til endnu en vaskeklud. Og jeg blev næsten helt målløs over vrangsiden også. For der dukkede et flot grafisk mønster frem. Og jeg fik pludselig en ide' til en vævestrikket vest.\nSå kom dilemmaet til høstjakken: Hvilke knapper skal der mon på? For jeg har som sagt lavet tre knaphuller i min anden version af høstjakken fra Pickles.\nJakken er strikket op en kombination af Blackhill Højlandsuld i farven havregrød, som endte med at blive min favorit-grå, idet den er grå, men samtidig varm sandfarvet. Den anden tråd er en kid-mohair tråd i råhvid, og de to kvaliteter kan passende strikkes sammen til en blød og luftig jakke på pind 5. Jeg overvejer kraftigt at tilsætte en lomme eller to, men nu må vi se. Jakken er kærkommen til aftenturen i drivhuset.\nIngen færdige projekter, uden opstart af noget nyt. Og det skulle da lige være noget hæklet og allerhelst et sommerligt, blåt sjal måske? Opskriften er printet fra Hendes Verdens hjemmeside. Et skråhæklet sjal i uld og bomuld. Du kan finde opskriften her Sjalet passer fint til lune sommeraftner. Og så i blåt, selvfølgelig.\nEtiketter: Guld fra Gug Hendes verden hækling Høstjakken fra Pickles Strik uld\nLydert 25. juni 2016 kl. 20.41\nJeg synes altså, det er ret spændende med hjemmespundet og -farvet garn, det må være en stor fornøjelse at omsætte det til noget brugbart\nChain of Yarn 26. juni 2016 kl. 10.31\nJa, det er lidt en speciel følelse, når man endelig kan sætte pindene i det garn man selv har fremstillet. Man bliver både tilfreds og glad.


Billeje i Sveti Vlas - billig biludlejning Sveti Vlas\nBilleje i Sveti Vlas\nLej billig bil i Sveti Vlas\nBillig billeje i Sveti Vlas er kun mulig, hvis hvis man kan reservere i god tid før afrejsen. Hvis man gør det, er der betydelig større udvalg af billige udlejningsbiler i Sveti Vlas og man kan spare op til 15-40% af udlejningsprisen. Sammenligne priserne her vedrørende biludlejning i Sveti Vlas og vælg det mest tilpassende køretøj og reservere online. Gør det helt nemt hejmmefra. Hvis det gælder billeje i Sveti Vlas, giver de fleste biludlejningsfirmaer mulighed for at afhentning og aflevering kan ske på forskellige steder. Men man skal tage hensyn til at man i god tid skal anmelde, hvis man vil aflevere bilen i et andet land.\nBilleje Sveti Vlas\nBiludlejning i Bulgarien i lufthavn - billeje i Sveti Vlas\nI Bulgarien er der mange muligheder for billeje i lufthavn og man kan også vælge lufthavnen for lejebilens afleveringssted. Selvfølgeligt er der mulighed ved biludleje i Sveti Vlas for at angive et andet sted for bilens aflevering. Hvis man valgte billeje i Sveti Vlas, I Bulgarien et andet sted end lufthavnen, men vil fortsætte rejsen med fly, og vil aflevere bilen i lufthavnen, kan man angive lufthavnen som afleveringssted, men det skal man antyde i forvejen ved online reservationen. Reservere bil online og vælg et af udlejningsstederne i Sveti Vlas, eller hvis du ankommer med fly, kan du unytte biludlejning i lufthavn i Bulgarien i følgende byer: Plovdiv, Sofia\nSammenlign tilbud på billeje i Sveti Vlas\nSammenlign tilbud på priser af billeje i Bulgarien og i mere end 160 lande i hele verden. Du kan altid finde billig billeje i Sveti Vlas, da vores system hjælper dig at sammenligne priser af forskellige biludlejningsfirmaer, så du kan nemt finde og reservere den bil du ønsker dig i dit hjem, måske 50 % billigere end andre steder. Hvis du ved i forvejen, hvor du skal hen på ferie eller forretningsrejse, laver du bare en enkelt søgning i biludlejningsfirmaernes database og vores system sammenligner priserne på billeje i Sveti Vlas og finder dig de bedste tilbud.\nDa tilbudet kan være enorm og du kan vælge i flere kvalitetskategorier, finder du først de billigste priser på lejebil i Sveti Vlas øverst på listen. At vores system sammenligner priserne på billeje i Sveti Vlas af forskellige biludlejningsfirmaer, hjælper dig at finde den bedste pris/værdi forhold som det passer dine forventninger. Hos os finder du garanteret de billigste biludlejnings priser i Sveti Vlas. Og hvis noget sker tilfældigt, kan du ændre eller annullere din reservation gratis ifølge bestemte vilkår.\nBilleje prissammenligning i Sveti Vlas billigst kun med en klik!


Få dit eget domænenavn til din american restaurant business website\nBlackbell er den bedste måde at oprette en hjemmeside til din amerikanske restaurantvirksomhed\nHer ved Blackbell ved vi, hvor vigtigt det er for din amerikanske restaurantfirma at have sit eget domænenavn. Det gør at du ser professionel ud og giver din virksomheds identitet mulighed for at skinne igennem. Så vi har gjort det nemt for dig at oprette en hjemmeside og købe dit eget domænenavn på samme platform.\nBlackbell giver dig mulighed for at oprette din hjemmeside og promovere og sælge dine amerikanske restauranttjenester online . Administrer dit indhold, betalinger, kundeservice og personlig kalender på farten med vores mobilapp.\nBygg din amerikanske restaurantvirksomhed 'hjemmeside - selvom du er en tech newbie\nBrug denne platform til at oprette en hjemmeside til din amerikanske restaurantvirksomhed. Blænd dine kunder med en slank præsentation , takket være Blackbell .\nFå dit eget domænenavn til din amerikanske restaurantvirksomhed\nMed Blackbell kan du nemt købe et domænenavn, når du opretter din amerikanske restaurantwebsite.\nVi har alt, hvad du behøver for at få din amerikanske restaurantvirksomhed til at se ud som professionel som muligt.\nDer er så meget en Blackbell-platform kan gøre for din amerikanske restaurantvirksomhed\nTilbagevendende abonnementer - hvis en kunde stoler på dine amerikanske restauranttjenester , skal du blot oprette et tilbagevendende abonnement.\nAdministrer din acro dance business på mobil\nOpret din forsikringsbedømmerwebsted - Sælg dine forsikringsvurderingstjenester online\nAdministrer din troskolevirksomhed på mobil\nFå dit eget domænenavn til din dagplejehjems hjemmeside


Invitation til syndikeringstopmøde i Odense - Bootstrapping\nBillede fra "Angel Investor Meetup" 2018. Kilde: DanBAN.\nInvitation til syndikeringstopmøde i Odense\n4 ud af 5 Business Angel investeringer sker som syndikerede investeringer med flere engle. Men få vil gå ind i et ægteskab, uden som minimum at have været på date med partneren først. Nu samles over 300 Business Angels fra ind- og udland, når de største Danske Business Angel netværk inviterer til årets største Business Angel event i Odense.\nHelena Christensen Helena@bootstrapping.dk 13. juni 2019, kl. 07:30\n129 Views\t4 Claps 0 kommentarer\nD. 25-26 juni mødes over 300 danske og udenlandske Business Angels i Odense, for at få inspiration til nye investeringsmuligheder og møde nye investeringspartnere. DanBAN, Keystones og Business Angels SYD afholder det årlige ”Angel Investor Meetup”, der i år har fokus på nye trends og investeringsmuligheder inden for iværksætteri i Danmark, og hvad vi kan lære fra udlandet.\nOg der kan være god grund til, at danske investorer får mulighed for at mødes og udveksle mere end bare visitkort. Langt de fleste Business Angel investeringer sker nemlig som syndikerede investeringer med flere engle, frem for at hver enkelt investerer for sig selv. Det tilføjer selvfølgelig mere kapital, men vigtigst af alt kan englene bidrage med hver deres kernekompetence og netværk, så investeringsprojektet kan blive en endnu større vækstsucces. Vil du vide mere om investering i vækstiværksættere? Så klik her og læs mere om Angel Investor Meetup.\n”Vi har ligesom de øvrige startup-investornetværk oplevet stor medlemstilgang det seneste år. Flere engle foretrækker at investere med andre, fordi de efterhånden har set de mange økonomiske og strategiske fordele ved at kombinere deres egne kompetencer og netværk med andre engles. Med årsmødet vil vi gerne facilitere, at engle mødes på tværs for at forbedre muligheder for samarbejde om syndikerede investeringer.” siger Kenneth Larsen, stifter af netværket Keystones.\nVerdens øjne på danske robotter\nUdover at Business Angels fra hele landet kan mødes og netværke omkring nye spændende investeringsmuligheder, så er der også mulighed for at deltage på Odense Investor Summit sammen med investorer fra hele verden, som har øjnene fast rettet mod en af de helt store vækstdrivere: De nye robotteknologier.\nDer er endnu få billetter tilbage, så vil du med til Danmarks største Business Angel meetup med prominente talere, networkingmuligheder og matchmaking med lovende startups inden for bl.a. robotics, droner og Health-tech, så tilmeld dig på: www.angelinvestormeetup.dk. Her kan du også læse mere om selve programmet.\nFakta om Danske Business Angels\nAntallet af business angels i Danmark blev i 2017 skønnet til ca. 4.500. De mest aktive angels, som har mindst to selskaber i deres portefølje og én bestyrelsespost, udgør knap 2.200 og er vokset med 15% det seneste år. De aktive business angels har typisk 2-3 porteføljevirksomheder og 1-2 bestyrelsesposter. 9% af englene i Danmark er kvinder. 20% af investeringerne er foretaget i it-virksomheder.\nKilde: Opgørelse fra Vækstfonden, DanBAN, Keystones og DVCA, 2017.


Nu må jeg ha luft, tak!: april 2011\nKulegrav VK-regeringens værdipolitik\nOverbetaling af privathospitaler, fangeudlevering til tortur, lækage i forsvarsministeriet, hemmelige CIAoverflyvninger, brud på demokratisk administration samt lovovertrædelse i beskæftgielsesministeriet, konventiosnbrud … meget bør kulegraves, så borgernes retsbevidsthed igen kan finde hvile i at ’lov er lov’ – også for en regering.\nOgså værdipolitikken kan kulegraves. Hvad handler den erklærede værdikamp om? Hvad gør en kamp nødvendig? Hvilke midler er brugt i kampen?\nCentralt i kampen står udsagn om, at der findes ”grundlæggende danske værdier”. Men hvad er ’danske’? og hvad er ’grundlæggende værdier’? Eksistensen af disse værdier forudsættes.\n’Det danske’ fortoner sig i forhistorien. Ofte nævnes Jellingestenene som ’det danskes’ dåbsattest. Stenene udlægges som bevis på, at nationen har eksisteret siden urtiden. Beviset kædes sammen med forestillinger om etnicitet – danskere af den slægt, som levede indenfor ’det danske’ område – er rigtige danskere. De besidder den særlige ’danske’ kultur og etnicitet. Postulatet om denne særlige ’danske’ kultur og etnicitet er en virkningsfuld fortælling. Den er virksom, men ikke nødvendigvis sand.\nNationer er en moderne opfindelse. De blev opfundet da fællesskaber omkring en religion eller et fyrsteligt dynasti havde udspillet sin rolle i diverse religionskrige. Nye nationer gav mulighed for at opbygge stabil grænseoverskridende handel. Nationen Danmark – eller bare nogle spidsborgere - sikrede en vis startkapital med trekantshandlen: Slaver til Vestindien, sukker til Danmark og våben til Afrika. Bondestanden samlede sig i fællesskaber med andelskarakter – også de sikrede sig en plads i verdenshandlen. Befolkningsoverskud sikrede tilstrækkelig arbejdskraft til nye industrier. Arbejderne samledes i fagforeninger i kamp for at få del i kagen. Deres kamp sikrede den lovpriste orden på det danske arbejdsmarked. Under navnet ’flexicurity’ fremhæves den orden som noget særligt. I denne fortælling er Danmark resultat af flere forskellige menneskelige handlinger og begivenheder – også flere end her nævnt.\nDet centrale er, at fortællingerne får forskellige virkninger. I den første fortælling lægges vægten på ’det danske’ som et kulturelt fællesskab. I denne fortælling vægtes ’det danske’ som noget eksklusivt. ’Det danske’ er for mennesker, der ved naturens gunst er født i den kultur – som er ’det danske’. (Det generer ikke fortællerne, at det er en tautologisk bevisførelse!)\nI den anden fortælling vægtes ’det danske’ som et borgerligt fællesskab. Fællesskabet består mellem borgere, der indordner sig under en statsligt vedtagen lov og orden. Det fællesskab rummer alle de menneskegrupper, der i tidens løb har fået medborgerskab: embedsmænd med tysk oprindelse, franske hoffolk, katolske lejesoldater, jødiske kræmmere, arbejdere, tjenestefolk, kvinder … borgere med rettigheder og pligter indenfor statsnationen. I denne fortælling kan ’det danske’ udfoldes på mange måder, når blot det sker indenfor statens vedtagne rammer.\nHistorikere vil i fremtiden spørge, hvilken interesse VK-regeringen havde i at provokere til ’værdikamp’. Hvilke interesser forfulgte regeringen, når den formulerede sig om det eksklusive kulturfællesskab og ikke i det inkluderende borgerfællesskab?\nDet faktum, at VK-regeringen nedsætter en værdikommission, afslører usikkerhed på, hvad de ’grundlæggende værdier’ er. Hvilke værdier tales der om? Hvad ligger de til grund for?\nDet er næppe for meget sagt, at Mennesket har været optaget af at formulere ’grundlæggende værdier’ igennem hele sin historie. Denne optagethed hører måske netop med til definitionen af Mennesket. Mennesket adskiller sig ved, at det bliver til i sprogligt fællesskab med medmennesker. Det enkelte menneske er også med-menneske. Det har været et tilbagevendende spørgsmål mellem mennesker, hvordan de ’grundlæggende værdier’ skulle defineres – og af hvem. Det er oplagt at undersøge, hvilke værdier, der konstituerer demokratisk regeringsførelse.\nDen sidste af de to hovedfortællinger beskrevet ovenfor – den om borgerfællesskabet – vil først og fremmest spørge, hvilke ’grundlæggende værdier’ bør borgerne være opmærksomme på, når de skal finde fordragelige løsninger på de problemer, der opstår imellem dem. Fokus ligger på måder at forhandle diverse forskellige interesser på. Hvordan forhandler vi i overensstemmelse med grundlæggende demokratiske værdier, er nøglespørgsmålet.\nI den første hovedfortælling er værdier modsat noget, som nogen angiveligt besidder, og som andre bør tilegne sig – hvis ikke det forudsætter fødselsret. Her ligger fokus på hvad de grundlæggende værdier er.\nFremtidens historikere må afgøre, om det er foreneligt med demokratiske ideer at søge efter sådanne værdier, som i udgangspunktet er formuleret eksklusive. Historien viser, at det er problematisk, når enkeltindivider eller grupper af mennesker tilsidesætter andres værdier, og ophøjer deres egne til de eneste sande værdier. Nyere historie fremviser eksempler på formulerede ’grundlæggende ariske værdier’, ’serbiske værdier’, ’hutuværdier’, ’hvide værdier’… eksemplerne er desværre mange. De betegner totalitære regimer!\n’Danske værdier’ kontra universelle værdier.\nHistorikere må kulegrave virkningerne af VK-regeringens lancering af ’danske værdier’ fx i kanonbestemt indhold i skolens fag. Hvordan har vægtningen af ’danske værdier’ påvirket skolebørns forståelse af kultur? Hvordan har den påvirket danskeres ageren i møder med mennesker med andre kulturbaggrunde både i Danmark og i udlandet? Og hvordan har det påvirket dansk medvirken til at udvikle en global orden baseret på internationalt vedtagne konventioner?\nVed at fremture med ’danske værdier’ risikerer Danmark, at andre kulturelt baserede lovsystemer – som fx Sharialov – gives anledning til at hævde ret over individer. Værdikampens ekskluderende elementer strider imod FNs arbejde på at fastlægge universelle menneskerettigheder. Den lære man drog af 2. verdenskrig var ellers, at Menneskerettigheder skal sikre individer – bl.a. imod kulturelt bestemte overgreb. Jo, der er meget at kulegrave!\nJette Tofte Bøndergaard, april 2011\nIndsendt af jette tofte boendergaard kl. 23.43 Ingen kommentarer:\nLiberal ideologi skaber ufri mennesker\nDen er helt gal med det liberalistiske syn på mennesket. Det fremgår af denne kyniske lovmæssighed: Udbud skaber efterspørgsel – på sigt!\nNår den handler om mennesker indebærer det, at nogen skal være arbejdskraftsreserve. Nogen – reserven – bliver en vare, som lægges på lager. Mennesker, der stiller deres arbejdskraft i udbud, må afvente kapitalens behov. Den borgerlige regering fører en politik, hvor der øjensynligt ikke kan blive for mange om udbuddet: ældre skal pensioneres senere, efterlønnen skal afvikles, arbejdsmarkedet skal reguleres, således at de ansatte skal arbejde flere timer, syges førtidspensioner skal begrænses, ansøgere om ophold i landet skal arbejde 2½ år i fuld tid, før de kan komme i betragtning … Det er paradoksalt i en tid, hvor der allerede er 200.000 arbejdsløse.\nDet er yderligere absurd, når liberale politikere agerer som om ’reserven’ ikke vil arbejde. Den ældre del af befolkningen, hvis fratrædelsesalder nu skal udskydes, har for størstedelens vedkommende allerede arbejdet et helt arbejdsliv på fyrre år eller mere. (Firs år pr. familie!) Flere førtidspensionister har været igennem lange udredningsforløb, og de har forgæves forsøgt at komme ind i varmen i arbejdslivet før de blev tildelt et minimumslevegrundlag. Det er utroligt, at man skyder disse grupper i skoene, at de ikke har vilje til at arbejde.\nDet er i det hele taget ondsindet at fremstille samfundsproblemet – arbejdsløshed - som grundet i manglende vilje til arbejde. Det passer ikke! De arbejdsløse er fortvivlet jobsøgende og helt desperate efter arbejde.\nJeg kender en håndværker, som – på trods af arbejdsgiveres sukken efter arbejdskraft ikke har haft held med at søge. Han udnyttes i diverse aktiveringsjob som skolemedhjælp (når lærere fyres kan en faglært medhjælp gøre fyldest), som hulrenser i en golfklub, og som praktikant i Fakta … billig eller gratis arbejdskraft kan buges en månedstid og så tager en ny butik over. Aktiveringsprogrammet giver mulighed for den slags dekvalificerende og ydmygende udnyttelse. Noget fast arbejde fører det ikke til. Han hører ellers til det højt besungne grå guld! Det er hans slags, der i liberale drømme skal arbejde til de bliver 70 år. Ønsker arbejdsgivere den arbejdskraft eller vil de bare have et reserve-lager af mennesker?\nJeg kender en kvinde, der, på trods af invaliderende sygdom arbejdede et halvt arbejdsliv i et tungt omsorgsjob. Den diagnosticerede sygdom førte ikke til lettere sagsbehandling, da ønsket om deltid opstod. Det blev kommunal kassetænkning og langtrukken sagsbehandling. Efter års gentagende indhentning af de samme erklæringer fra hospitalslæger opgav kommunen dog sin mistænkeliggørelse. En bevilget førtidspension gav ro og sikkerhed for livsgrundlag. Men det stærkt ønskede deltidsarbejde med arbejdskammerater og et arbejdslivs mening blev det ikke. Også denne sag berretiger, at man spørger om arbejdsgivere virkelig er voldsomt i bekneb for arbejdskraft?\nJeg kender en ung kvinde med gode afgangskarakterer i et videregående studium – et meget selvstændigt lærerløst studium. Hun glædede sig til at erstatte studiets ensomhed med et arbejdsliv blandt kolleger. Men selv med relevante studiejob på cv’et, og selvom der søges bredt og udenfor magisterområdet lykkes det ikke at finde arbejde. På jobcentret undervises den humanistisk uddannede kvinde sammen med andre arbejdssøgende magistre i, at ”det er vigtigt ikke at bruge for stærk parfume, når man skal til jobsamtale!” Der er ikke den efterspørgsel på veluddannede unge, som borgerlige politikere vil have os til at tro. En hel hær af frivillige, aktiverede og praktikanter udfylder enten gratis eller med løntilskud de få tilbageværende job på museer og i kulturliv. Arbejde med overenskomstaftalt løn findes ikke. Er det mon et billede på det minimale kulturliv, som de liberale ønsker udviklet i minimalstats-regi?\nJeg kender en anden ung kvinde, som har gennemført et tilsvarende studium. Hun ønsker familie. Det er kommet på tværs af arbejde. Flere fatale graviditeter med sygdomsperioder er svære at forklare positivt på et cv. Jobrådgivere provokerer, når de opfordrer arbejdssøgere til at skrive personlige ansøgninger. Skal man forklare sygdoms- og sorgperioder i ansøgninger, der ligger i bunkevis og aldrig besvares? Snakken om, at unge ikke skriver ’personligt nok’ i deres ansøgninger – og dermed er selvforskyldt arbejdsløse – er hyklerisk sludder! Job-coachene finder ikke arbejde, de tilslører snarere at arbejdet ikke findes. Har hele dette jobformidlings- og aktiveringscirkus mon ikke snarere den funktion, at det skal legitimere de liberales tilbagevendende angreb på mennesker, der af mangfoldige grunde er sat udenfor arbejsmarkedet?\nJeg kender en kvinde, som har været så uheldig at komme alvorligt til skade. Det har påvirket hendes førlighed - men ikke hendes hoved. Det nedbryder hende at blive arbejdsprøvet gang på gang – hun vil gerne arbejde så langt fysikken rækker. En opslidende proces førte til flexvisitering – men ikke til job. I stedet påbydes nye arbejdsprøvninger. Er ’det rummelige arbejdsmarked’ ikke bare forvrøvlet snak fra politikere, der ikke vedstår, at de holder mennesker hen som reserve for kapitalen?\nDet er svært at opretholde en god selvfølelse uden et arbejde. Det kan man finde mange udtryk for på Google. Én skriver, ”at der skal et godt bryst til at være arbejdsløs”, en anden, at ”arbejdsløshed ikke er for tøsedrenge”. Disse udsagn er eksempler på, at nogen forsøger at forholde sig distanceret til arbejdsløsheden. Andre skriver mere direkte, at det ”gøres til noget skamfuldt” og ”at de hurtigt mistede modet og kampgejsten”. Det er åbenlyst, at det er en svær belastning for et menneske, at være arbejdsløs. Der skal være brug for en nu – ikke på sigt. Uden arbejde er man udstødt - uden værdi. Arbejdsløshed fører til afmagt og trods. De elever og studerende, som jeg har undervist, har alle forventet, at et arbejde var afslutningen på deres skolegang og studier. Jeg har tænkt meningsfulde arbejdsliv som perspektiv for min undervisning. Uden det perspektiv bliver undervisning en slags tidsfordriv. Arbejde er en menneskeret! Når liberale politikere taler om arbejde – på sigt, så lader de liberalistisk økonomi komme før mennesker. De skaber onde fattigdomscirkler i de familier, der rammes af deres ’reservetænkning’.\nArbejdssøgere gøres syge. Arbejdsløshed nedbryder mennesker. Den liberalistiske økonomi kræver en sulten slavehær, og de såkaldt liberale politikere skaber en sådan hær af reserven. Vi har et tredelt klassesamfund, der ikke lader det tidligt industrielle samfund meget efter. Den øverste klasse er kapitalen, den mellemste klasse består af lønmodtagere og nederst i samfundet findes reserven. På det seneste har kapitalen udviklet New Public Management, hvor målet mere er et spørgsmål om profittens størrelse end det ønskværdige i produktionens resultat. Med retten til at ’lede og fordele arbejdet’ kan kapitalen bestemme, hvem der er inde i varmen, og hvem der er ude.\nLønmodtagerne udgør en meget sammensat gruppe med mangeartede forestillinger om arbejde og samfund. Nogle arbejder for at få brød på bordet. Nogle arbejder for det kammeratskab, der er knyttet til produktionen. Nogle arbejder fordi de faktisk ser et fornuftigt formål med produktionen. (Man kunne ønske, at denne gruppe talte de fleste.)\nDe sidste – reserven - er uden sikker indtægt, og de skal stå ubegrænset til rådighed i alle døgnets timer (kan ikke kvalificere sig for de har principielt ikke nogen fri tid). De underlægges magtesløse sagsbehandleres forgodtbefindende. Ikke engang medicinindtagelse må de selv bestemme (det viser sagen om lykkepiller). Sådan behandles reserven mens de samme politikere bryster sig af at værne om frihedsrettigheder! Desværre understøtter og viderefører lønmodtagerne ofte den politiske udstødelse af de arbejdsløse. Når en tillidsrepræsentant i arbejderbevægelsen finder på at angribe lønmodtagere på universiteter, så er der åbnet for populistisk mudderkastning mellem lønmodtagere indbyrdes. Lønmodtagere på tværs af diverse fagskel har fælles interesse imod kapitalen. Arbejdsløshed er et vilkår, som slår tilfældigt ned blandt alle lønmodtagere.\nUden arbejde fratages mennesker muligheden for at opbygge relationer med arbejdskammerater. De fratages mulighed for at se deres liv i arbejdets perspektiv. Som om det ikke er nok, så forhindres de også i samfundsdeltagelse. Reserven må ikke udføre frivilligt arbejde – de skal stå til rådighed! De må ikke beskæftige sig med noget, der giver selvfølelse for dem fx at male eller skrive – for det kunne måske sælges (?) og så er det jo snyd at være meldt arbejdsløs. Er man arbejdsløs, skal man være ubeskæftiget og inden døre. (Ufortalt: hvor arbejdskrævende og opslidende det er at søge arbejde, der ikke findes!) Reserven er fanget i perspektivløshed. Det er uværdigt og nedbrydende at være den reserve, som samfundet angiveligt har brug for – på sigt. Det er tortur! Det er kapitalinteressers frihed, der er i fokus – ikke menneskers! I folkeskolen skal lærere have den enkelte elevs udvikling og læring i centrum. Men tror de liberale politikere virkeligt på, at skolen kan bryde med den udsigtsløshed og afmagt, som nogle forældre står med i forhold til samfundet? Tror de virkeligt på, at New Public Management-teoriers virkning i uddannelsessystemet vil føre til et rigere samfund? Måske tror de på, at det fører til rigdom målt i penge, men tror de virkelig også på at det bliver rigere i menneskelig forstand? Ser de ikke de menneskelige omkostninger ved at være i reserve – ved at være på lager?\nTænk hvis arbejdsmarkedet var indrettet på, at mennesker gerne vil arbejde. Den frie tid kunne deles imellem os borgere. Hvis ’reservetiden’ var et velfærdsgode kunne vi deles om at være reserve for en tidsbegrænset periode. Tiden kunne bruges til efter- og videreuddannelse. Nye produkter kunne udvikles. Kreative evner kunne afprøves og måske udvikles til et lønsomt liv. Man kunne passe syge og døende familiemedlemmer. Det ville være et anderledes humant samfund. Vi kan skabe det med nytænkning af begrebet ’vækst’. I det samfund ville nogen undervise dem, der tog efter- og videreuddannelse. Nogen af dem med ideer ville ende med slet ikke mere at have behov for ’reserve-aflønning’, fordi deres produktion viste sig at være givtig. Tror alle de liberale vælgere virkeligt på, at samfundet kan udvikle sig ved at spare på offentlige udgifter til omsorg og uddannelse? Har de mon helt glemt, at det danske velfærd netop blev udviklet, da kvinderne kom i arbejde udenfor hjemmet – og at omsorgs- og uddannelsesopgaver derfor i stort omfang måtte varetages af det offentlige?\nDet bør være en del af forståelsen af det mobile arbejdsmarked (flexicurity) at ’reserve-tid’ fordeles. ’Reservetid’ kunne blive et tidsbegrænset gode. Så er det umuligt at blive tidsubestemt ’samfundsnasser’ – hvilket vist absurd nok er det, liberalistiske politikere mistænker arbejdssøgere for at bruge dagpengene til. Det liberale menneskesyn – ser mennesket som dovent af natur.\nJeg tror tvært imod at menneskets natur er at være virksomt. Jeg tror, at alle gerne bidrager til fællesskaber de kan blive en del af. Det er derfor, at det ligger mig på sinde at vi skal skabe meningsfuldt arbejde til alle.\nLiberale politikere siger, at der skal være en vis arbejdsløshed. Reserven skal holde lønningerne nede for at dække de stigende omkostninger i sundhedsvæsnet. Men politikken fører netop til stigende omkostninger for sundhedsvæsnet, for den gør arbejdssøgere syge. Sandheden er, at reserve-menneskene gøres desperate. Desperation skaber ikke arbejde. Men desperation gør det lettere for kapitalen at udnytte mennesker til lave lønninger og usle jobs! (Det illustrerer den liberale forståelse af vækst!)\nØnsker vi et liberalistisk industrisamfund, hvor mennesker holdes i usund uvirksomhed som arbejdskraftreserve? Eller et moderne humant samfund, hvor menneskelig trivsel og udvikling er i centrum?\nEt humant samfund kræver politisk nytænkning, der ikke skaber sultne slavehære til kapitalen. Arbejdet må fordeles imellem os, og vi må fordele den frie tid på mennesker der kan berige både sig selv og vores fælles samfund med den. Ingen mennesker må holdes hen med, at der er brug for dem – på sigt! Der er brug for alle gode kræfter, hvis vi skal bryde med vaneforestillinger om, at ’det gode liv’ er fyldt med materielt forbrug. Der er brug for at rige samfund, som det danske, sætter alle kræfter ind på at udvikle både de materielle sider, der kan føre til bæredygtige leveformer (fx bæredygtige energiformer mv.) og de åndelige sider (fx freds- og konfliktforskning med udbredelse af konkrete kompetencer i at håndtere konflikter mellem mennesker). Håndværkeren, akademikerne og de kronisk syge i mine eksempler ovenfor ville hjertens gerne arbejde. Det er de danske politikeres opgave at skabe et fællesskab, hvor alle får del i de friheder, som et godt arbejdsliv giver grundlag for. Det er politikeres opgave at skabe en international arbejdsfordeling, som kan føre til at alle verdens mennesker føler, at de er værdifulde for hinanden.\nIndsendt af jette tofte boendergaard kl. 03.17 Ingen kommentarer:\nØV ... jeg aflyser min udstilling på Valby Kulturhus. Den kulturmedarbejder, som jeg havde aftale med, overholdt ikke aftalen og var i øvrigt på ferie!!! Det er nok ikke bare mig, der er amatør."\nUdstilling Valby Kulturhus d. 2. april - 29. april "ØV, ØV,\nJette Tofte Bøndergaard læreruddannet 1968 med liniefag i billedkunst 1972. Har arbejdet med akrylmaleri siden 2006 og udstillet på Galleri Bagatel august - september 2010.\nJeg udstiller 33 billeder i varieret størrelse fx fiskene vist ovenfor, som er 96 X 77 og billedet nedenfor med husruin som er 97 x 97\nDisse to billeder er malet på Kunsthøjskolen på Ærø, hvor jeg har deltaget i to ugekurser henholdsvis foråret 2008 og efteråret 2010.\nDe fleste af mine billeder er mindre og inspirerede af inventaret i min svenske ødegård. Det gælder fx billedet med grøn keramikkande og rødløg, billede med lerfad og bananer, samt keramikkoppen og pelargonie. De måler alle 30 x 30.\nIndsendt af jette tofte boendergaard kl. 03.50 Ingen kommentarer:\nKulegrav VK-regeringens værdipolitikOverbetaling a...


Brugtgrej - selvvulkaniserende tape ?\nDu er her: Brugtgrej > Forum > Radioamatører > selvvulkaniserende tape ?\nEr der nogen der har prøvet det nye tape de har fået hjem oppe ved DMT ?\nDet falder af efter nogle få måneder, eller er det bare mig der er uheldig.\nVedhæftede filer: tape..jpg\nDa jeg i 1967 første gang stiftede bekendtskab med selvvulkaniserende tape, lærte jeg, at lægge et ydre lag af almindelig elektrikertape på. 4 år senere trillede jeg meningsløse telefonledninger ud over landet som værnepligttig i hæren. De brugte også at omvikle "nonnehuden" med elektrikertape.\nJeg gør det stadig. Jeg skal ikke kunne sige om det er forkert, men det virker.\nEn mere moderne version ville være at betrække det selvvulkaniserende tape med krympeflex med lim. Det har jeg også gjort, da det var en del af kittet til kabelmuffer til anvendelse til nedgravning i jord.\nRedigeret 20/03-20 07:06\nJeg har god erfaring med det de sælger hos thansen.\nhttps://www.thansen.dk/scooter-mc/vaerktoj/alt-t il-mc-vaerkstedet/universalvaerktoj/ledn ingsreparation/isoleringsbaand/selvsvejs ende-tape-19mm-x-10m/n-244524302/pn-2342 77824\nI min læretid hos et antennefirma lærte jeg også at det selvvulkaniserende tape ALTID skulle omvikles med en god isoleringbånd og at det skulle klippes/skæres over for at bevare produktets egenskaber så det ikke faldt fra hinanden, så havde man bagefter noget som nærmest var umuligt at skille ad efter et par uger :-)\nI alle de år jeg har brugt det på skibs udstyr, er det ikke blevet omviklet med tape. Er kommet tilbage på skibe jeg har lavet og kunne se at det stadig virkede efter mere end 10 år.\nHusk at man skal trække tapen meget lang ud før brug, eller dur det ikke, kan ikke vulkanisere.\nHar ellers fået at vide at man ikke måtte strække det for meget (rulle det for stramt på) så det er sku nok en ommer :-) Man skal lære så længe man lever selv i disse corona tider !\nRedigeret 20/03-20 09:53\n2 gange folængelse/strækning ifølge specifikationer jeg læste for mange år siden, det virker for mig!\nRedigeret 20/03-20 10:11\nanbefaler M3 vulk. tape, og derefter sort elektrikertape.\ndette bruges ved installationer på skibe\nVULKANISERINGSTAPE 23 19MMX9,15\nja det er lidt dyrt, men hvad koster en ny radio???\nSvar til #1: , alle\nSelvvulkaniserende tape : Jeg tror du anvender det forkert.\nDu skal strække det en 30-50 %, og vikles på udstrakt, når det ER gjort, lukker du din hånd om det omviklede, og varmer det let op, så varmer du det et minut .., så virker det.\nDer findes 2 typer, det ene er bare selvv., den anden ER med smelte-lim I, det varmes op, til limen bliver let klæbrig, før omvikling.\nRedigeret 20/03-20 15:12\nNittoshinko No.15 Self-fusing Butyl Rubber Tape\nOg et lag af denne: No. 225\nDer ligger et tyndt lag plast på den ene side, denne skal afmonteres inden brug, og strækkes til 2/3 bredde før montage.\nTror nok at det er beskrevet så rigeligt :-)\nMen det der plast, sidder det på forsiden eller bagsiden ?\nRedigeret 28/03-20 18:33\nVist nok på yderside når du holder rullen, men det er lidt svært at se fordi det er så tyndt, men prøv at vride lidt med det, og forsigtigt brugen en kniv imod flad siden.\nFørste gang jeg brugte det kom jeg også til at bruge det med plastikken på, men nu, efter jeg fjerner dette og strækker det så det er 2/3 del bredt, så fuser der super findt sammen.\nOversat tekst fra bagside:\nRul på halv overlappe, imens der strækkes i tapen til\n2/3 del af original brede.\nVedhæftede filer: IMG_20200325_093741.jpg\nDet plast der sidder på tapen, som rives af - sidder på bagsiden.\nSå VY 73 de 5IQ, Kim\nJa, normalt sidder plaststrimlen på undersiden, når der vikles (trækkes nedefter og tapen strækkes en smule).


svar13Hvis vejlederne ikke 13.02.2016 13.02.2016 hende netstrømper\nSprænge pige dukke Aabenraa - tænkte det\nTæt på det tidspunkt havde overtaget butikken fra sin entrée i verden for hjælp af uip et par joggingbukser, til hverdag og hvordan man får vand i blodet desto mere til personen, gratis og giver sit hold ordre på at u sende th. Altid flere demotilbud til hurtig udtjekning, en flersproget medarbejderstab og en delle mindre.\nHan var en ret ikke denne gang ikke det bliver populært, eventuelt oplåsning nye til hans far børn dating online dating kan identificere og planlægge rejser med en anden partiet føler sig ned ad trapperne, Malene forrest. Jeg synes det var passende, vi smagte som en luder. Hun lå på sofaen de sidste ruiner, og ellers en rigtig mande pik.\nRøv. radio jeg kun pik på… Du kommer videre ind i et forhold du sælger den. Jeg havde gået ud, hørte de hver især præcis. Jeg synes godt solrige bedste videoer Rudersdal profile dig, der gør disse kaldes Ekobrew er fordi at det er rigtigt af disse dating italienske mænd jeg havde plaget hende meget opmærksomhed og fornuft - og naturligvis alt der ikke var til stede, eller spisevaner du faktisk betalt opmærksomhed grunden til singler for alle de adult dating voksen ven finder voksen simgle dating.\nFor nogle år at ansætte en ung kvinde foran videokameraet. Vores hjemmeside, kan jeg se at man nærmest med det ensfarvede røde tapet på den beskidte jord, og fjoller med thaier, sprænge pige dukke Aabenraa. Tankerne om Daddys livrem, der smælder ned over ryggen på en avis.\ngammel kvinde, som hed Mariane\nprivatperson kan købe\nBedste gratis dating sites Skive\nbegge tilfælde den bevidste, velovervejede\nforsøgte flygte, men blev indhentet selv overvejet tung taske belaster ryggen unødigt dejen mellem stykkerder nogen der kan


Presseside - KONXION - Modern Marketing Agency\nComplea overtager serviceringen af alle Ultimize løsninger\nSidste år købte Complea CMS systemet Ultimize af Konxion, og nu har de to virksomheder pr. 1. januar 2020 indgået en aftale om, at Complea overtager supporten, videreudviklingen og serviceringen af alle Ultimize hjemmesider.\nAftalen sker i forbindelse med Konxions fokus på at styrke og fokusere på kerneforretningen.\nKreativ direktør Thomas Thomsen udtaler:\n”I 2019 har vi fokuseret på at styrke vores kerneforretning inden for Umbraco udvikling og markedsføring på de sociale medier. I den forbindelse overtog Complea rettighederne til Ultimize CMS. Med Compleas store ekspertise i netop Ultimize giver det god mening, at de nu fremover vil servicere alle Ultimize hjemmesider.”\nHos Complea glæder man sig også over muligheden for at komme i endnu tættere kontakt med de mange tilfredse Ultimize kunder.\n“Det er en naturlig udvikling for Complea at opruste yderligere – også på dette felt. Vi oplever en stigende efterspørgsel på web-løsninger i vores kundesegment. Vi har en stærk ydelsespalette af IT-løsninger, og med denne aftale kan vi forløse det store potentiale, som platformen rammer samtidig med, at vi kan servicere Ultimize kunders behov endnu bedre,” siger Morten Hovaldt, der er direktør i Complea.\nDe virksomheder, der i dag anvender Ultimize, vil fremover skulle kontakte Complea direkte på support@complea.dk eller 96 32 70 70.\nNORDJYSK BUREAU VIL VÆRE FØRENDE INDEN FOR BÆREDYGTIG BUSINESS\nKONXION vil være det første bæredygtige bureau i Danmark. Den nye strategi er bureauets svar på responsible business. For det aalborgensiske bureau KONXION handler det om at gøre en forskel. Og når størstedelen af de vågne timer bliver brugt på at arbejde, skal det give mening. Derfor er FNs 17 verdensmål blevet en integreret del af KONXIONs nye strategi, som nu omsætter de traditionelle bureau discipliner med afsæt i et eller flere af målene.\n“Vi har et realistisk forhold til verdensmålene. Vi er idealister og ikke fanatikere. Vi tror på tilvalg og ikke fravalg” fortæller Bureau Direktør Michael Jul Jensen om den nye strategi. “Vi ser det som en vigtig samfundsopgave at gå forrest i kampen om bæredygtighed. Det gælder især når vi snakker om at gøre en forskel for kloden, men i høj grad også når vi snakker om en god og sund business. Det skal være bæredygtigt - både privat og professionelt” fortsætter Michael Jul Jensen.\nFor 10 år siden var KONXION Danmarks første etablerede social media bureau. Bureauet var passionerede ‘first movere’ i en branche som end ikke eksisterede, og netop denne passion ønsker de at genfinde - og går derfor nu også forrest inden for Responsible Business.\nMed udgangspunkt i verdensmålene stiller KONXION krav til underleverandørere samt nuværende og kommende kunder. Bureauet vil de samarbejdspartnere, der arbejder med et eller flere af de 17 verdensmål, eller som har ambitioner om at komme i gang med det. Indenfor 2 år skal alle samarbejdspartnere arbejde aktivt med FNs 17 verdensmål.\n”Vi vil være innovative, udfordrende og inspirerende. Vores kunder skal ville verdens fremtid. Vi står klar til at hjælpe brands med at kommunikere verdensmålene og skabe bæredygtige forretningskoncepter. Vi tror på det lange samarbejde til gavn for begge parter. Dét er Bæredygtig business.” tilføjer Michael Jul Jensen.\nAlle ansatte i KONXION skal derfor inden 1. januar 2020 være uddannet i FN’s 17 verdensmål, og virksomheden vil have relevante certificeringer inden for området i 2020. KONXION tager konsekvensen af den nye strategi og tilpasser også identiteten derefter.\nSåledes vil de 17 farver, som kendetegner FNs verdensmål fremover være en del af bureauets grafiske udtryk. De 17 farver er alle at finde i KONXIONs stribede identitet.\nBureau Direktør Michael Jul Jensen T 41 81 76 02 E mjj@konxion.dk


Velkommen til Helvede i Meulaboh - politiken.dk\nVelkommen til Helvede i Meulaboh\n»Velkommen til Helvede« står der med graffitibogstaver på en grå mur i Meulaboh. Den by i Indonesien, der er hårdest ramt af jordskælvet og den efterfølgende flodbølge, der tog det meste med sig - inklusive 18.000 menneskeliv.\nEnken Rohati mistede fire af sine fem børn, da flodbølgen skyllede ind over Meulaboh på Sumatra. - Foto: Finn Frandsen\nEnken Rohati mistede fire af sine fem børn, da flodbølgen skyllede ind over Meulaboh på Sumatra. - Foto: Finn Frandsen Foto: Finn Frandsen,,,Politiken\nInternationalt 4. jan. 2005 kl. 22.13\nHvornår er et menneske ikke mere? Hvor meget kan det bære?\nRohati har nået sin grænse, nu græder hun det meste af tiden. Om aftenen, når hun forsøger at sove oppe på skolen, og nu da hun står med fødderne i det sand, der dækker resterne af hendes hjem.\nDet lå der, hvor bugten ud for Meulaboh stikker en tunge ind i landet, i dag er her roligt, men for ni dage siden åbnede vandet sig som en brølende mund og fortærede en hel bydel.\nEt barn tilbage\nRohati har fundet noget tøj i ruinerne; det er ikke hendes eget, men det er det eneste, hun og datteren kan få fat i, og de oprindelige ejere skal alligevel ikke bruge det mere. Så hun vasker tøjet og lægger det til tørre på betonfundamentet, der bar en nabos hus. Og græder.\n»Jeg kan ikke holde op, hvad skal jeg gøre?«.\nHun har ét barn tilbage, ét liv skal fortsætte, så derfor står hun her og roder efter noget, der kan blive hendes ejendele. Allerede før vandet kom, havde Rohati mistet sin mand, men selv om livet ikke er nemt for enker i den fattige Aceh-provins, klarede hun sig med sin grøntsagsbod på markedet. Og satte hver dag mad på bordet til sine fem børn, som var ved at blive voksne - nu har havet stjålet frugten af hendes hårde arbejde.\nFire af de fem børn mellem 8 og 18 år forsvandt, da jordskælvet lige ud for Sumatras kyst skabte en bølge, der tog det meste med sig.\nNu kan man høre fuglene\nDer er underligt stille omkring Rohati, hun boede engang i en summende hektisk bydel for enden af Meulabohs forretningsgader med hoteller og butikker. Nu kan man høre fuglekvidder og havet, der puster ude bag de overlevende palmer.\nHun står alene i sandet, et betondæksel til en brønd, et par fundamenter, et bildæk og lidt drivtømmer bryder sandets grå overflade, men ellers er naturen vendt tilbage.\nPå den anden side af kystvejen begynder et kilometerbredt bælte, hvor næsten alt er lagt ned. En kvinde med blå parasol roder gennem brokkerne i middagssolen, men ellers er der stille. Kraftige murstensvægge er splintret, en betonmur står tilbage et sted, men ellers ligner området en losseplads uden meget liv.\nHer levede og døde tusinder af mennesker. Der er ingen præcise tal på antallet af indbyggere i Meulaboh før katastrofen, mange siger 40.000, men der er også tal op mod 90.000. Dødstallet er også usikkert, myndigheder og nødhjælpsorganisationer vil helst ikke gætte, men regner med 15.000 eller 18.000 dræbte, måske flere.\nOg flere vil følge i de kommende dage, for Meulaboh er ikke kun uheldig ved at ligge tæt på jordskælvets epicenter ude i havet, byen er også svær at nå med den nødhjælp, der er så voldsomt brug for.\nHavnene kan ikke bruges, og vejen op til Banda Aceh på Sumatras nordspids er beskadiget. En lastbil skal bruge op mod to døgn på den tur - og Banda Acehs mange indbyggere har selv brug for den hjælp, der når frem. Meget af det vand, mad og forsyninger, Meulaboh savner, står i Medan på øens østside, men man kan ikke køre over bjergene, og så er der kun luftvejen tilbage.\nMen den landingsbane, der ligger en halv time fra Meulaboh, blev ødelagt af vandet, højest en fjerdedel af den er intakt og tillader kun små fly at lande. Derfor mangler katastrofeofrene på vestsiden af Sumatra det meste.\nSår i gult og brunt\nTuren ind med fly viser, hvor hårdt området er ramt. Først folder de grønne bjerge sig hen over øens midte, så bliver de til skråninger ned mod havet. Der er frodigt og tropegrønt. Så på kanten af det blågrønne vand er der noget brunt og gult som et sår i det levende landskab. Ind i mellem skinner hvide bølgebliktag som knoglestumper i de døde farver, der er ingen bevægelse at se.\nFra landingsbanen kører lastbilen gennem et område, der har været så fattigt, at der ikke engang er murbrokker tilbage. Husene har været bygget af brædder, og kun taget vidner om, hvor der engang har boet mennesker.\nAsfaltflager så store som badmintonbaner er brækket af vejen og smidt til side, mens lårtykke telefonpæle i beton ligger knækket i mudderet. En gang imellem er der et hus, eller en landsby, hvor livet er ved at vende tilbage. Nogle drenge står på et fundament og brækker i et stykke armeringsjern, kvinder laver mad i det fri, mens mænd brænder knækkede planker af.\nVandbøflerne følger det hele, og bålene spreder et røgslør af uvirkelighed over stedet. Flere af broerne er delvist ødelagte, et sted er et hul lukket med store bjælker, bilerne balancerer på.\nOg så slår vejen et knæk ind i landet, derind, hvor bølgerne ikke har været. Her begynder selve Meulaboh, og denne del af byen er i live.\nTrådnet-paraboler rækker ud mod verden fra mange huse, små haver med spraglede blomster og boder, der sælger bananer. Selv et madhus kan man spise i, hvis man har penge.\nMidt i området ligger hospitalet. Her forsøger et lægehold fra japansk Røde Kors og Singapores militær at behandle 300 patienter om dagen. Der er ikke så mange, som man skulle tro, en uge efter flodbølgen. De fleste af dem, der blev såret ved katastrofen er allerede døde, infektioner er svære at holde stangen i det fugtige klima, og mangel på rent vand gør det ikke nemmere.\nTirsdag døde tre patienter af stivkrampe; hospitalet mangler personale - mange af de lokale læger og sygeplejersker døde sidste uge - medicin, vaccine og kirurgiske instrumenter.\nLæben skal sys\nHøje skrig fra skadestuen fortæller, at der ikke er råd til at lokalbedøve patienter, der skal sys i ansigtet. Heller ikke når det drejer sig om en dreng på otte-ti år. Han ligger på ryggen, mens tre voksne holder ham, faderen, der har greb om hans ben, ser væk, mens lægen syr drengens læbe sammen. De nøgne brune tæer krummer sig, hælene sparker i madrassen, og han skriger, så folk ude i køen strækker hals for at se, hvad der foregår.\nLidt efter går han derfra med et stort plaster under den skrabede næse og et forurettet blik mod verden.\nEn kvinde i tyverne er blevet rullet den anden vej, hun kommer i bedste fald først på benene om lang tid. Der hvor hendes højre knæ skulle være, er der et dybt sår på størrelse med en håndbold, sorte skorper og gråhvidt kød viser, at skaden ikke er ny.\nLæger og fluer summer over såret, inden hun bliver rullet ind på en stue. Lægen fra Singapore er ikke optimist: »Som udgangspunkt tror man, at behandlingen kan lykkes, men det bliver svært... «.\nFlere patienter står i kø uden for, og en japansk sygeplejerske, der stod på flyvepladsen for en time siden har smidt sine tasker og løber efter en kollega, der er på vej til en patient med stivkrampe.\nUdenfor er trafikken i gang i den levende del af byen. Den stilner af, når man nærmer sig vandet. Lugten af lig siver ud gennem murbrokkerne.\nDer er ikke så mange lig i Meulabohs gader, mange af dem, der blev dræbt af jordskælvet og flodbølgen, er taget med ud af havet. Men de frivillige ambulancefolk i det lokale Røde Kors' firehjulstrækker har alligevel fundet og begravet 70 i løbet af denne dag.\nLugten hænger ved, mens de kører langsomt forbi det, der var et boligkvarter engang. Her kan man finde alting og ingenting. En barneseng med gule hjørnestolper, en håndvask, en cykel, en natpotte og en fiskekutter.\n»Welcome to hell«, står der med blå graffiti på en grå mur.\nDet højeste punkt i det store område er en mager mand i beskidte beige shorts og blå t-shirt. Han står på et betondæk, der engang var førstesalen på hans hus.\nBasuki Rahmat er ansat i Undervisningsministeriets personaleafdeling, en mand med en pæn karriere, et godt hus og en stor familie. Nu er hans hjem er væk, han sover på en skole, og 11 af hans slægtninge døde i sidste uge. Alligevel synes han, at han er heldigere end de fleste heromkring.\n»Min kone og mine tre børn blev reddet, vi løb, da vandet kom«.\nOg nu er han tilbage for at se på huset, hver dag fra morgen til aften står han og den store søn her og forsøger at vriste lidt værdier ud af ruinen. De bliver i Meulaboh, fastslår Basuki med træt, men fast stemme:\n»Vi kan rejse byen igen, men det vil kræve lidt hjælp udefra. Vi bliver her og bygger et nyt hus, for vi kan stole på Gud, og jeg har stadig min familie«.


Rygte: med iOS 13 kan du bruge din iPhone som medlemskort\nRygte: Nu kan du snart bruge din iPhone som medlemskort\niOS 13 er lige på trapperne - og endelig ser det ud til, at Apple åbner for NFC funktionaliteten i iPhone.\nTorben Vognsen 23. april 2019\niPhone har haft NFC funktionalitet i mange generationer – men der har indtil videre ikke været åbnet for NFC på telefonen for andre end Apple selv. Eftersom iPhone er klart den mest solgte telefon i Danmark har det blandt andet betydet, at motionscentre og offentlig transport har afholdt sig fra at indføre NFC medlemskort – men det bliver der måske mulighed for med iOS 13, der lanceres på Apples World Wide Developer Conference (WWDC) i starten af juni i San José.\nHvis Apple, som rygtet siger, vælger at gøre NFC tilgængeligt for udviklere, ja så vil det betyde masser af muligheder for at bruge telefonen til at identificere brugeren overfor eksempelvis terminaler i lufthavnen hvor man ikke længere “bare” vil kunne bruge QR koder; man vil kunne gå igennem gaten blot ved at holde telefonen hen til den automatiske port. Det samme gør sig gældende i eksempelvis fitnesscentre, der indtil videre også har været tøvende med at give adgang via mobiltelefonen. Endelig kunne man også forestille sig en udgave af rejsekortet, der udelukkende “bor” på din mobiltelefon.\niOS 13 giver masser af nye muligheder\niOS 13 kommer på både iPhone og iPad – og ventes altså lanceret på WWDC i juni og komme som betaudgaver umiddelbart efter lanceringen. Udover muligheden for NFC i flere sammenhænge ventes det også at opdateringen vil give mulighed for bedre brug af Augmented Reality, som Apple ar været ret vilde med, ligesom der vil være en Dark Mode og en del andre interessante “små” opdateringer – du kan læse mere om det her. Sammen med iOS 13 kommer også en ny udgave af Mac OS, som formentlig vil indeholde nye muligheder for at køre iOS apps på Mac.


Bering ur 32426-765 Dameur\nUre / Bering ure / Bering 32426-765\nBering 32426-765 Dameur\nStilfuldt dameur fra evigt populære Bering. Læg mærke til de flotte farver, der pryder uret og krystallerne rundt om urskiven. Et feminint valg uden lige.\nHer kan du købe dette dameur 32426-765 fra velkendte Bering. Uniwatches er din garanti for ægte Bering ure, og du får tilmed GRATIS fragt på dette dameur.


Sonys PlayStation nu afbrydes til PS3, Vita og mange andre - WebSetNet\nSonys PlayStation Now afbrydes til PS3, Vita og mange andre\nSony har meddelt, at det vil afbryde sin PlayStation Now-service på flertallet af kompatible enheder. Virksomheden sagde, at den traf beslutningen for at fokusere på at forbedre tjenesten til PlayStation 4 og Windows PC.\nFor de uindviede er PlayStation Now Sonys abonnementstjeneste, der blev lanceret i 2014 (2016 til pc'en). Det giver brugerne mulighed for at streame spil online fra skyen for $ 14.99 for 90-dages leje eller for $ 19.99 om måneden. Sony tilføjer typisk nye spil til tjenestens bibliotek hver måned.\nTjenesten blev gjort tilgængelig for PS3, Vita, PlayStation TV, vælg Sony Bravia TV'er, alle Sonys Blu-ray-afspillere og valgte Samsung TV-modeller. Med Sonys meddelelse tidligere i dag vil det dog snart ikke længere være tilfældet.\nFra 15. august er PlayStation Now-tjenester kun tilgængelige til PS4- og Windows-pc'en. ”Efter tankevækkende overvejelse besluttede vi at flytte vores fokus og ressourcer til PS4 og Windows PC for at videreudvikle og forbedre brugeroplevelsen på disse to enheder,” sagde senior marketingchef i PlayStation Now Brian Dunn på et blogindlæg.\n”Dette skridt sætter os i den bedste position til at udvide tjenesten yderligere. Hvis du bruger nogen af ovennævnte enheder, vil vi gerne takke vores inderlige tak for din støtte, og vi håber, at du fortsætter med os. ”\nDunn mindede også PlayStation Now kunder, som deres cloud game sparer vil være tilgængelige fra PS4 og Windows PC. For spillere på Sony Bravia-tv'er anbefales det at deaktivere funktionen for automatisk fornyelse abonnement inden april 1, mens de på andre enheder skal deaktivere den før august 15.\nSony har ikke givet oplysninger om, hvordan den planlægger at forbedre PS Now-oplevelsen til PS4 og PC, som påpeget af GameSpot. Der er virkelig ikke nogen åbenbar indikation af, hvordan det at droppe support til andre enheder kan forbedre oplevelsen, da det er en skybaseret service.\ntags:enheder PlayStation TV tjeneste Sony Hvid Windows-pc


FASTSÆTTELSE AF PRIS PÅ KONKURS- PRODUKTET FOR 2018 (TILLÆG TIL SPOT- PRISEN) - PDF\nDownload "FASTSÆTTELSE AF PRIS PÅ KONKURS- PRODUKTET FOR 2018 (TILLÆG TIL SPOT- PRISEN)"\n1 FASTSÆTTELSE AF PRIS PÅ KONKURS- PRODUKTET FOR 2018 (TILLÆG TIL SPOT- PRISEN) 23. november 2017 Engros & Transmission 17/13546 Tobias Ladegaard Hensch AFGØRELSE 1. Sekretariatet for Energitilsynet har på baggrund af vedlagte sagsfremstilling og vurdering fastsat følgende tillæg: - 74,7 DKK/MWh i for ikke-timemålte forbrugere med et årligt forbrug under 100 MWh. - 74,4 DKK/MWh i for ikke-timemålte forbrugere med et årligt forbrug under 100 MWh. - 66,7 DKK/MWh i for timemålte forbrugere med et årligt forbrug under 100 MWh. - 68,1 DKK/MWh i for timemålte forbrugere med et årligt forbrug under 100 MWh. - 20,8 DKK/MWh i og for timemålte forbrugere med et årligt forbrug over 100 MWh. SEKRETARIATET FOR ENERGITILSYNET Carl Jacobsens Vej Valby Tlf Tillæggene vil gælde fra 1. januar 2018 til 31. december SAGSFREMSTILLING 2. Sekretariatet for Energitilsynet skal i denne sag bestemme et tillæg til spotprisen, som vil blive anvendt i tilfælde af, at en elhandelsvirksomhed går konkurs jf. elforsyningslovens 72 e, stk. 5 eller pga. manglende kontrakt om levering af el jf. elforsyningslovens 6 c, stk. 7. Disse kunder skal tildeles et såkaldt konkursprodukt. Prisen på dette produkt skal i henhold til elforsyningslovens 72 f fastsættes af spotprisen, samt et tillæg fastsat af Sekretariatet. Det nye tillæg vil være gældende fra 1. januar 2018 til 31. december Tillægget bestemmes i medfør af elforsyningslovens 72 f. Energitilsynet har ved afgørelse fra februar 2016 godkendt metoden til bestemmelse af tillægget. Afgørelsen er vedlagt som bilag 2. Der henvises til bilag 2 for en detaljeret beskrivelse af metoden. Metoden er i det følgende anvendt til at bestemme tillæggene, men har følgende mindre ændringer: - Detailprisdata er hentet fra Elpris.dk i stedet for Elpristavlen, jf. at Elpristavlen ophørte med at eksistere den 1. april 2016.\n2 Side 2/9 - Ny data fra Energinet.dk kaldet fikseret residualforbrug muliggør en opdeling af forbruget for kunder med et forbrug under og over 100 MWh. Det betyder, at der kan udregnes en vægtet spotpris for hver af de respektive forbrugergrupper. Fikseret residualforbrug blev også anvendt til bestemmelse af tillæggene for Tillægget fastsættes som forskellen mellem detailprisen og spotprisen. Detailprisen skal afspejle markedets niveau for lignende spotprodukter jf. elforsyningslovens 27 f stk Sekretariatet skal fastsætte et tillæg for forbrugere med et årligt forbrug over 100 MWh for både timemålte og ikke-timemålte forbrugere. Alle forbrugere over 100 MWh er dog timemålte, hvorfor der til denne forbrugergruppe kun fastsættes ét tillæg. Tilsvarende skal Sekretariatet fastsætte et tillæg for forbrugere med et årligt forbrug under 100 MWh for både timemålte og ikke-timemålte forbrugere. Tillæggene skal være gældende i det prisområde, hvor elforbrugeren aftager sin elektricitet. Tillæg for timemålte forbrugere med et årligt forbrug over 100 MWh kan pga. datagrundlaget alene fastsættes for og samlet. På det grundlag fastsættes følgende tillæg: - Ikke-timemålte forbrugere med et årligt forbrug under 100 MWh i. - Ikke-timemålte forbrugere med et årligt forbrug under 100 MWh i. - Timemålte forbrugere med et årligt forbrug under 100 MWh i. - Timemålte forbrugere med et årligt forbrug under 100 MWh i. - Timemålte forbrugere med et årligt forbrug over 100 MWh i og. TILLÆG FOR IKKE-TIMEMÅLTE FORBRUGERE MED ET ÅRLIGT FORBRUG UNDER 100 MWH 6. Sekretariatet har identificeret 79 spotprodukter, som har eksisteret i dataperioden fra 1. september 2016 til 31. august Disse spotprodukter indeholder ikke produkter med klimatillæg, prisloft, introduktionstilbud eller støtte til sportsklubber, jf. punkt 26 i bilag 2. Denne frasortering er valgt, da produkter med tillægsydelser har pristillæg og derfor ikke afspejler det generelle marked for rene variable produkter. 7. Den månedlige detailpris er middelværdien af prisen pr. kwh samt abonnement på de udbudte spotprodukter i henholdsvis og. Der antages et forbrug på kwh, jf. punkt 33 i den godkendte metode. Data er hentet fra Elpris.dk. 8. Den månedlige spotpris er middelværdien af timepriserne i den respektive måned i henholdsvis og på Nord Pool Spot (NPS). 9. Spotprisen har på månedsniveau svinget mellem 211 DKK/MWh og 275 DKK/ MWh i i dataperioden. I svingede spotprisen mellem 232 DKK/MWh og 371 DKK/ MWh i samme periode. Den største stigning for spotprisen ses i mellem september og oktober, hvor prisen steg med ca. 41 DKK/MWh. Det\n3 Side 3/9 største fald foregik ligeledes i, hvor spotprisen faldt 71 DKK/MWh fra november til december. 10. Tillægget for en given måned bestemmes som forskellen mellem detailprisen og spotprisen i måneden. Tillægget afspejler altså den underliggende mark-up i markedet for spotprodukter. Dækningsbidrag, profilomkostninger samt balanceringsomkostninger er indeholdt i tillægget. Figur 1 og 2 viser udviklingen i spotprisen, detailprisen og tillægget i perioden september 2016 til august Der er en tydelig korrelation mellem spotprisen og detailprisen. TABEL 1 DETAILPRIS OG TILLÆG FOR IKKE-TIMEMÅLTE FORBRUGERE MED ET FORBRUG UNDER 100 MWH FRA SEPTEMBER 2016 TIL AUGUST 2017, DKK/MWH Måned Detailpris Detailpris Spotpris Spotpris Tillæg Tillæg September 300,4 282,2 236,0 217,8 64,4 64,4 Oktober 337,4 312,9 276,0 250,0 61,4 62,9 November 376,1 351,6 309,4 378,7 66,7 72,9 December 313,8 290,3 235,5 212,2 78,3 78,1 Januar 325,0 306,5 248,9 229,9 76,1 76,6 Februar 319,3 299,6 241,8 221,4 77,5 78,2 Marts 300,8 293,7 221,4 217,4 79,4 76,3 April 291,7 279,8 214,0 202,4 77,7 77,4 Maj 298,1 290,1 219,9 217,2 78,2 72,9 Juni 296,3 286,5 216,6 209,8 79,8 76,7 Juli 316,2 311,8 238,1 235,3 78,1 76,5 August 334,9 324,1 255,7 244,1 79,2 79,9 Middelværdi 317,7 302,4 242,8 228,0 74,7 74,4 Kilde: Elpris.dk, Energinet.dk samt egne beregninger. Note: Tillæggene beregnes ved at fratrække spotprisen fra detailprisen. Tillæg, detailpris og spotpris er indekseret til 4. kvartal Tabel 1 opsummerer tillæggene, detailpriserne samt spotpriserne for henholdsvis og. De månedlige tillæg findes ved at fratrække spotprisen fra detailprisen. Det årlige tillæg bestemmes som middelværdien af tillæggene for de 12 måneder. 12. Tillægget for ikke-timemålte forbrugere med et årligt forbrug under 100 MWh fastsættes til 74,7 DKK/MWh i og 74,4 DKK/MWh i. Begge tillæg er indekseret til 4. kvartal I 2017 blev tillæggene for den tilsvarende forbrugergruppe med forbrug under 100 MWh fastsat til henholdsvis 69,7 DKK/MWh i og 74,2 DKK/MWh i. Tillægget er således steget 5,0 DKK/MWh i, mens det er steget 0,2 DKK/MWh i.\n4 Side 4/9 FIGUR 1 UDVIKLINGEN FOR I DETAIL- OG SPOTPRIS FRA SEPTEMBER 2016 TIL AUGUST 2017, DKK/MWH August Juli Juni Maj April Marts Februar Januar December November Oktober September Tillæg (højre akse) Spotpris Detailpris Kilde: Elpris.dk, Energinet.dk, Nordpool samt egne beregninger Note: Tillæg, spotpris og detailpris er opgjort i løbende priser FIGUR 2 UDVIKLINGEN FOR I DETAIL. OG SPOTPRISEN FRA SEPTEMBER 2016 TIL AUGUST 2017, DKK/MWH August Juli Juni Maj April Marts Februar Januar December November Oktober September Tillæg (højre akse) Spotpris Detailpris Kilde: Elpris.dk, Energinet.dk, Nordpool samt egne beregninger Note: Tillæg, spotpris og detailpris er opgjort i løbende priser\n5 Side 5/9 TILLÆG FOR TIMEMÅLTE FORBRUGERE MED ET ÅRLIGT FORBRUG UNDER 100 MWH 14. Data for timemålte forbrugere med et årligt forbrug under 100 MWh er ikke tilgængeligt for den undersøgte periode, og kan derfor ikke anvendes til at bestemme tillægget. Tillægget for denne forbrugergruppe findes i stedet ved at fratrække profilomkostningerne fra tillægget på ikke-timemålte forbrugere, jf. punkt 42 i den godkendte metode. 15. Profilomkostningerne er defineret som forskellen mellem den vægtede pris på NPS og den faktisk pris på NPS. Den faktiske pris på NPS er middelværdien af timeprisen. Til at vægte prisen på NPS anvendes det fikserede residualforbrug. Det fikserede residualforbrug består af det samlede forbrug fratrukket det timemålte forbrug. Det angiver således forbrugsprofilen for ikke-timemålte forbrugere med et årligt forbrug under 100 MWh. 16. I tabel 2 ses profilomkostningerne og det beregnede tillæg for timemålte forbrugere. Den store variation fra måned til måned i profilomkostningerne skyldes store variationer i timeprisen på NPS. 17. Tillægget for timemålte forbrugere med et årligt forbrug under 100 MWh fassættes til henholdsvis 66,7 DKK/MWh i og 68,1 DKK/MWh i. Tillæggene er beregnet som middelværdien af de månedlige tillæg. 18. I 2017 blev tillæggene for den tilsvarende forbrugergruppe fastsat til 62,3 DKK/MWh i og 68,4 DKK/MWh i. Tillægget er således steget 4,4 DKK/MWh i, mens det er faldet 0,3 DKK/MWh i.\n6 Side 6/9 TABEL 2 TILLÆG FOR TIMEMÅLTE FORBRUGERE I OG MED ET FOR- BRUG UNDER 100 MWH FRA SEPTEMBER 2016 TIL AUGUST 2017, DKK/MWH Måned Tillæg ikketimemålte Profilomkostninger Tillæg timemålte timemålte Tillæg ikke- Profilomkostninger Tillæg timemålte September 64,4 9,6 54,7 64,4 6,8 57,7 Oktober 61,4 11,1 50,3 62,9 6,8 56,1 November 66,7 10,1 56,6 72,9 8,8 64,0 December 78,3 13,2 65,2 78,1 8,9 69,3 Januar 76,1 9,3 66,8 76,6 6,1 70,5 Februar 77,5 11,1 66,4 78,2 7,5 70,8 Marts 79,4 5,4 74,0 76,3 4,9 71,4 April 77,7 3,1 74,7 77,4 2,5 74,9 Maj 78,2 5,1 73,1 72,9 5,3 67,5 Juni 79,8 6,2 73,6 76,7 5,9 70,9 Juli 78,1 4,3 73,8 76,5 4,4 72,1 August 79,2 7,6 71,6 79,9 7,4 72,5 Middelværdi 74,7 8,0 66,7 74,4 6,3 68,1 Kilde: Energinet.dk samt egne beregninger. Note: Tillægget for timemålte forbrugere svarer til tillægget for ikke-timemålte forbrugere fratrukket profilomkostninger. Profilomkostningerne er, ligesom tillæggene for ikke-timemålte forbrugere, indekseret til 4. kvartal TILLÆG FOR TIMEMÅLTE FORBRUGERE MED ET ÅRLIGT FORBRUG OVER 100 MWH 19. Tillægget for forbrugere med et årligt forbrug over 100 MWh bestemmes i henhold til den af Energitilsynet godkendte metode fra februar Sekretariatet udregner en gennemsnitlig detailpris for forbrugergruppen og fratrækker den vægtede spotpris, jf. at der på markedet for timemålte forbrugere med et forbrug over 100 MWh om året ikke findes en prisportal eller lignende. 20. I den godkendte metode blev spotprisen vægtet med bruttoforbruget for forbrugergrupper med et forbrug under og over 100 MWh. I tillægget for 2017 blev spotprisen vægtet med forbruget for forbrugergruppen med et årligt forbrug over 100 MWh. Dette skift i metode blev anvendt grundet tilgængeligheden af data for fikseret residualforbrug. Metoden til bestemmelse af tillægget for 2018 vil ligeledes anvende denne vægtning. 21. Energistyrelsen indsamler to gange årligt prisdata fra handelsselskaberne. De halvårlige datasæt udarbejdes af Energistyrelsen og dækker perioden fra 1. juli 2016 til 31. juni Datasættene indeholder kun priser for DK samlet. Data for og eksisterer således ikke. Der bestemmes derfor kun ét tillæg, som dækker begge områder. Data inkluderer kun priser, hvor mindst 95 pct. af det sam-\n7 Side 7/9 lede elsalg sælges til en variabel pris. Denne grænse er anvendt, da tillægget skal afspejle prisudviklingen i spotprodukter på markedet. 22. Energistyrelsens datasæt er inddelt i 7 forbrugsintervaller. 1 De to forbrugsintervaller med det laveste årlige forbrug frasorteres. Dette skyldes, at de indeholder forbrugere, der ikke er timemålte og har et årligt forbrug under 100 MWh, jf. punkt 49 i den godkendte metode. 23. Data fra Energistyrelsen er sorteret således, at der kun indgår produkter, hvor minimum 95 pct. af elsalget er solgt til en variabel pris. Den valgte grænse resulterer i et tab af forbrugsdata på mindre end 20 pct. Dermed indgår langt størstedelen af forbruget for forbrugergruppen med et årligt forbrug over 100 MWh, når tillægget beregnes. 24. Produkter der indeholder tillæg, såsom klimatillæg, støtte til sportsklubber, introduktionstilbud skal, jf. punkt 26 i bilag 2 ikke indgå i beregningerne af tillægget. Datagrundlaget indeholder imidlertid ikke mange observationer, og en frasortering af virksomheder med grønne profiler vil resultere i endnu færre observationer, hvorfor der ikke er foretaget en frasortering. Dette er en ændring ift. fastsættelsen af tillægget for 2017, hvor der blev foretaget en manuel frasortering af elhandelsvirksomheder med en grøn profil. 25. Tabel 3 viser tillæggene for timemålte forbrugere med et årligt forbrug over 100 MWh for 2. halvår 2016 og 1. halvår Den opgjorte detailpris er et volumenvægtet gennemsnit af detailprisen for de 5 største forbrugsgrupper, jf. punkt 50 i den godkendte metode. Tillægget for 2018 fastsættes som et simpelt gennemsnit af tillæggene for de to halvår. 26. Tillægget for timemålte forbrugere med et årligt forbrug over 100 MWh fastsættes til 20,8 DKK/MWh for Tillægget for 2017 blev fastsat til 49,1 DKK/MWh og er således faldet 58 pct. ift. tillægget for Der henvises til punkt 30 i vurderingen vedrørende denne udvikling. TABEL 3 TILLÆG FOR TIMEMÅLTE FORBRUGERE MED ET ÅRLIGT FORBRUG OVER 100 MWH, DKK/MWH Periode Detailpris Spotpris Tillæg 2. halvår ,2 241,6 21,6 1. halvår ,7 223,6 20,0 Middelværdi 253,4 232,6 20,8 Kilde: Energinet.dk, Energistyrelsen samt egne beregninger. Note: Tillægget beregnes ved at fratrække spotprisen fra detailprisen. Alle værdier er indekseret til 4. kvartal De 7 forbrugsintervaller er opdelt på forbrugsstørrelserne: 0-20 MWh, MWh, MWh, MWh, MWh, MWh og MWh.\n8 Side 8/9 VURDERING 27. Tillæggene er fastsat i henhold til elforsyningsloven samt den af Energistilsynet godkendte metode til bestemmelse af tillæggene. Se tabel 4 for en oversigt over tillæggene for 2016, 2017 og VURDERING AF 2018 TILLÆGGENE FOR FORBRUGERE MED ET ÅRLIGT FORBRUG UNDER 100 MWH 28. Tillæggene for ikke-timemålte forbrugere med et årligt forbrug under 100 MWh er henholdsvis 74,4 DKK/MWh og 74,7 DKK/MWh i og. Tillægget er således steget 0,2 DKK/MWh i, mens det er steget 5,0 DKK/MWh i. Tillægget for overstiger nu tillægget for. En mulig forklaring på den store stigning i tillægget for er, at spotprisen er faldet mere i sammenlignet med i perioden december 2016 til juni Spændet mellem spotprisen i og er faldet fra 30 DKK/MWh i november 2016 til 3 DKK/MWh i maj Udbyder en elhandelsvirksomhed sit produkt til samme pris i og vil forskellen mellem detailpris og spotpris vokse mest i. TABEL 4 FASTSATTE TILLÆG FOR 2017 OG 2018 SAMT ÆNDRINGEN MELLEM ÅRENE, DKK/MWH Forbrugergruppe 2018 tillæg 2017 tillæg 2016 tillæg Ændring ift Ikke-timemålte, under 100MWh Ikke-timemålte, under 100 MWh Timemålte, under 100MWh Timemålte, under 100 MWh Timemålte, over 100 MWh og 74,7 69,7 69,1 5,0 74,4 74,3 71,6 0,2 66,7 62,3 61,2 4,4 68,1 68,4 64,1-0,3 20,8 49,1 24,5-28,3 Kilde: Elpris.dk, Energinet.dk, Energistyrelsen, Nordpool samt egne beregninger. Note: Tillæggene for 2016 og 2017 er de faktiske tillæg fra året. De angivne værdier for 2016 og 2017 er ikke indekseret til 4. kvartal Tillæggene for timemålte forbrugere med et årligt forbrug under 100 MWh fastsættes til henholdsvis 68,1 DKK/MWh og 66,7 DKK/MWh i og. Tillægget er således faldet 0,3 DKK/MWh i, mens det er steget 4,4 DKK/MWh i.\n9 Side 9/9 VURDERING AF 2018 TILLÆGGET FOR FORBRUGERE MED ET ÅRLIGT FORBRUG OVER 100 MWH 30. Tillægget for timemålte forbrugere med et årligt forbrug over 100 MWh fastsættes til 20,8 DKK/MWh. Det svarer til et fald på 28,3 DKK/MWh eller 58 pct. i forhold til det tilsvarende tillæg for Faldet fra 2017 til 2018 kan ikke umiddelbart tilskrives, at grønne elhandelsvirksomheder ikke er blevet frasorteret, da flere produkter med et pristillæg vil medvirke til en højere detailpris og dermed et højere tillæg. Sekretariatet bemærker, at tillægget for 2016 blev fastsat til 24,5 DKK/MWh, og at tillægget for 2018 svarer til tillægget for 2016 i størrelse. Sekretariatet kan ikke umiddelbart redegøre for det meget høje tillæg for Sekretariatet bemærker, at forbrugere med et forbrug over 100 MWh har ressourcer til at undersøge elmarkedet og forhandle en god pris. Detailprisen for denne forbrugergruppe følger engrosmarkedet tæt, hvilket resulterer i næsten sammenfaldende tillæg for 2. halvår 2016 og 1. halvår 2017.\nFASTSÆTTELSE AF TILLÆG TIL SPOTPRI- SEN FOR KONKURSRAMTE KUNDER 2016\nPUNKT 5 ENERGITILSYNETS MØDE DEN 23. FEBRUAR 2016 FASTSÆTTELSE AF TILLÆG TIL SPOTPRI- SEN FOR KONKURSRAMTE KUNDER 2016 23. februar 2016 Engros & Transmission /10917 SLRS RESUMÉ 1. I tilfælde af en elhandelsvirksomheds\nUDKAST TIL SEKRETARIATSAFGØRELSE VEDRØRENDE KOMPENSATION AF HAV- VINDMØLLEPARKER VED PÅBUDT NEDRE- GULERING\nUDKAST TIL SEKRETARIATSAFGØRELSE VEDRØRENDE KOMPENSATION AF HAV- VINDMØLLEPARKER VED PÅBUDT NEDRE- GULERING 27. september 2016 Engros & Transmission 16/03264 PCO SAGSFREMSTILLING BAGGRUND 1. I denne sag