Nye perspektiver på stress - PDF\nDownload "Nye perspektiver på stress"\n1 Nye perspektiver på stress\n3 Malene Friis Andersen & Svend Brinkmann (red.) Nye perspektiver på stress KLIM\n4 Malene Friis Andersen & Svend Brinkmann (red.): Nye perspektiver på stress forfatterne og Klim, 2013 Omslag: Joyce Grosswiler Tryk: Pozkal, Polen ISBN: udgave, 1. oplag, Aarhus 2013 Forlaget Klim Alle rettigheder forbeholdes. Fotografisk, mekanisk eller anden gengivelse af denne bog eller dele heraf er forbudt uden forlagets skriftlige tilladelse ifølge gældende dansk lov om ophavsret. Undtaget herfra er korte citater til brug i anmeldelser.\n5 INDHOLD Nye perspektiver på stress i arbejdslivet 7 Malene Friis Andersen & Svend Brinkmann Når omfavnelse bliver til kvælertag: Hvordan kan arbejdet blive et spørgsmål om liv eller død? 23 Malene Friis Andersen Stress som en kollektiv proces: En feltfortælling 55 Tanja Kirkegaard Stress i arbejdslivet: Konstituteringen af en epidemi 75 Svend Brinkmann Du skal kende dig selv! Nej, du skal kende din forretning! 93 Michael Pedersen & Anders Raastrup Kristensen Det moderne stresskompleks om at vælge sin stress med omhu 109 Ole Thyssen Kan medarbejdere stoppe stress? 131 Mia Husted & Ditte Tofteng Håndtering af stress i organisationer med inspiration fra socialkonstruktionisme 159 Gitte Haslebo & Gro Emmertsen Lund Stress et menneskeligt svar på umenneskelige betingelser 181 Nadja U. Prætorius Det stressede individ og det bæredygtige stressregnskab 205 Majken Matzau\n7 NYE PERSPEKTIVER PÅ STRESS I ARBEJDSLIVET Malene Friis Andersen & Svend Brinkmann Stress har været på alles læber det seneste årti. Vi går i stort antal ned med stress, bliver sygemeldt fra arbejdet og må i værste fald modtage førtidspension. Der bliver indført stresshåndteringsværktøjer og stresscoaches på arbejdspladser, og flere og flere gør brug af mindfulness og andre teknikker for at finde ro og balance. Hvad er stress? var i 2012 på top ti-listen over de mest googlede spørgsmål i Danmark, og der hersker generelt en rådvildhed med hensyn til at forstå, forebygge og behandle stress. Mennesker har altid oplevet helbredsproblemer i forbindelse med deres arbejdsliv, men det lader alligevel til, at der er sket noget afgørende nyt, når så mange mennesker oplever stress i disse år. Ifølge fakta samlet af Stressforeningen gælder det bl.a., at danskere er sygemeldt pga. stress hver eneste dag, at danskere (ca. 12 % af befolkningen) har symptomer på alvorlig stress hver dag, samt at stress koster Danmark 14 mia. kr. om året i form af sygefravær, tidlig død og udgifter til sundhedsvæsenet (Stressforeningen 2013). Pålideligheden af disse tal kan diskuteres, men der er ingen tvivl om, at de udtrykker en almen forståelse af, at stress er et særdeles udbredt problem. Det er velkendt, at stress er relateret til udvikling af depression, angst og endda kan give hjerneskader, så det er ikke så mærkeligt, at stress er blevet noget, man frygter, opsøger viden om og søger at modvirke. Men hvad er stress egentlig, og hvorfor er stress så allestedsnærværende netop i vores tid? Det er ikke en nem opgave at præcisere og afgrænse, hvad stress er. Til manges overraskelse findes der ikke en officiel definition af stress, som forskere, behandlere eller konsulenter er enige om, og ej heller er stress en selvstændig anerkendt diagnose i de officielle diagnosesystemer (ICD, DSM). Derfor opstår der ofte flere spørgsmål end svar, når man forsøger at indfange 7\n8 Malene Friis Andersen & Svend Brinkmann og præcisere stress som fænomen og tilstand. Er stress en folkesygdom og epidemi, der rammer en stadig større andel af danskerne? Er stress bare et andet ord for travlhed og utilfredshed? Er vi blevet en nation af pylrede og krævende borgere, som har vanskeligt ved at håndtere livets op- og nedture og almindelig eksistentiel modgang? Er stress en narrativ konstruktion og en kollektiv fortælling om alskens utilfredshed og brok, som vi netop nu i vores tidsalder har besluttet at navngive stress? Bliver vi mere stressede af at tale og skrive om stress? Eller dækker begrebet stress en reel psykisk og fysisk lidelsesfuld sygdom, som forringer den stressramtes livskvalitet, helbred og arbejdsevne i en sådan grad, at hverken samfund, behandlere eller arbejdspladser kan tillade sig at sidde det overhørigt? Disse spørgsmål bliver alle direkte eller indirekte behandlet i denne bogs kapitler. At der ikke eksisterer en alment anerkendt definition og afgrænsning af stress hverken som begreb eller som lidelse, efterlader os i den situation, at vi kan svare både ja og nej til alle de nævnte spørgsmål uden egentlig at tage fejl, da det i hvert tilfælde vil afhænge af, hvordan vi beslutter os for at definere stress i den konkrete sammenhæng. På trods af eller måske netop på grund af den manglende enighed om stress er der et stort behov for, at vi giver os tid til at undersøge, præcisere og reflektere over stress som fænomen, årsager til stress og mulige løsninger. For selvom stress har været på både virksomheders, konsulenters, forskeres og mediers dagsorden gennem det seneste årti, er det desværre ikke lykkedes at nedbringe antallet af personer, der fortæller om og sygemelder sig på grund af belastninger i det psykiske arbejdsmiljø (Arbejdstilsynet 2012). Det lader til, at uanset, hvor mange penge der postes i forebyggelse og håndtering, er mængden af stress konstant eller endda stigende. Så måske er det tid til at træde to skridt tilbage og begynde med at diskutere, hvad stress egentlig er, inden vi kaster os over løsninger til forebyggelse og håndtering. I denne antologi tager vi udgangspunkt i netop det forhold, at der ikke eksisterer en fælles forståelse af, hvad stress er, hvordan den opstår, eller hvordan stress skal forebygges eller reduceres. Antologiens bidragydere beskæftiger sig alle med stress hovedsageligt i relation til arbejdsmarkedet men hvad de hver især forstår ved stress, hvordan de beskæftiger sig med stress, og fra hvilket udgangspunkt de betragter fænomenet, er forskelligt. Og dette er lige præcis vores hensigt med bogen: Ved at samle en række af 8\n9 Nye perspektiver på stress i arbejdslivet Danmarks førende forskere og praktikere inden for stressområdet vil vi belyse, problematisere og udvikle stressbegrebet fra forskellige vinkler. Håbet er, at forskere, politikere, arbejdsmiljørådgivere, behandlere, virksomheder og enkeltpersoner opnår en øget forståelse af begrebets kompleksitet samt en motivation til i fællesskab at udpege en frugtbar retning og et solidt ståsted, hvorfra en fælles forståelse af, hvad stress er og ikke er, kan udvikles. Og i forlængelse heraf håber vi også, at vi kan være med til at belyse, hvad der skal til for, at vi bedst muligt forebygger og håndterer de udfordringer, som stress fører med sig for individet såvel som for arbejdspladser og samfundet som helhed. I dette introduktionskapitel vil vi kort berøre centrale temaer inden for stressforskningen herunder spørgsmål om udbredelsen af stress, og hvordan stress kan karakteriseres som tilstand. Vi vil løbende fremhæve både den enighed og uenighed, der kendetegner de forskellige stresstemaer, for også derigennem at bringe opmærksomhed over for behovet for en øget refleksion og præcisering af stress som fænomen. Selvom der efterhånden findes en stor mængde stressforskning af mange forskellige tilsnit, ønsker vi at mane til forsigtighed med hensyn til at betragte den eksisterende forsknings resultater som nødvendigvis objektivt sande og indiskutable. Hvor udbredt er stress? Som man spørger får man svar Vi hører ofte nye men altid høje tal for, hvor mange personer i den danske befolkning der føler sig stressede, og hvor meget stress koster samfundet og virksomheder i form af ineffektivitet, nedsat produktion, øget sygefravær og træk på sundhedssektoren. Vi indledte dette kapitel med eksempler på sådanne tal fra stressforeningens hjemmeside. Men hvor udbredt er stress egentlig? Dette spørgsmål er vanskeligt at svare på, da heller ikke den anerkendte forskning opererer med et velafgrænset og veldefineret stressbegreb eller metoder til at måle forekomsten af stress med (Kopp, Thege, Balog & Stauder 2010). Derfor er det reelt ikke på nuværende tidspunkt muligt at danne sig et samlet billede af forekomsten af stress eller ændringer i forekomsten af stress over tid. Forskere har forskellige tilgange og holdninger til, hvordan vi bedst operationaliserer og måler stress. Nogle forskere mener, at vi skal måle 9\n10 Malene Friis Andersen & Svend Brinkmann fysiologiske reaktioner for at kunne udsige noget præcist om, hvorvidt en person er stresset eller ej. Dette gøres typisk ved hjælp af måling af kortisol i blod eller spyt (Eller, Kristiansen & Hansen 2011) samt måling af hjerterytmevariabilitet (Collins 2001). Mest udbredt er det dog at forsøge at måle stress ved hjælp af spørgeskemaer (Kopp et al. 2010), og det er resultater fra denne type undersøgelser, der med jævne mellemrum rammer avisernes forside. Men der er stor forskel på, hvordan man i disse spørgeskemaer måler stress. Lidt firkantet opstillet kan metoderne inddeles i to typer: En indirekte metode samt en direkte metode. Den indirekte metode er karakteriseret ved, at man stiller personen spørgsmål om, hvorvidt denne har oplevet et vist antal psykiske, fysiske og/eller adfærdsmæssige symptomer, som man i den konkrete undersøgelse kobler til stressreaktionen. Udfordringen ved denne metode er dog, at der som nævnt ikke eksisterer enighed om en definition af stress som begreb eller tilstand. Derfor varierer det fra undersøgelse til undersøgelse, hvilke symptomer man spørger til, samt hvor man har sat skæringslinjen (cut-off-score) for, hvor mange symptomer og med hvilken alvorlighedsgrad, de skal forekomme, for at man rubriceres som stresset. Derudover varierer undersøgelserne også med hensyn til, om de i formuleringen af spørgsmålene har angivet en specifik tidsperiode og hvilken tidsperiode de angiver som symptomerne skal have forekommet i, fx har du inden for de sidste to uger oplevet følgende... ) (se fx Kopp et al. 2010) for en gennemgang af en række spørgeskemaer og interviewmetoder til måling af stress). Den direkte metode til at måle stress dækker over en variation af spørgsmål, hvor man eksplicit beder personen forholde sig til, hvorvidt han eller hun oplever stress eller føler sig stresset, fx hvor ofte har du inden for de seneste to uger følt dig stresset? I nogle undersøgelser forklares det i en lille tekstboks ved siden af spørgsmålet, hvordan man definerer stress i den pågældende undersøgelse (Christiansen & Hansen 2010; Elo, Leppänen & Jahkola 2003), mens man i andre undersøgelser lader det være op til personens subjektive forståelse af, hvad stress er (Jakobsen et al. 2013). Ikke overraskende er udfordringen ved de direkte metoder, at der både forskere imellem, og selvfølgelig også lægpersoner imellem, må antages at være meget store forskelle, hvad angår deres opfattelse af stress som fænomen og begreb. Psykiatrifondens befolkningsundersøgelse fra 2011 viste fx, at 21 % af de 10\n11 Nye perspektiver på stress i arbejdslivet adspurgte angiver at være enige eller meget enige i udtalelsen Jeg har på et tidspunkt være stresset i en grad, så jeg overvejede at søge hjælp, sygemelde mig, sige mit job op eller omlægge mit liv markant. (Psykiatrifonden 2013). En sådan undersøgelse er bestemt ikke værdiløs, men dens resultater er temmelig vanskelige at fortolke, eftersom det er umuligt at vide, hvad respondenterne lægger i at være stresset. Som det ses, er der stor variation i, hvordan man måler og undersøger stress. Vi kender ikke til videnskabelige undersøgelser af, i hvilken udstrækning resultaterne påvirkes af de specifikke spørgsmål, man har valgt at stille i den enkelte undersøgelse. Men det er velkendt fra forskningen i spørgeskemakonstruktion generelt, at endog ganske små variationer i spørgsmålene kan give forskellige resultater (Olsen 1995; 2001). Den manglende definition af stress og den manglende enighed om målemetode gør det vanskeligt for såvel lægmænd som forskere, professionelle, behandlere og beslutningstagere at afkode og skabe mening i de mange undersøgelser, der ganske ofte rammer avisernes overskrifter: Hvor mange har nu stress? På nuværende tidspunkt må det mest reelle svar være: Som man spørger, får man svar. Men samtidig er der ingen tvivl om, at stress forekommer at være særdeles udbredt, og at massemediernes hyppige rapportering om dette i sig selv har en betydning for, hvordan mennesker fortolker det subjektive ubehag, de oplever fra tid til anden. På trods af den beskrevne usikkerhed kan det alligevel være relevant at give i det mindste et bud på forekomsten af stress blandt danskerne. Dette vil vi gøre ved hjælp af to af de største befolkningsundersøgelser i Danmark, som er gennemført af henholdsvis Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø (NFA) og Statens Institut for Folkesundhed, SDU (SIF). Begge undersøgelser har fokus på sundhed, livsstil og helbredsproblemer, og undersøgelsen fra NFA har desuden et omfattende fokus på arbejdsrelaterede faktorer. I NFA s undersøgelse Arbejdsmiljø og helbred i Danmark svarer 15 %, at de inden for de sidste to uger har følt sig stresset hele tiden eller ofte, mens 27 % svarer sommetider, og 58 % svarer sjældent eller aldrig til spørgsmålet (Jakobsen et al. 2013). SIF stiller i undersøgelsen Sundheds- og sygelighedsundersøgelse spørgsmålet: Hvor ofte føler du dig nervøs eller stresset? og finder i 2010, at 13 % ofte føler sig nervøse eller stressede. Samme spørgsmål blev stillet i en lignende undersøgelse fra SIF i 11\n12 Malene Friis Andersen & Svend Brinkmann 2005, og der ses en stigning i andelen, der svarer positivt til dette spørgsmål, da blot 9 % angav at føle sig nervøse eller stressede ofte i 2005 (Christensen 2012). Spørgsmålene om stress i både NFA s og SIF s undersøgelse er eksempler på direkte spørgsmål, men som det ses, er spørgsmålene forskelligt udformet. NFA s spørgsmål går kun på stress, og desuden præciseres en given tidsperiode, mens undersøgelsen fra SIF ikke angiver en specifik tidsperiode for tilstanden, og desuden spørges der både til stress og nervøsitet i et og samme spørgsmål. En række andre undersøgelser har også sat fokus på, hvad det er, der stresser os. En undersøgelse fra Djøf s analysebrev viser, at 83 % af de adspurgte angiver, at arbejdet er den primære årsag til deres stress (Djøf 2012). Her finder NFA, at 52 % oplever arbejdet som den vigtigste kilde til stress, mens 43 % svarer både arbejde og privatliv. Kun 5 % angiver i NFA s undersøgelse, at privatlivet er den vigtigste kilde til stress (Jakobsen et al. 2013). Denne tendens er i overensstemmelse med fokus for denne antologi, da kapitlerne centrerer sig om forholdet mellem arbejdsliv og stress. Stress som tilstand Stress betragtes officielt ikke som en sygdom, idet stress som nævnt ikke indgår som en selvstændig diagnose i hverken ICD-10 eller DSM-IV dia gnose systemerne (Borg et al. 2010). Der eksisterer derfor ikke klare kriterier for, hvornår man er stresset, hvad der er kernesymptomerne på stress, hvor alvorlige symptomerne skal være, eller i hvor lang tid de skal have varet, før der er tale om stress. Flere har dog forsøgt at koble en række symptomer til stress tilstanden, og disse symptomer opdeles ofte i tre typer: fysiske symptomer, psykiske symptomer og adfærdsmæssige symptomer. Typisk peges der på følgende symptomer som associeret til stressreaktionen (listen skal ikke betragtes som fyldestgørende): 12\n13 Nye perspektiver på stress i arbejdslivet Psykiske symptomer Diffus utilpashed Træthed, ulyst Uoverkommelighedsfølelse Nedtrykthed, lav selvfølelse Let til tårer Rastløsthed Koncentrationsbesvær Hukommelsessvigt Indlæringsvanskeligheder Fysiske symptomer Hovedpine Søvnforstyrrelse Kolde hænder og fødder Svimmelhed Mavesmerter Hjertebanken Forhøjet blodtryk Adfærdsmæssige symptomer Ændrede spisevaner Øget forbrug af alkohol og tobak Vanskelighed ved at falde i søvn Vanskelighed ved at sove igennem Øget involvering i konflikter Social isolering 13\n14 Malene Friis Andersen & Svend Brinkmann En oplagt konsekvens af den manglende definition og præcisering af stress er, at det vil variere fra behandler til behandler, om de vil afkode en given tilstand og problemstilling som stress, depression, angst, belastningsreaktion, livskrise eller endda et somatisk helbredsproblem som fx thyreoideasygdom (stofskiftesygdom) eller blodmangel. Hvordan de enkelte symptomer afkodes, vil have stor betydning for, hvilken behandling og hvilke tiltag der igangsættes. Den manglende præcisering i forbindelse med stress kan desuden gøre det vanskeligt for såvel ledere som medarbejdere at navigere, når en tilsyneladende stressramt medarbejder viser mistrivsel. For hvornår og hvordan skal man handle, når en ansat eller en kollega fortæller, at han eller hun er stresset? Hvor alvorligt skal man tage det, når ens kollega omtaler sig selv som stresset, eller når man selv føler sig stresset? Og hvad er det, man som arbejdsplads arbejder med og for, når man har en indsats rettet mod at reducere eller forebygge stress? Selvom der ikke er enighed om hverken definitionen af stress, måling af stress, eller hvilke symptomer der uden tvivl kan associeres til stress, har man gennem årene fået en temmelig indgående forståelse af, hvad der karakteriserer selve den fysiologiske side af stressreaktionen. I faktaboksen nedenfor giver vi en kort redegørelse for de fysiologiske processer. Fysiologien i stressresponset Stressreaktionen er i traditionel forstand en fysiologisk tilstand, der udløses af en aktivering af det sympatiske nervesystem. Det sympatiske nervesystem er en del af det autonome nervesystem, som endvidere består af det parasympatiske nervesystem (Netterstrøm 2002). Både det sympatiske og det parasympatiske nervesystem har forbindelse til indre organer, kirtler og blodkar via nervetråde. Men det sympatiske nervesystems og det parasympatiske nervesystems aktivitet har vidt forskellige konsekvenser for vores kropslige og psykiske velbefindende, idet de to systemer har modsatrettede effek ter: Aktivering af det sympatiske nervesystem resulterer blandt andet i udvidelse af pupillen, øget hjertefrekvens og blodtryk, hæmning af fordøjelse og spytafsondring samt en øget udskillelse 14\n15 Nye perspektiver på stress i arbejdslivet af adrenalin og noradrenalin fra binyrebarken, mens en aktivering af det parasympatiske nervesystem medfører nedsat hjertefrekvens og blodtryk og stimulering af fordøjelse og seksuel opstemthed (Sapolsky 2004). Begge nervesystemer udsender løbende impulser til de forskellige organer, og effekten bestemmes af balancen mellem de to systemer. Noradrenalin og adrenalin er stressresponsets hormonelle grundsten og udløses efter få sekunders belastning. Disse to hormoner er hovedårsagen til den øgede hjertefrekvens og blodtryksstigning. En anden vigtig gruppe hormoner i stressresponset er kortisol, som frigives i øget mængde ved belastning. Kortisols funktion er blandt andet at bakke adrenalinens aktivitet op over perioder på minutter eller timer (ibid.; Netterstrøm 2002). En forhøjet mængde af kortisol i blodet medfører en øget nedbrydning af højmolekylære stoffer til letoptagelige molekyler (sukkerstoffer omskabes til glukose, der kan optages af cellerne og fedtstoffer nedbrydes til fedtsyrer). Herigennem nedbrydes energi til fysisk aktivitet. Denne nedbrydning betegnes katabole processer, som er modsætningen til de anabole processer, der er karakteriseret ved at være vævsopbyggende. (ibid.). De katabole processer har en ganske praktisk funktion ud fra den betragtning, at stressresponset evolutionært set har til opgave at øge vores mulighed for at slippe levende ud af en kritisk situation: Hvad enten man anvender fight- eller flight-strategien, er der brug for et energiboost. Stressresponsets hormoner har indflydelse på immunsystemet, og især kortisol er medvirkende til, at immunforsvaret nedbrydes under stress. Immunforsvaret hæmmes dog først, når stressresponset har stået på i længere tid. Først vil aktiveringen af det autonome nervesystem faktisk forbedre immunforsvaret, men forsætter kroppens stressrespons over længere tid, vil den fortsatte udskillelse af kortisol og aktiveringen af det sympatiske nervesystem resultere i, at immunforsvaret bliver mindre funktionsdygtigt og rent faktisk begynder at nedbryde sig selv (Sapolsky 2004). Et forhøjet niveau af kortisol øger endvidere risikoen for visse former for depression betragteligt (Netterstrøm 2002). Det synes veldokumenteret, at især længerevarende stress også kan have alvorlige konsekvenser for det fysiske helbred i form af fx hjerte-kar-sygdomme (ibid.; Kivimäki et al. 2012). 15\n16 Malene Friis Andersen & Svend Brinkmann Stress er ingens og dermed allemandseje Ud over den naturvidenskabelige tilgang til stress som et fysiologisk respons har stressbegrebet også psykologiske, sociologiske og mange andre faglige betydninger (for ikke at tale om lægmandsdefinitioner). Og måske er netop uklarheden, flertydigheden og den diffuse karakter af fænomenet årsag til, at stress tilsyneladende er så udbredt og allestedsnærværende: Stress er udbredt hos den danske befolkning, stress er udbredt som omdrejningspunkt i den offentlige debat, i forskningsansøgninger og i forhandlinger mellem arbejdstager og arbejdsgiver. Mere eller mindre professionelle behandlere lover på deres hjemmesider, at netop de kan tilbyde et liv uden stress, og erhvervskonsulenter sælger indsatser til virksomheder med løftet om stressfrie produktive arbejdspladser med højeffektive og stressrobuste medarbejdere. Den manglende afklaring bevirker, at vi alle kan få en del af kagen på godt og ondt: Stress er blevet big business. Vi kan alle blive enige om, at der skal gøres noget for at forebygge, reducere og behandle stress. Men vi træder direkte ind i en ny uenighed, når vi hver især skal pege på, hvad der konkret skal forandres, og hvilke tiltag der skal igangsættes for at reducere stress. Er det omgivelserne, der skal ændres? Og, i så fald, er det den konkrete arbejdsplads, eller er det mere overordnede samfundsmæssige betingelser for arbejdslivet, der skal forandres? Er det medarbejderen og dennes personlighed, adfærd, stress tærskel og håndteringsstrategier, der skal ændres og optimeres? Eller er stress et spørgsmål om bedre ledelse? Er det selve måden, hvorpå vi taler om stress, der skal ændres, så ordet stress ikke længere er så tilgængeligt i vores diskussioner og fortolkninger og dermed måske heller ikke oplevelsen af at være så stresset? Eller er det alle delene, der skal ændres på en og samme gang, og hvem skal i så fald forestå denne ændring? Den stressramte selv? Arbejdspladsen? Lederen? Sundhedssystemet? Samfundet? Hvem har svaret, og hvem har ansvaret? Som det ses, skal vi ikke grave dybt i stress som fænomen eller tale om stress i lang tid, før det afsløres, at der ofte er tale om en skinenighed. Den manglende præcisering af stress som fænomen og tilstand efterlader os famlende i blinde efter løsninger på stressproblematikken. Når selve problemstillingen er så uafklaret og udefineret, må løsningen i sagens natur blive tilsvarende upræcis og netop derfor ofte virkningsløs. Forfatterne i 16\n17 Nye perspektiver på stress i arbejdslivet denne bog vil hver især give deres bud på, hvad stress er, hvad stress skyldes, og hvordan man mere eller mindre konkret kan forebygge og håndtere stress i Danmark. Nogle bidragydere har i videnskabsteoretisk forstand overvejende realistiske perspektiver (hvor stress anskues som et reelt fænomen i verden, uafhængigt af menneskelige fortolkningsprocesser), mens andre har mere konstruktivistiske perspektiver (hvor stress i højere grad anskues som en sproglig og social konstruktion). Nogle fokuserer på de sociale og samfundsmæssige processers betydning for udviklingen af stress, mens andre er mere optaget af individets egen rolle og ansvar. Nogle kapitler er udarbejdet af reflekterede og erfaringstunge praktikere med fingeren på pulsen i forhold til de konkrete individer og arbejdspladser, som netop nu oplever og søger at håndtere det moderne arbejdslivs (stress)udfordringer. Andre kapitler er udarbejdet af forskere, som enten forholder sig teoretisk til stress som fænomen, eller som på baggrund af empirisk materiale søger at indkredse fænomenet stress. Målet med antologien er således ikke at opnå en enighed kapitlerne imellem, men et ønske om at vise, at der i den aktuelle stressdebat i Danmark findes flere nye perspektiver på stress i arbejdslivet, som hver især kan belyse relevante sider af det komplekse fænomen og som hver især tilbyder brugbare værktøjer til løsning af problemer med stress. Efter vores mening som bogens redaktører er der næppe et enkelt redskab, som med garanti vil fungere for alle mennesker eller i alle organisationer. Stress kan have mange årsager; mennesker og organisationer er vidt forskellige, så derfor er det vigtigt at have en flerhed af forståelsesformer til rådighed samt en flerhed af redskaber. I nogle tilfælde er det organisationen, der skal forandres, i andre tilfælde er det en bestemt ledelsesform og -teknologi, der skal undersøges kritisk. Sommetider kan det være personen selv, der måske kan drage nytte af at udvikle mere konstruktive håndteringsstrategier. Andre gange er det relevant at forholde sig til, om der er grundlæggende problemer med de samfundsmæssige betingelser for vores liv. Og ikke sjældent vil det være nødvendigt at tænke i både-og og ikke i enten-eller. Vi vil dog afslutningsvis opfordre til, at man inden for forskningen efterstræber at opnå enighed om, hvordan stress skal måles i spørgeskemaer og befolkningsundersøgelser, hvorved vi kan opnå en mere præcis viden om udbredelsen af stress, ændringer i forekomsten over tid samt forskel på antallet af stressede medarbejdere i forskellige brancher og jobtyper. Ligeledes 17\n18 Malene Friis Andersen & Svend Brinkmann vil en større grad af enighed om, hvornår noget er eller ikke er stress, øge sandsynligheden for, at problemdefinition og valg af indsats (hvad enten det er på individ- eller organisationsniveau) ikke blot vil afhænge af den enkelte læges, psykologs eller konsulents personlige præferencer og opfattelse af stress. Der findes naturligvis mange kompetente personer, der hver dag arbejder hårdt for at reducere stress på danske arbejdspladser og behandle stressramte medarbejdere. Men en øget enighed eller blot diskussion om stress som fænomen vil kunne skabe grobund for en større grad af erfaringsudveksling og udvikling af best practice i forhold til organisatoriske tiltag og individuel stressrehabilitering. Om bogens kapitler De første fem kapitler, der følger efter denne introduktion, har fortrinsvis et forskerperspektiv og en interesse i at belyse almene forhold ved stressfænomenet, mens bogens sidste fire kapitler i højere grad tager afsæt i praksiserfaringer med stressinterventioner på organisations- og individniveau samt praksisforskning. Det første kapitel er skrevet af Malene Friis Andersen, som er autoriseret psykolog, ph.d.-studerende og stressforsker ved Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø. Med udgangspunkt i interview med stresssygemeldte stiller kapitlet spørgsmålet: Hvordan kan det være, at stressresponset, der evolutionært er udviklet for at redde individers liv (relateret til kamp/flugt), aktiveres så ofte i vores arbejdsliv, selvom vi kun yderst sjældent er i livsfare her? Kapitlet viser, hvordan arbejdet i dag er blevet en potentiel eksistentiel stressbelastning, og beskriver dynamikken i stresssyndromet. Det følgende kapitel er skrevet af Tanja Kirkegaard, psykolog og ph.d.-studerende ved Aalborg Universitet og tilknyttet Arbejdsmedicinsk klinik i Herning. I forlængelse af empiriske undersøgelser i en dansk virksomhed søger kapitlet at udvikle en forståelse af stress, der overskrider individualismens perspektiv, og det vises, at både stress og coping har markante kollektive dimensioner. Stress bliver altså anskuet som en kollektiv proces, hvilket er et tema, der delvist videreføres i det næste kapitel af Svend Brinkmann, professor i psykologi på Aalborg Universitet. Brinkmann argumenterer for, at vi for at få en fuld forståelse af stress må inddrage både fysiologiske, psykologiske og 18\n19 Nye perspektiver på stress i arbejdslivet sociologiske perspektiver, men at vi endnu ikke har modeller, der teoretisk formår at integrere disse meget forskellige perspektiver. Michael Pedersen & Anders Raastrup Kristensen, begge adjunkter ved Copenhagen Business School, tematiserer i det efterfølgende kapitel de mange fremtrædende former for stresshåndtering i arbejdslivet. Kapitlet analyserer, hvordan stress i vid udstrækning hænger sammen med selvledelse, og at stress fortolkes som fejlslagen eller uoptimal selvledelse og tidsforvaltning. Ole Thyssen, professor på Copenhagen Business School, adresserer dernæst det moderne stresskompleks, som tematiserer stress som noget, individet rammes af udefra. Thyssen diskuterer, hvordan denne anskuelse kan have som konsekvens, at det personlige ansvar i menneskers liv dermed risikerer at forsvinde. Som en form for overgang mellem de mere traditionelt forskningsorienterede kapitler og de mere praksisforankrede kapitler kommer Mia Husted & Ditte Toftengs kapitel, der tager udgangspunkt i et aktionsforskningsprojekt. Begge forfattere var under gennemførelsen af projektet lektorer på Roskilde Universitet (nu er de ansat som seniorforskere ved Professionshøjskolen UCC), og de fortæller i kapitlet om erfaringer med projektet Stop Stress, der gennem trivselsfremmende og medarbejderinddragende tiltag søgte at mindske den arbejdsrelaterede stress i ældreplejen i en dansk kommune. Herefter følger et kapitel af Gitte Haslebo & Gro Emmertsen Lund, som begge arbejder i konsulentfirmaet Haslebo & Partnere og har en række publikationer om organisationsudvikling, ledelse, kommunikation og evaluering bag sig. De anlægger et socialkonstruktionistisk perspektiv på håndtering af stress i organisationer og inddrager eksempler fra deres arbejde. Forfatterne erstatter realismens spørgsmål: hvad er stress egentlig? med spørgsmålet om, hvordan organisationsmedlemmer kan inddrages i minimering af stress ved at arbejde med de meningsskabende processer i en organisation. Fokus på sprog og kommunikation rummer et stort forandringspotentiale. Det næste kapitel er skrevet af Nadja U. Prætorius, som er mag.art. i psykologi og specialist og supervisor i psykoterapi. Hun har som klinisk psykolog arbejdet med og skrevet om forebyggelse og behandling af traumer og stress. Prætorius argumenterer for, at det moderne (arbejds)liv har tingsliggørende, dehumaniserende og fremmedgørende aspekter, som er væsentlige at forstå i forbindelse med udviklingen af stress. Bogen rundes af med et bidrag skrevet af Majken Matzau. Matzau er erhvervspsykolog samt civiløkonom og har 19\n20 Malene Friis Andersen & Svend Brinkmann flere publikationer om stress bag sig. Matzau søger i sit kapitel at aflive nogle fremherskende myter om stress; myter, som Matzau argumenterer for, er med til at blokere for ordentlig forebyggelse og behandling af stress hos individer og i virksomheder. Det drejer sig blandt andet om myten om perfektionisme som årsag til stress samt om personlig udvikling som snuptagsløsning. Vi håber, at denne bog med dens forskellige bidrag kan være med til at kvalificere den nødvendige debat om stress i Danmark, der ofte er præget af forenklinger og fremhævning af enkelte aspekter ved stress på bekostning af en forståelse af fænomenet i sin helhed. Litteratur & øvrige kilder Arbejdstilsynet 2012: Overvågning af arbejdsmiljø og arbejdsmiljøindsats Borg, V, Andersen, MN, Kolte, IV & Andersen, MF 2010: White paper on mental health, sickness absence and return to work. København: Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø Christensen, AI, Ekholm, O, Davisen, M & Juel, K 2012: Sundhed og sygelighed i Danmark 2010 og udviklingen siden København: Statens Institut for Folkesundhed, Syddansk Universitet Christiansen JM & Hansen H 2010: Privatansatte magistres psykiske arbejdsmiljø. CASA Collins SM 2001: Emerging methods for the physiological assessment of occupational. Work, 17, pp Djøf 2012: DeFacto. Et analysebrev fra Djøf. København: Djøf Eller NH, Kristiansen J, Hansen ÅM 2011: Long-term effects of psychosocial factors of home and work on biomarkers of stress. International Journal of Psychophysiology, Vol 79(2), pp Elo, AL, Leppänen, A & Jahkola, A 2003: Validity of a single-item measure of stress symptoms. Scandinavian Journal of Work, Environment & Health, 29, pp Jakobsen, P, Bach E, Pedersen JM, Thorsen SV, Thomsen BL & Christensen BS 2013: Arbejdsmiljø og helbred i Danmark København: Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø Kivimäki, M, Nyberg, ST, Batty, GD et al. 2012: Job strain as a risk factor for 20\nSe signalerne ved din stressede kollega naviger i følsomt farvand\nSe signalerne ved din stressede kollega naviger i følsomt farvand Winnie Rasmussen, Psykolog Center for Mental Sundhed Aalborg Kommune Arbejdsmedicinsk Enhed Aalborg Universitetshospital, Klinik Akut Workshoppens\nNyttige samtaler om stress i organisationen\nAM:2017 Nyttige samtaler om stress i organisationen V. Organisationspsykolog Mette Kjærgaard Svendsen, zj4j@suf.kk.dk, 20291060, Arbejdsmiljø København Arbejdsmiljø Københavns budskaber De tørre tørre\nStress. Forebyggelse og håndtering af stress. Rigshospitalets vejledning. Forbedringsafdelingen\nStress Forebyggelse og håndtering af stress Rigshospitalets vejledning Det kan du bruge vejledningen til Denne vejledning er primært skrevet til dig, der er leder, arbejdsmiljørepræsentant eller tillidsrepræsentant


Faber, Phillip: 9 Grundtvig-sange og -salmer (KORALBOG)\nPhillip Faber, chefdirigent for DR Pigekoret, har i 2019/20 komponeret 9 nye melodier til Grundtvigs salmer og sange. Dette hæfte er koralbog/melodibog med klaver-/orgelarrangementer.\nDet er så yndigt at følges ud\nI 2020 fejrer Vartov Kirke valgmenighedens 100 år og Grundtvigs Højskole, Frederiksborg, fejrer Frederiksborg Højskoles 125 år. I den anledning har komponisten Phillip Faber, chefdirigent for DR Pigekoret, komponeret 9 nye melodier til Grundtvigs salmer og sange. Grundtvigs gamle tekster omsat til tidens tonesprog er en jubilæumsgave fra kirke og skole til unge i dag. Fredeiksborg Valgmenighed har bidraget til udgivelsen.\nPhillip Fabers melodier er smukke og sangbare og de fornemmes hurtigt velkendte. Vor tids filmusik, pop og folkemusik antydes i Phillips klassiske, enkle og raffinerede melodier. Udover ikoniske salmer og sange er medtaget to ikke tidligere melodisatte salmer "O, havde jeg vinger" og "Se, dagene svinder", som er fundet frem af provst Peter Balslev-Clausen.\nFaber, Phillip: 9 Grundtvig-sange og -salmer (SANGBOG)\nFaber, Phillip: 9 Grundtvig-sange og -salmer (SSAA, klaver/orgel)


Udgivet 27. november 2012\ti Nyheder\nUdgivet 26. november 2012\ti Nyheder\nBobby Chawla har succes i Australien\nHans klub Elwood har vundet de sidste 4 ud af 5 kampe\nSvanholms anfører og legspinner Bobby Chawla har nu fungeret et par måneder i sin rolle som spillende træner i hans nye klub Elwood i Australien.\nAmjad Khan i midten omgivet af unge KB talenter\nOrienteringsmøde på KB om Sports Academy Viborg\nDet var nogle meget interesserede unge cricketspillere fra KB, der på et orienterende møde om det kommende cricket-akademi i Viborg, som fulgte blandt andet Amjad Khans indlæg om dette nye spændende projekt. Det blev forelagt af Jørgen Jønsson og Amjad Khan på KBs anlæg, hvor KBs kontaktperson Jens Bønding havde sørget for lokaler og faciliteter til dette møde, som havde deltagelse af 12 ungdomsmedlemmer i KB.\nUdgivet 24. november 2012\ti Nyheder\nUdgivet 21. november 2012\ti Nyheder\nDansk crickets gode ven, og dengang assisterende landstræner Neil Foster, der i Peter Palle Klokkers landstrænerperiode var en fantastisk medtræner og et meget vigtigt led i det gode team, som også bestod af gærdetræneren Graham Saville, er vist nok lige blevet 50 år. Her 27 år efter den meget omtalte meriterende store testsejr over Indien, der dengang talte så gode spillere som Gavaskar, Azharuddin, og Kapil Dev, er denne kamp igen blevet ”samlet” op af de engelske historikere, hvor især Neil Foster, blev udskreget som den helt store helt efter hans eminente fastbowling i to halvlege på Chidambaram Stadium i Madras i den 4. test.\nUdgivet 20. november 2012\ti Nyheder\nUdgivet 16. november 2012\ti Forbundsnyt\nUdgivet 12. november 2012\ti Forbundsnyt\nUdgivet 2. november 2012\ti Nyheder


Giv et restaurantbesøg i gave - bybenedicte.dk\nDet kan være svært at finde den helt rigtige gave til en person, som du holder af. Sandsynligvis vil du gerne vise personen, hvad han eller hun betyder for dig, men dette kan være vanskeligt, hvis det er én, som du elsker højt. Heldigvis kan de fleste blive enige om, at en af livets store glæder er god mad. Derfor er et besøg på en fransk restaurant i Silkeborg i den grad en oplagt gave.\nVi lever i en verden, hvor materialisme vægtes enormt højt. For mange mennesker giver det stor værdi til deres liv at eje genstande, som de er glade for. Når du skal give en vigtig gave, kan det dog virke en smule overfladisk at give en fysisk genstand. I de fleste tilfælde vil man nemlig gerne have, at der ligger en større betydning bag gaven.\nVil du gerne opnå denne meningsfuldhed i din gave, kan det være en rigtig god idé at give et minde som for eksempel et besøg på en fransk restaurant i Silkeborg. Dette er nemlig en gave, som man altid kan huske tilbage på med et smil. Netop af denne grund er det også en gave, som ikke sådan lige går i glemmebogen eller ryger om bagerst i skabet.\nDen helt rigtige restaurant\nSkal du give et restaurantbesøg i gave, er det naturligvis ikke ubetydeligt, hvilken restaurant du vælger. Det kan for eksempel være oplagt at besøge en fransk restaurant i Silkeborg. Det franske køkken indeholder nemlig utrolig mange spændende retter, som de fleste mennesker drømmer om at sætte tænderne i.\nSkal du finde en god restaurant, er det en god idé at søge online. På internettet kan du læse nærmere om, hvilke retter der for eksempel bliver serveret på en fransk restaurant i Silkeborg. Således er du sikker på, at du vælger en restaurant som falder i din egen og modtageren af gavens smag.\naugust 27, 2020 admin restaurant Kommentarer lukket til Giv et restaurantbesøg i gave


Bitcoin Revolution anmeldelse - Kenvinreviews - rompamosconelmaltrato.eu\nBitcoin Revolution anmeldelse - Kenvinreviews\nDisse vil omfatte løgn om, hvem de er reguleret af (de er IKKE FDA-reguleret), der viser dig små overskud (som du aldrig vil se) og presse dig til at investere med det samme ved at hævde, at der vil være store træk på Bitcoin- eller Forex-markedet, som du nødt til at være en del af. Begrundet: min kærlighed til dette maverick-show, den øverste konto i FX Division er $ 300.000, hvilket stadig er op til $ 15mil i FX positioner. Ved at bruge dette handelssystem kan medlemmer opnå et minimumsindtjening på 88.586 kr. Kenvinreviews, de tager et mindre gebyr fra hver vindende handel, du eller den automatiske robot udfører. Igen ser det ud til at være det højeste afkast, som roboten kan opnå, ikke et dagligt løfte.\nFinansier din konto med det mindste beløb, der skal begynde at bruge Bitcoin Revolution Autotrader, og begynd at drage fordel af softwaren.\nVi oprettede også en adgangskode til vores nye konto. Velkommen til vores Bitcoin Revolution-gennemgang. Der er mange brugeranmeldelser online for softwaren. Den sidste ting, du ønsker, er at blive forvirret, når du prøver at udføre en vellykket handel. Selvom det ser ud til at være en legitim mulighed for handel med bitcoin, anbefaler vi alle brugere at starte med en risikofri demokonto for at blive fortrolig med platformen, før de investerer rigtige penge. 13 penge at tjene websteder, fortæl os det i kommentarerne. Blockchain er den teknologi, der gør digital digital valuta mulig. Fra min erfaring svarede alle spørgsmål, e-mail-support eller onlinesupport på mindre end 2 timer.\nTekniske krav er derfor ikke vigtige, ligesom den nuværende placering - i tvivlstilfælde kan du fortsætte med at handle, selv når du er i udlandet. Vi bekræftede, at der ikke er skjulte gebyrer eller gebyrer, når du opretter en konto eller foretager en tilbagetrækning. Bitcoin loophole korrekt gennemgang, da vi tilmeldte mægleren, der som tildelt os blev navngivet Broker Official. Disse anmeldelser med falske krav vil gøre alt for at få potentielle brugere til at deponere deres penge. Der er bestemt mange fordele, som en forex-erhvervsdrivende kan få ved automatiseret forex trading. Når du har oprettet din konto, og du har alt klar til at starte handel, er det tid til at indbetale rigtige penge for at begynde at bruge din live-konto og begynde at handle med Bitcoin-handel med Bitcoin Revolution.\nDette handelssystem er den rigtige aftale, og tro mig, når jeg siger, at jeg var meget skeptisk. Investering i bitcoin er ingen vittighed, og det bør være din højeste prioritet at sikre din investering. Den bedste del af brugen af denne avancerede automatiserede algoritme er, at brugerne ikke behøver at svede den ud for at tjene overskud. Svindlen er så populær, at den nu er blevet kopieret og foreviget af andre svindlere i håb om også at dupe naive investorer. 45 awesome måder at tjene penge på college, der er flere områder, hvor en simpel transkription certificering kan åbne døren til en lukrativ deltid eller endda på fuld tid. Desværre er dette den mest misforståede forretningstype. Det er hurtigt, enkelt at bruge og garanteret at give imponerende resultater. Vi vil lade alle vores sydafrikanske læsere, at dette er en løgn, almindelig og enkel.\nDer er desuden falske brugerkonti med enorme overskud.\nFortjener at være medlem af Bitcoin Revolutionen\nDer er også blogindlæg eller artikler, der endda taler om svindel. Skal jeg prøve dagshandel? 5 ting, som alle burde vide. Alt og alle involverede er ens, ”hedder det. Lige frem - Når det siger, at du ikke har brug for nogen erfaring, betyder de det! ”Bitcoin-verdenen er dette nye økosystem, hvor det ikke koster så meget at starte et nyt bitcoin-firma, det koster heller ikke meget at begynde at eje bitcoin, og det er en meget mere effektiv måde at flytte penge rundt omkring i verden på, ”Siger Tim Draper, risikokapitalist.\nTusinder af udenlandsk valuta startups som dig gennemgår den samme søgning efter Forex trading indkomst.\nI konventionel forstand indebærer digitale betalinger digital overførsel af midler fra en konto til en anden. Lad os sige, at du åbnede og kontoer med kr250 og indstiller roboten til at handle kr25 pr. Huobi japan (bittrade) åbner fuldt licenseret børs, den er baseret på speciel markedsanalyse, der kan forudsige markedet og udsving i markedspriserne nøjagtigt. Handel. Handel valutapar: din guide til handel valutapar, valutakurser svinger afhængigt af, hvilken valuta der er stærkere i øjeblikket. Dette skyldes den hurtige multiplikation i værdien af Bitcoins. Her har du to muligheder foran dig. Ressourcer, det er meget sikkert, vi kan bekræfte, at al kommunikation og data på auto trading platformen er krypteret og sikker. Du vil ikke, hvad vores team fandt ud af.\nEllers bør sydafrikanske forhandlere aldrig indbetale med denne uetiske, uærlige og vildledende software. Sådan bliver du millionær af 25, det gør jeg, det gør vi også. Nogle fantastiske fakta om online valutahandel, kontrollerer den egenkapital, du har brug for for at få en marginposition. Kun nye blokke kan tilføjes. Den bedste måde at få et rentabelt forex trading system er at købe et system, der allerede er oprettet til dig i stedet for at spilde tid på at prøve at lave dit eget. Bitcoin revolution-gennemgang: bevis for, at det er en fidus, det faktum, at Bitcoin Revolution ikke afslører detaljer om handelsalgoritmer, er temmelig almindeligt blandt kryptobotter, der er tilknyttet CFD-mæglere. Så vi ser ikke her meget af et problem, men som vi nævnte, er det altid bedre at starte med mindre beløb før du får tillid. Bitcoin blev opfundet af Satoshi Nakamoto i 2020; det er blevet en fælles digital valuta, der bruges til handel og accepteres i mange dele af verden.\nAlle kan tjene penge ved hjælp af dette program. Folk hævder, at handelssoftwaren bitcoin revolution blev set på Shark Tank og dens britiske version Dragon's Den. Dette alene er imidlertid ikke usædvanligt. Når man tænker på, hvordan økonomi og politik vil påvirke Bitcoin's pris, er det vigtigt at tænke på global skala og ikke kun om, hvad der sker i et enkelt land. Selv du kan oprette forbindelse til det bedste kundesupportteam for let at fjerne din tvivl og andre afklaringer.\nMinimumsbeløbet her er kr250 og i øjeblikket kan handelskontoen kun holdes i dollars.\nDisse detailhandlere inkluderer nu højprofilerede virksomheder som Amazon, Tesla og Microsoft. Gratis indikatorer for binære optionskort handelsstrategier, enkle., 98) hvor rødderne af N (er) 0 kaldes nuller for H (r), fordi de fremstiller H (s) 0, hvilket reducerer koncentrationen af frie actinmonomerer og sænker polymerisationshastigheden. Begge scenarier er ikke meget ønskelige for erfarne investorer. Bitcoin og cryptocurrencies har meget volatilitet, hvilket betyder, at der er risiko involveret. Gratis - Udviklerne af Bitcoin Revolution opkræver ikke noget for deres software, det er gratis tilgængeligt. Som navnet antyder, er denne platform her for at revolutionere måden, hvorpå cryptocurrency-handel udføres.\nFolk forstår og har generelt tillid til lavteknologiske løsninger som papirstemmer, der kan fortælles om. Men er det for godt til at være sandt? Den eneste forskel til "rigtige" handler er det faktum, at du ikke bruger din egen kredit. Hvis du Google dem, finder du de sande historier.\nDen ustabile karakter af cryptocurrency-markedet gør det ganske uforudsigeligt, så det er bedst, hvis du investerer midler, som du har råd til at tabe.\nHeldigvis var vores personale i stand til at udarbejde en kort liste over ensartede kontantgenererende systemer, disse er alle til stede og tilgængelige for dig i vores anbefalede sektion.\nVi tester faktisk hvert eneste system, som vi mener har potentiale til at generere indkomst, og når det først er gået gennem vores screeningsproces, tilføjer vi det til vores anbefalede afsnit.\nHan besluttede at risikere penge på det, han forventede at blive en fusk.\nUdbetalingssystemet viser detaljer om, hvordan alle brugere betales efter en fortjeneste, det gjorde på deres vegne. Hun sagde dog, at ACCC ikke havde modtaget nogen klager over Coinexx. Derudover har vi kontrolleret databaserne til FCA og FTC, men de ser ikke ud til at blive identificeret af dem muligvis.\nInden du kan begynde at handle med Bitcoin Revolution, skal du først registrere dig.\nDette kan være et delvist beløb eller det samlede deponerede beløb. Ingen centrale myndigheder er nødvendige eller kræves, idet alle transaktioner i en bitcoin-blok i gennemsnit verificeres hvert tiende minut. Det næste trin til at handle live er at indbetale en indskud. Denne platform er “Bitcoin Revolution” -platformen. Bitcoin revolution scam ❌ eller legit✔? lad os forklare, siden finanskrisen mistede folk deres tillid til regeringer eller "fiat" valutaer. Fra første gang du kommer ind på webstedet, bliver du mødt med et brugervenligt layout og enkelt design. Problemer med at købe bitcoins afhænger af dit land. Den vigtigste årsag til denne nøjagtighed er, at algoritmen til Bitcoin Revolution-softwaren ofte går forud for markedsraterne med en tiendedel af et sekund.\nVi kan ikke sige med sikkerhed, om denne side virkelig er originalen, fordi webstedet ikke har noget aftryk. Gå til Bitcoin Revolution-webstedet, og registrer dig. F.eks. Findes der en bilforhandler teoretisk for at forbinde chauffører med producenterne og levere yderligere merværdi-tjenester. Skal du købe den nye bil eller investere i bitcoin? »merkle hash. Den ene er at handle håndfri og nyde den automatiserede handelsoplevelse, hvor algoritmen henter handelssignaler, der peger mod gunstige markedsmuligheder. Bitcoin revolution er en webbaseret platform og kræver ingen installationer. Vi undersøgte også påstande om påtegninger af berømtheder af Bitcoin Revolutionen. Hver handling er farlig, hvis du ikke ved, hvad du skal gøre.\nVi synes, dette niveau af gennemsigtighed er fremragende. Læring fx - alt om forex market, handelsideer og diagrammer. Mæglerne accepterer normalt kredit- eller betalingskort, Neteller, Skrill, bankoverførsel eller europay. I denne Bitcoin Revolution-gennemgang vil vi undersøge, om softwaren er en fidus eller ej. Forsigtig: 4 skjulte farer ved forex trading, handel med Sydafrika er muligvis sikrest med et FSA-reguleret (eller registreret) brand. Vi modtog en e-mail-meddelelse om, at vores konto er verificeret på mindre end fem minutter.\nVowFX-gennemgang - 5 ting, du skal vide om Vowfx.com\nPå det seneste ser jeg flere og flere kommentarer som John's ovenfor, og det er faktisk en god ting, fordi folk vågner op... forhåbentlig. Søgningen viste sig imidlertid at være vanskelig, da mange af de anmeldelser, vi fandt, kom fra websteder uden et aftryk, så vi ikke kunne verificere ægtheden. Live forex charts, når du først har udviklet en konsistent strategi, kan du øge dine risikoparametre. 01 sekunder foran markedet og kan give sine brugere 1.300 pr. Dag og opnå 99. Så hvis du leder efter en partner til cryptocurrency-investeringer, har du dine muligheder. Igen bruges Bill Gates og Sir Richard Branson EXCESSIVELY til at legitimere, hvad vi opfatter som en bekræftet cryptocurrency-svindel. Hver gang efterspørgslen og udbuddet ikke er afbalanceret, er der altid en form for aktivitet, der finder sted. Disse signaler analyserer grundlæggende markedstendenser og oversætter dem til platformen og placerer handler automatisk for deres brugere. Vi var imponeret over den hurtige respons og hjælp, vi fik fra den konsulent, vi interagerede med.\nVi skrev en omfattende gennemgang om det og alle dets funktioner. En guide til oprettelse af en succesrig algoritmisk handelsstrategi (indbundet): perry j kaufman: 9781119224952. Andre kryptovalutaer er også lanceret i de senere år. I denne variant definerer du simpelthen de parametre, der spiller en vigtig rolle for dig i handel, såsom den maksimale investering pr. Handel eller den risiko, du vil tage. Tag dine egne konklusioner: Fra juli 2020 konkurrerer minearbejdere om en belønning på 25 bitcoins cirka hvert 10. Hvordan man handler med aktier og tjener penge med næsten intet, nedenstående tal er udelukkende baseret på matematiske modeller og er ikke beregnet til at indikere, at du vil tjene så meget. minut, når de med succes løser et puslespil. Seneste (RBTC) Bitcoin Revolution News. Det hjælper nybegynder eller ekspertbruger med at opnå stabil fortjeneste og i nogle tilfælde meget mere end det. Virkeligheden er, at de fleste mennesker sætter kr250 på mæglerkontoen, tænder softwaren og derefter…. Derefter får du en lille virtuel rundtur gennem platformens backend.\nDa de fandt ud af, at de var blevet suget ind i en fidus, havde familien solgt ejendele, var bagud på deres husleje og regninger og taget kortfristede lån. Der nævnes også en handelsapp, der har "laser-nøjagtig ydelse" og en 99. Du miner bitcoins ved at løse komplekse matematiske gåder. Den patenterede teknologi, der bruges her, har skabt software, der altid er et skridt foran markedet. Den bedste del er, at resultaterne, der er produceret af Bitcoin Revolution, testes og verificeres mod andre populære handelsbots som Bitcoin Code og Bitcoin Loophole. Fordelene ved den passive indkomstoption er simpelthen uovervindelig. Afslut - Klik på handel for at nyde præcis og nøjagtig håndfri handel drevet af vores prisvindende algoritme. Du kan enten handle manuelt eller i auto-tilstand baseret på din bekvemmelighed.\nDerudover vises grønne fade-ins regelmæssigt i øverste højre hjørne for at vise, at andre forhandlere, i vores tilfælde ”Sophia”, lige har tjent profit. Amanda lever sit budskab om "Be The Change", og for dem, der arbejder med hende og har hørt hende tale, er denne meddelelse for evigt tatoveret i deres sind. 10 bedste bitcoin payment gateways for 2020, bitcoin er ikke kun et nyt ord i Internet-tidsalderen eller teknologiske og økonomiske fremskridt, det er en start på en ny æra på Jorden! Der er meget volatilitet med cryptocurrencies. I dag er der meget forskellig software. En forex trading strategi er et program udviklet af mennesker om, hvordan man handler, så de kan tjene store overskud. En sådan analyse er naturligvis også principielt muligt ved selv at studere de tilsvarende kurser.\nAlle de virksomheder, der tilfældigvis bliver forkælet Med alle markedspladser, som f.eks. De virksomheder, der for det meste arbejder inden for cryptocurrency-sektoren, skal de certificeres. 1 sekunder foran markedet. En fordeling af de mest destruktive svindel i ethereum, så det er vores anmeldelse til en af verdens mest populære fiat-til-cryptocurrency-børser. Hemmeligheden er antallet af mikrohandler, det udfører, med en lille mængde investering pr. Handel. Al indtjening, der er foretaget på denne platform, kan trækkes tilbage uden at blive pålagt nogen skjulte gebyrer.\nLær Mere Om BitGo\nFradrag For Skatten På Binære Optioner\n- Nemmere Installationsproces\nAt Være Dødelig: Sygdom, Medicin Og Hvad Der I Sidste Ende Betyder


HKH Kronprinsen og Europaministeren til SA\nH.K.H. Kronprinsen og europaministeren deltager i kondolenceceremoni i Saudi Arabien\n19.06.2012 12:22H.K.H. Kronprins Frederik og europaminister Nicolai Wammen rejser i dag til Saudi Arabien for at deltage i kondolenceceremonien for den saudiske kronprins, som døde lørdag den 16. juni.\nHans Kongelige Højhed Kronprinsen og europaminister Nicolai Wammen rejser i dag til Saudi Arabien for at deltage i kondolenceceremoni i Jedda for den saudiske kronprins, Hans Kongelige Højhed Nayef bin Abdulaziz al-Saud, som afgik ved døden lørdag den 16. juni 2012.\nEuropaministeren kondolerer også som repræsentant for EU på vegne af EU's høje repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik Catherine Ashton.\nUdenrigsministerietPolitik og diplomatiNyhederUdenrigspolitiske nyhederSøvndal: Israel ignorerer det internationale samfund med flere bosættelser


Le Kaff - BeanClub\nUdenfor sidder to kvindelige gæster under de duftende blomster på adressens rosenbuske, mens der indenfor emmer af god drengehygge, idet kaffebarens ejer, Rizwan, med et blink i øjet pjatter med en stamgæst og hans to sønner. Bag de fire fyre strækker sig en finurlig væg beklædt med illustrationer af Anders Morgenthaler og ved siddepladserne i vinduet ligger henslængte puder, der matcher den karrygule tusch på væggen. Ind ad vinduet stråler eftermiddagens sol og afslører et detaljeret aftryk af læbestift på kanten af et efterladt vandglas. I luften blander duften af den selvsamme gæsts parfume sig med duften af chokoladecroissanter og sprøde avocadomadder med kylling og pesto.\nNed ad trapperne til kaffebarens indgang træder endnu en velkendt stamgæst, hvis hund fører an og i en fart vimser rundt om Rizwans bar og rutineret sætter sig pænt og venter på sin velkomsthilsen og belønningsslik. Rizwan hilser først på hunden og dernæst på ejeren, der vant bestiller sin kaffe to go og betaler med BeanClub. Med nysgerrige blikke følger både hunden og de to sønner med i Rizwans selvsikre håndbevægelser ved kaffemaskinen, mens drengenes far stjæler en tomat fra sønnens sandwich og en tår af sin egen kaffe. Med et stort smil rækker Rizwan roligt gæsten hans kaffe og hunden endnu en slik, så halen logrer og sønnerne griner. De to forlader Le Kaff og Rizwan vender tilbage til de tre ved væggen, der med opvakt interesse spørger ind til BeanClub og opfordrer Rizwan til at demonstrere app’en.\nFra de brostensbelagte gader udenfor høres en passerende bil, hvis lyd senere erstattes af de kvindelige gæsters høje latter. Solens stråler funkler om kap med den ene kvindes øjne, da en mand i stribede shorts passerer hendes bænk. Under kaskettens blå skygge sender han hende et smil og hendes kinder blusser rosa-rødt op som den lyserøde busk af blomster ved hendes side. Hun besvarer med et endnu større smil og fisker hurtigt sin læbestift op af tasken, da manden drejer ned mod Rizwan. Lyden af kaffekværnen der sætter i gang overdøver mandens bestilling, men stopper tidsnok til at hun hører ham fortælle Rizwan:“Jeg drikker den udenfor.”\nTlf: 25 73 85 55\nMandag – Fredag: 08.00-18.30\nLørdag – Søndag: 09.00-18.30\nGlutenfri – bl.a. muffins, rawcakes og rugbrød\nSocialt, rart og smart\nChristian Sundenæs2017-09-01T08:43:20+00:00september 1st, 2017|Categories: Se Alle, Vesterbro|Tags: Udendørs servering, Børnevenligt, Økologisk, Gratis wifi, Havremælk, Soyamælk, Laktosefri mælk, Kaffe to go|


Dansk sprogforsker har lavet et program, der hjælper med at finde de bedste bogstaver og ord i Wørdle.\nOrdspillet Wordle, og dets danske pendant Wørdle, er på kort tid blevet ekstremt populært. I artiklen giver sproghistoriker Thomas Olander sit bud på, hvilket ord der giver dig den bedste start. (Shutterstock)\nph.d., dr.phil., lektor i Indoeuropæisk, Institut for Nordiske Studier og Sprogvidenskab, Københavns Universitet\nI Forskerzonen 4. februar 2022 blev der bragt en historie med overvejelser om, hvilket ord der er bedst at lægge ud med i det engelsksprogede Wordle.\nSamme dag supplerede Forskerzonens Twitter-profil med en udfordring om at finde det bedste ord til den danske Wordle-klon, Wørdle.\nWordle – og således også Wørdle – handler kort fortalt om at gætte dagens ord på fem bogstaver og er på ganske kort tid blevet vældig populært.\nMan starter med at lægge et hvilket som helst ord på fem bogstaver.\nDet skal være et rigtigt ord – altså ikke noget med at skrive »xzwxq«, hvis man skulle have lyst til det.\nRammer man plet med et bogstav på den rigtige plads, bliver det grønt. Har man valgt et bogstav, der optræder i dagens ord, men på en anden plads end den, man har lagt det på, bliver det orange.\nBogstaver, der ikke optræder i dagens ord, bliver grå. Man har i alt seks forsøg til at gætte ordet.\nEt par mindre forbehold\nJeg har prøvet at tage Forskerzonens udfordring op.\nJeg vil starte med at lægge kortene på bordet og bekende, at jeg er sproghistoriker og kun en halv- eller snarere kvartstuderet røver, når det kommer til kodning, så de resultater, jeg kommer frem til i det følgende, skal nok ikke skrives ind i grundloven. Det vil i hvert fald være bedst, hvis de lige bliver tjekket først.\nDesuden er jeg ikke selv blevet grebet af hverken Wordle eller Wørdle.\nJeg har slet ikke tid til at bruge et par minutter på den slags hver dag, da jeg har alt for travlt med at opnå og formidle banebrydende forskningsresultater, som eksempelvis dette indlæg.\nJeg skal også sige, at jeg ikke ved, hvilken ordliste Wørdle tager udgangspunkt i, hvilket kan have en betydning for, hvilke bogstaver det er bedst at lægge hvor.\nMen jeg går ud fra, at det nok ikke gør en kæmpe forskel.\nSå jeg går ud fra den ordliste, som jeg selv ville have brugt, hvis jeg havde lavet en dansk version af Wordle.\nSådan fungerer mit program\nMit udgangspunkt for undersøgelsen er en ordliste, der bygger på Retskrivningsordbogen, og som inkluderer bøjede former af ordene – det vil sige ikke bare land, men også lands, landet, landets, lande, landes, landene og landenes.\nListen indeholder således de ord, der bruges i spil som Wordfeud og Scrabble.\nMit program er meget simpelt. Først konverterer det é til e (så gelé bliver til gele), og så udtrækker det alle ord på fem bogstaver (det springer altså ord over, der indeholder apostrof, bindestreg og tal).\nTil sidst fjerner det dubletter (haves skal ikke tælles tre gange: genitiv singularis af (en) have, genitiv pluralis af (et) hav og passiv af (at) have).\nDet giver en liste på 7.704 ord på fem bogstaver, fra abbed til åsyns. Og så er det sådan set bare at regne sig frem til, hvilke bogstaver der optræder hyppigst på hvilke pladser.\nS fører i hyppighed\nI figuren herunder kan man se en oversigt over den relative hyppighed af de forskellige bogstaver på de forskellige pladser i ord med fem bogstaver.\nFigur: Thomas Olander\nDet mest hyppige bogstav på plads 1 i ordet viser sig at være s. Det er ikke så mærkeligt, da s jo er det eneste konsonantbogstav, der kan følges af ikke bare ét, men to konsonantbogstaver i starten af ordet i dansk – det har altså rige kombinationsmuligheder.\nDet mest hyppige bogstav på plads 2 er a, på plads 3 er det r, på plads 4 er det e, og på plads 5 er det igen s.\nHyppigheden af s som ordets sidste bogstav er igen temmelig oplagt, da s både danner genitiv af substantiver (lands, ostes) og passiv af verber (siges, æltes).\nLæs også: Wordle: Sprogforsker finder det bedste ord at starte med\nOg det bedste startord er…\nHvor stiller det os så i forhold til, hvilket ord det er bedst at lægge ud med i Wørdle?\nFaktisk er det nok ikke så smart at tage de hyppigste bogstaver på hver position og altså skrive sares.\nDet er – muligvis – bedst at undgå at lægge det samme bogstav to gange, da man på den måde gætter mere bredt.\nOrdet findes ikke, så man kan slet ikke lægge det.\nSom man kan se, er e klart det mest hyppige bogstav på plads 4, og s er det næsthyppigste (efter e) på plads fem. Det vil altså give mening at tage et ord, der ender på ‑es.\nDe første tre pladser udviser langt større variation.\nPå plads 2 kunne det være godt at bruge a eller o, og på plads 3 er r og l noget mere hyppige end andre bogstaver. Eftersom det næsthyppigste bogstav (efter s) på plads 1 er b, kunne et godt ord at starte med være bores.\nSå vores undersøgelse fører altså frem til, at et rigtig godt ord at starte med i Wørdle, er – bores. Hvem skulle have troet det?\nMan kunne helt sikkert lave en alternativ algoritme og finde et bedre ord. Eksempelvis har Leon Eyrich Jessen, lektor ved DTU, også taget udfordringen op og er nået frem til, at sanse er det bedste ord, skarpt efterfulgt af sande.\nMen jeg tror og håber nu alligevel, at ovenstående overvejelser fører frem til et resultat, der i et vist omfang er brugbart.\nHvis man altså gider bruge sin tid på den slags overspringshandlinger.\nLæs også: Wordle er blevet hacket – men det ødelægger ikke noget for spillerne\n(Screenshot fra Wørdle.dk, 9. februar 2022)\nForskerzonens redaktion har naturligvis foretaget dagens overspringshandling og leget med Wørdle.\n9. februar 2022 viser det sig at være en god idé at begynde med ordet bores, viser vores lille test. Dagen før gav det dog 0 rigtige, så der er ingen garanti.\nDu finder spillet på wørdle.dk, hvor der hver dag er et nyt ord, der skal gættes. Og selvom du følger Thomas Olanders tip om startordet, er du helt på egen hånd fra gæt nummer 2... Held og lykke!\nLæs også: Hvilke danske ord er blevet optaget i det engelske sprog?


Fødevarestyrelsen har vedtaget fem værdier, som skal kendetegne adfærden internt i organisationen og eksternt i forhold til interessenterne.\nDe fem værdier er\nHerunder kan du læse Fødevarestyrelsens beskrivelse af, hvad de fem værdier betyder.\nVi påtager os et ansvar for egne arbejdsopgaver og styrelsens samlede opgaveløsning.\nVi har alle ansvar for at komme med forslag til forbedringer.\nVi er ansvarlige over for os selv og andre.\nVi har alle ansvar for at fremme det gode fysiske og psykiske arbejdsmiljø.\nVi er engagerede, fordi vi arbejder efter prioriterede målsætninger.\nVi belønner ansvarlighed og engagement med ansvar samt selvstændige og udviklende arbejdsopgaver.\nVi arbejder professionelt, effektivt og målrettet.\nVi videreudvikler vores viden og kompetencer.


Danske kampfly har haft travlt med at kontrollere ubudne gæster i dansk luftrum i 2019 sammenlignet med sidste år. (arkivfoto). Jack Guez/Ritzau Scanpix Fold sammen\n»Jeg synes, det er rigtig bekymrende, at vi i den grad ser behovet for, at vi er til stede,« siger forsvarsminister Trine Bramsen (S), der torsdag besøgte kampfly-bidraget i Litauen, til DR Nyheder.\n»Der har været en vis stigning af russisk luftaktivitet i 2019. Det hænger blandt andet sammen med, at der har været afholdt en række militærøvelser i området, med deraf følgende aktivitet i farvandet ud for de baltiske lande,« oplyser en Nato-presseofficer.\n»Det er ikke fordi, at Rusland gør klar til angreb. Men der kører en slags spil mellem Nato og Rusland, der er på kant med hinanden for tiden,« siger Karsten Marrup, leder af Center for Luftoperationer ved Forsvarsakademiet.\nMartin Lidegaard: Vi skal ikke omgøre en professionel beslutning, fordi en amerikansk ambassadør ønsker at sælge flere fly


Papandreou benægter schweizisk skattely | Berlingske Business\nTirsdag d. 04. december 2012, kl. 08.36\nPapandreou-familien, med Grækenlands forrige premerminister George Papandreou (billedet) i spidsen, har gennem generationer været en af landets mest magtfulde familier. Nu beskyldes de for at flytte penge i skattely. Foto: LOUISA GOULIAMAKI\nGrækenlands tidligere premierminister George Papandreou og hans familie bliver beskyldt for at have sendt hundredvis af millioner af euro ud af det kriseramte land.\nDer er storm omkring den prominente Papandreou-familie, der blandt andet tæller den tidligere socialistiske premierminister George Papandreou, der trådte tilbage sidste år.\nDet græske skattepoliti jagter velhavende grækere gennem den såkaldte "Lagarde-liste", som har navn efter chefen for Den Internationale Valutafonds (IMF) Christine Lagarde. IMF er sammen med EU og Den Europæiske Centralbank (ECB) del af trojkaen, der holder hånden under den græske økonomi til gengæld for massive reformer.\nVicedirektør for det græske skattepoliti Nikkos Lekkeas vakte i sidste uge stor opmærksomhed, da han blev citeret for at have sagt:\n"Bag den største konto på listen var fru Margaret Papandreou."\nSammen med afsløringer i en række græske medier, der blandt andet kunne offentliggøre alle Lagarde-listens 2.000 navne, skabte det storm omkring Papandreou-familien, der gennem årtier har domineret den græske venstrefløj. Det officielle navn på kontoen var "Maria Pantelli", og Margaret Papandreou er den tidligere premierministers 89-årige mor. Ifølge Financial Times skulle den indeholde 550 millioner euro eller godt 4,1 mia. danske kroner.\nMargaret Papandreou er tidligere leder af en feministisk gruppe på venstrefløjen og er samtidig enke til endnu en tidligere premierminister, Andreas Papandreou. Nu benægter hun ifølge Financial Times alt om beskyldningerne:\n"Hvorfor den slags løgne? Hvorfor disse angreb? Måske fordi min familie aldrig har tjent det her lands interesseorganisationer."\nOgså George Papandreou, der stadig er næstformand i socialistpartiet, afviser nu beskyldningerne som "rygter uden fakta og uden bagvedliggende research".\nIfølge Lagarde-listen skulle der være værdier for 1,5 milliard euro på schweiziske bankkonti fra prominente græske politikere, skibsredere og andre erhvervsfolk, mens der gennem tiden skulle været strømmet op til 13,5 milliarder euro gennem kontiene, skriver Financial Times.


Mettes lejre i Afrika deler rød blok – Ekstra Bladet\nMandag d. 5. feb. 2018 - kl. 07:46Opdateret mandag d. 5. feb. 2018 - kl. 09:07\nMettes lejre i Afrika deler rød blok\nDet skal ikke være muligt at søge asyl i Danmark, mener Socialdemokraterne, der vil have loft over indvandring og opbevare flygtninge i nordafrikanske lejre i ulande (opdateret med kommentar fra Venstre)\nPolitik Socialdemokratiet med nyt udspil: Slut med at søge asyl i Danmark\n- Det er bestemt ikke problemfrit at integrere flygtninge. Men løsningen er da ikke at eksportere problemerne til for eksempel Nordafrika, hvor man i forvejen står med en kæmpemæssig opgave, siger Enhedslistens udlændingeordfører, Johanne Schmidt-Nielsen, til DR.\n- Både i forhold til at hjælpe flere flygtninge på en bedre og mere holdbar måde, øge udviklingsbistanden, igen at tage kvoteflygtninge, og behandle asylsager i nærområderne. Det er positivt, siger Pia Olsen Dyhr til DR.\nDen radikale politiske leder, Morten Østergaard, forudser, at Socialdemokratiets udspil er tæt på umuligt at gennemføre i virkelighedens verden.\n- Det socialdemokratiske forslag her er muligvis velegnet til valgkamp, men gennemføres i praksis kan det ikke. Det kræver forpligtende samarbejde med andre lande, ikke mindst i EU, og det burde socialdemokraterne sige ærligt til danskerne, siger Morten Østergaard til DR.\nVenstre: Forslag er totalt urealistisk\nVenstres udlændingeordfører, Marcus Knuth, kalder S-udspillet for 'et fatamorgana'.\n- Jeg ville ønske, at vi kunne knipse med fingrene og skabe sådan et system. Men desværre er situationen i mange lande i Nordafrika så ustabil, at der ikke er mulighed for at lave de lejre, siger Knuth.\n- Og de lande, der er lidt mere stabile, kunne ikke i deres vildeste fantasi drømme om at sige ja til det her.\nRegeringen har selv et ønske om et nyt asylsystem, hvor man kun skal kunne søge asyl fra et såkaldt tredjeland, altså et land uden for EU, og ikke ved de europæiske grænser.\nDet står endda i regeringsgrundlaget.\nMen det er endnu ikke lykkedes at få nogen af landene i Nordafrika med på den idé, konstaterer Marcus Knuth.\nI stedet satser regeringen på stramninger af vilkårene for de flygtninge, der får asyl i Danmark. Meningen er, at det skal afholde asylansøgerne fra overhovedet at komme hertil. Og Marcus Knuth mener, at den strategi virker.\n- Vi har et næsten tiårigt lavpunkt i antallet af asylansøgere, der kommer til Danmark. På trods af at der stadig kommer rigtig mange til landene omkring os. For eksempel Tyskland og Sverige.


Matas øjenmakeupfjerner gelé - HVERDAGSBLUSH\nDette er en af mine, hvis ikke i ental, absolut favorit øjenmakeupfjernere! Det er en klar og meget let, skånsom og ikke mindst kølende gel, som er god for den tynde og sarte hud omkring øjnene. Øjenmakeupfjerneren er fri for olie, hvilket jeg rigtig godt kan lide, da jeg synes at jeg hurtigt bliver beget ind, når der er olie i mine øjenmakeupfjernere.\nHusk at fjerne makeup før sengetid!\nAltid. Husk det hver dag. Huden har brug for at blive renset, og vipperne har brug for at blive renset. Til det er en god øjenmakeupfjerner uundværlig. Og til det har Matas lavet et fantastisk produkt. Øjenmakeupfjerner gelen fra Matas er nemlig behagelig og mild og så sviger den på ingen måde huden omkring øjnene. Og så en den bare forfærdelig effektiv.\nJeg fjerner først øjenmakeuppen groft med en vatrondel, for derefter at tage de mere genstridige rester med en vatpind. Den tager simpelthen alle resterne som sidder tæt langs øjenkanten. Jeg synes ofte at rester fra mascara kan være utrolig svært at fjerne. Det er ofte meget genstridigt. Jeg synes desværre at det er langt fra alle makeupfjernere der kan præstere at fjerne resterne – men gelen her tager det hele med sig.\nEt lille tip til brug af denne øjenmakeupfjerner\nInde i låget, der hvor det tilsluttes om hullet til flasken, er der ligesom en lille brønd. Den brønd bruger jeg rigtig meget. Jeg tager lige og vender flasken på hovedet og ryster en gang, så der kommer produkt op i brønden. Derefter åbner jeg låget og så kan jeg meget nemt få makeupfjerner på hele min vatpind. Det er skide smart!\nHar du prøvet denne øjenmakeupfjerner gelé fra Matas striber? Hvad synes du om den?


Gentle teaching and Quality of life — UC Viden - Professionshøjskolernes Videndatabase\nGentle teaching er en Pædagogisk filosofi, et pædagogisk grundsyn, der globalt inspirerer mennesker i samar-bejdet med marginaliserede borgere. Gentle teaching (GT) får som relations baseret pædagogik udfordringer i en tid, hvor der kaldes på evidens baseret best practice. I en tid hvor pædagogisk metode, og pædagogisk refleksion er i højsædet og ikke altid levner anerkendelse for det værensmæssige. I en tid hvor den ansvarlige tilgang i nuet (Lorentzen 2013) sjældent kan gå alene i felten for at overbevise bevilgende myndigheder m.fl. om den rette handling. Der er i det lys brug for at arbejde mere systematisk opsamlende også i f.t. gentle teaching.\nEr GT en pædagogisk grundholdning, der støtter den enkeltes stræben efter livskvalitet? Kan dette dokumenteres? Projektet vil gennem sin undersøgelsesmetodik kunne styrke og skærme det emotionelle relations arbejde som er kernen af GT.\nProjektet er opstået i det internationale pædagogiske miljø omkring Gentle Teaching International. Her er Universitetet i Gent og HOGent (Be) primus motor i første projekt skitse og ansøgning om EU midler (se bilag 1)\nProjektet tager fat i livskvalitetsbegrebet der baserer sig på inklusion, selvbestemmelse, individ perspektiv og respekt, Det sigter mod at beskrive relationen mellem GT og Livskvalitet gennem brug af en logic program model, der systematiserer evalueringen af et tiltag.\nGT and Quality of Life - a research proposal\nFil: application/octet-stream, 33,4 KB


Hej alle Gudrun-kunder!\nVi lever alle i en tid med uvished og uro lige nu. Din, vores og verdens sundhed er vigtig for os. Derfor følger vi nøje retningslinjer og råd fra myndighederne om Corona/Covid-19. Vores fine og inspirerende netbutik er som altid tilgængelig døgnet rundt. Farverigt blødt tøj er mere end nogensinde aktuelt i disse influenzatider. Ja – hver eneste dag byder på forandringer, som vi aldrig før har set.\nVi behandler din bestilling og sender pakken, så snart vi kan. Du kan også få leveret pakken lige til din dør mod et mindre gebyr – se de nærmere informationer for dit land. Hvis du foretrækker at bestille telefonisk, står vores kundeservice klar til at tage imod din bestilling og besvare alle tænkelige spørgsmål.\nPå grund af de rådende omstændigheder har vores butikker midlertidigt ændret åbningstider.\nSe hvad der gælder for din butik her »\nStore digitale kram fra Gudrun\nPS: Vi lover at holde dig opdateret hen ad vejen. Hvis der sker noget nyt, der påvirker os i Gudruns verden, vil vi informere dig, så hurtigt vi kan. Hvis du vil give os din mailadresse og dit telefonnummer, vil det lette det kontakten mellem os.\nKøb hér » Ring til kundeservice » Find butik »


Mestrene dominerede ved sæsonafslutningen – Racing24-7.net\nMestrene dominerede ved sæsonafslutningen\n29. September 2019 Jens Jensen\n2019 sæsonens allersidste ADAC GT Masters løb blev kørt på Sachsenring nær Dresden.\nMestrene HCB-Rutronik Racing Audi #31 med Kelvin van der Linde og Patric Niederhauser tog Pole Position, foran Team Zakspeed BKK Mobil Oil Racing Mercedes #21 med Jimmy Eriksson og Daniel Keilwitz, og Montaplast by Land-Motorsport Audi #29 med Max Hofer og Christopher Mies.\nMRS GT-Racing BMW #14 med Jens Klingmann og Nicolai Sylvest har noget med tallet 14 denne weekend – i går var det kval som 14 og løb som 14. I dag var det igen kval som 14’er.\nInden løbet var der blot 2 point mellem Orange1 by GRT Grasser Lamborghini #63 på P2 og MANN-FILTER Team HTP Mercedes #47 på P3. De to startede henholdsvis fra 7. og 6. startposition.\n#31 fik den perfekte start, mens #29 kom op på andenpladsen, foran Team ISR Audi #33, som ellers startede 4’er. Zakspeed #21 faldt helt tilbage på 5. pladsen, bag HB Racing Ferrari #7, som var kommet op fra 5. startposition.\nHCB-Rutronik Racing Audi #31 & Montaplast by Land-Motorsport Audi #28\nEFP Car Collection by TECE Audi #11 og Team Zakspeed BKK Mobil Oil Racing Mercedes #20 havde kontakt på første omgang, så begge biler måtte humpe tilbage til pitten, og udgå. Hverken Pierre Kaffer eller Kelvin Snoeks var imponeret af modparten.\nOrange1 by GRT Grasser Lambo #63 var blevet overhalet af holdkammeraterne i #82, hvilket ville give mesterskabet til konkurrenterne hos MANN-FILTER Team HTP Mercedes #47. Men med 50 minutter tilbage af løbet, og ikke mindst et kørerskifte, kunne meget nå at ske.\nFranck Perera i #82 lavede dog en kørefejl, og kom ud i gruset, hvilket gjorde at han tabt adskillige placeringer. Det blev kun endnu være få minutter senere, hvor han punkterede på højre bagdæk og måtte pitte.\nKlingmann havde fået kørt MRS GT-Racing BMW#14 frem på 10. pladsen, inden han gav bilen videre til Nicolai Sylvest.\nTeam Zakspeed Mobil Oil Racing Mercedes #21\nDer var lidt af et tog bag Frank Stippler i Team ISR Audi #33, hvor HB Racing Ferrari #7, Team Zakspeed BKK Mobil Oil Racing Mercedes #21, MANN-FILTER Team HTP Mercedes #47 og Orange1 by GRT Grasser Lamborghini #63 lige bag sig. Det blev dog brudt da #7 pittede som allerførste bil.\nDet gjorde et der blev byttet kraftigt rundt i forfølgerfeltet, hvor #21 nu var den forreste i toget, foran #33, #47, #63 og #7, som var den helt store taber.\nHCB-Rutronik Racing Audi #31 havde dog et så stort forspring, at de kom ud i føring af løbet uden problemer, foran Montaplast by Land-Motorsport Audi #29.\nOrange1 by GRT Grasser Lamborghini #63 & #82\nAust Motorsport Audi #4 havde en tur ud i gruset, som så mange andre kørere havde været henover weekenden. For at det ikke skulle være løgn, så tog Remo Lips endnu en strandtur omgangen efter…\n19 minutter før målflaget fik Team Zakspeed BKK Mobil Oil Racing Mercedes #21 bokset sig forbi Montaplast by Land-Motorsport Audi #29, og dermed op på 2. pladsen – men ikke uden kontakt.\nLips lavede grus-hattrick, da han endnu en gang var gennem afkørselsområdet.\nEFP Car Collection by TECE Audi #12 havde en vild tur gennem græsset, hvor Florian Spengler med nød og næppe undgik autoværnet, men tabte 4 pladser.\nHCB-Rutronik Racing Audi #8 var uheldige at punktere på højre forhjul, og måtte pitte.\nBWT Mücke Motorsport Audi #26 fik en punktering på højre forhjul, og endte med at snitte Montaplast by Land-Motorsport Audi #28. 28’eren endte også med en punktering efter kontakten.\nBWT Mücke Motorsport Audi #25 havde et spin ved høj hastighed, og endte med snuden i en dækstabel. Umiddelbart var alt ok, og Steven Palette vendte tilbage på banen.\nThomas Preining i Precote Herberth Motorsport Porsche #1 var efterhånden kommet op helt bag HB Racing Ferrari #7, som samtidig lå pres på Orange1 by GRT Grasser #63. 63’eren skulle bare have tiden til at gå, da de var på vej mod 2. pladsen i mesterskabet, såfremt at de holdt positionen.\nHCB-Rutronik Racing Audi #31 med Patric Niederhauser og Kelvin van der Linde vandt løbet i suveræn stil, foran Team Zakspeed BKK Mobil Oil Racing Mercedes #21 med Daniel Keilwitz og Jimmy Eriksson, mens Montaplast by Land-Motorsport Audi #29 med Christopher Mies og Max Hofer sluttede treer.\nMRS GT-Racing BMW #14 med Nicolai Sylvest og Jens Klingmann sluttede på 12. pladsen i dagens løb, mens Sylvest sluttede 3’er i dagens løb blandt junior kørerne.\n#31 var allerede kåret mestre, mens Orange1 by GRT Grasser Lamborghini #63 med Christian Engelhart og Mirko Bortolotti sluttede toer, foran MANN-FILTER Team HTP Mercedes #47 med Indy Dontje og Maximilian Götz i P3.\nHCB-Rutronik Racing vandt også Teammesterskabet, foran Orange1 by GRT Grasser Lamborghini og Montaplast by Land-Motorsport Audi.\nMax Hofer i Montaplast by Land-Motorsport Audi #29 vandt Junior Mesterskabet foran Aidan Read og Marvin Dienst. Ricardo Feller blev den helt store taber, og faldt fra 2. til 4. pladsen på grund af dagens uheld.\nRWT Racing Corvette #13\nSven Barth i RWT Racing Corvette #13 vandt Trophy mesterskabet, som er for kørere over 35/30 år, og som henholdsvis ikke længere eller aldrig har været professionelle. Remo Lips sluttede toer, foran Rolf Ineichen.\n#14 med Sylvest og Klingmann sluttede 14’er i Kørernes Mesterskab, mens Sylvest sluttede 8’er i Junior Mesterskabet.\nDet var afslutningen på en helt forrygende ADAC GT Masters sæson. Godt nok blev P1 i Kørermesterskabet afgjort før tid, men alle andre placeringer blev først afgjort i den sidste afdeling.\nADAC klar til 2020\nKEO Racing satser på LMP2


Hva´er bedst - Stoker Pro\nIndlæg af Skovløber » 09 maj 2012 19:31\nEr det ligemeget om man lader på akku med fra start med 87 grader, eller skal man holde returen til kedlen konstant nede på 60 grader indtil akku bliver 60 grader i bund. Og så først da lader kedlen med højere temp\nIndlæg af John Skov Jensen » 09 maj 2012 19:40\njeg vil mene det er ligegyldigt, bare kedlen får lov at arbejde med trækregulatoren så åben som muligt, med mindre at en høj delta kan medføre termisk relaterede skader på kedlen, såsom revnedannelser ved svejsninger. Min kedel lader også først med 90 grader når akkubund begynder at blive over 60 grader, men det er jo også bare den bette 22er\nIndlæg af Skovløber » 09 maj 2012 20:26\nJohn Skov Jensen » 09 May 2012, 19:40 skrev: jeg vil mene det er ligegyldigt, bare kedlen får lov at arbejde med trækregulatoren så åben som muligt, med mindre at en høj delta kan medføre termisk relaterede skader på kedlen, såsom revnedannelser ved svejsninger. Min kedel lader også først med 90 grader når akkubund begynder at blive over 60 grader, men det er jo også bare den bette 22er\njaa, det er nok ligemeget. Men det kunne jo tænkes at røggas ville blive lidt lavere hvis kedlen fik 60 grader i så lang tid som mulig. Også først til sidst varme op til 90...\nMen hvis så akku er blevet en 60-70 grader og man vil have den op på 90, så er der vel en chance for pletkogning eller syrventilen åbner eller røg i skorsten.\nJeg tror nok jeg hælder til at lade med 90 grader fra start


Strømforsyninger til alle - IT Dialog\nStrømforsyninger til alle\nJeg er lige faldet over en hjemmeside der kan tilbyde alle de strømforsyninger du overhovedet kan ende med at have brug. Der er ingen tvivl om at denne hjemmeside I hvert fald har masser af gode tilbud på strømforsyninger, og jeg regner helt sikkert også med at de nok skal have strømforsyninger til dig også.\nJeg kan meget varmt anbefale denne hjemmeside, for det er helt klart en side hvor jeg udelukkende kun har haft positive erfaringer. Jeg regner altså derfor også med at du helt sikkert også kun vil have gode erfaringer med denne hjemmeside.\nHer er der positive oplevelser\nHvis du ligesom mig kun oplever at du har positive erfaringer med denne side der sælger masser strømforsyninger syntes jeg helt klart også at du skal anbefale siden til andre. Det er blandt andet også derfor at jeg gøre det. Jeg er nemlig af den overbevisning at hvis man kender til et godt tilbud som kan hjælpe folk I deres hverdag med at spare nogle penge, så syntes jeg helt klart også at man skal gøre det, for vi kan jo lige så godt hjælpe hinanden med at spare I denne verden, hvor alting ellers altid er noget så dyrt.\nDet er altså derfor at jeg deler denne side med jer, der giver jer en masse gode tilbud på strømforsyninger. Så hvis du har brug for nogle strømforsyninger, så syntes jeg helt klart at du skal undersøge mulighederne for at gøre dette. Der er ingen tvivl om at du vil føle dig meget bedre efter du har besøgt siden, og det er Ganske enkelt fordi at du så har sparet en masse penge, og hvem vil ikke gerne gøre dette, og om det er på strømforsyninger eller hvad som helst andet, så vil man jo altid gerne spare. For hvad der er sparet er hvad der er tjent, og det er nu engang sådan verdenen I dag fungerer.


Browse Myrtle's House (Ocean Springs, MS) - anmeldelser\nBrowse Myrtle's House anmeldelser, Ocean Springs\nSøg USA›Mississippi (MS)›Ocean Springs›Forslag til aktiviteter i Ocean Springs›Browse Myrtle's House\nNr. 8 af 9 Shopping i Ocean Springs Gave- og specialbutikker, Shopping Skriv en anmeldelse\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning Adresse: 1015 Government St, Ocean Springs, MS 39564-3815 Telefonnummer:\n+1 228-424-8522 Forbedr denne registrering\nTak for din vurdering. Anmeldt 15 juli 2013 carrollle\n2 anmeldelser fra TripAdvisors fællesskab Hvilke hoteller i Ocean Springs er der tilbud på?\nRyd alle Begynd din anmeldelse af Browse Myrtle's House Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på Browse Myrtle's House, kiggede også på\nOcean Springs, MS Alle aktiviteter i Ocean Springs (34)\nHar du været i Browse Myrtle's House? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\nHar du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Browse Myrtle's House og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Skal jeg købe billet til mit spædban? Hvordan kommer jeg dertil med offentlige transportmidler? Er der en restaurant eller café på stedet? I nærheden af Browse Myrtle's House Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 179 anmeldelser Walter Anderson Museum of Art\n14 anmeldelser Front Beach\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 360 anmeldelser The Tatonut Shop\n133 anmeldelser French Kiss Pastries


”Det er vigtigt, at elbilerne er konkurrencedygtige på priserne i forhold til diesel- eller benzinbiler. Derfor skal der også være vished for, hvordan priserne udvikler sig. Det er ganske enkelt uholdbart, at man hvert år skal diskutere afgifterne på elbiler i forbindelse med finanslovsforhandlingerne,” siger Simon O. Rasmussen, underdirektør i TEKNIQ Arbejdsgiverne, der repræsenterer cirka 4.200 virksomheder indenfor el, vvs og metal.\n”Hvis ikke opladningsmulighederne er på plads, vil mange danskere tøve med at sætte strøm til deres biler. Det svarer lidt til at bruge mange tusinde kroner på en ny mobiltelefon i et område, hvor der ikke er nogen dækning. En af de største usikkerheder for elbilkunder lige nu er ”rækkeviddeangst” – at løbe tør for strøm på grund af manglende adgang til en ladestander,” siger Simon O. Rasmussen.\n”Et andet område, der er vigtigt at sikre fokus på, er adgangen til de rigtige køretøjer. Det er ekstra vigtigt, når det eksempelvis gælder om at få udskiftet det store antal varebiler, som i dag kører på diesel,” siger Simon O Rasmussen og uddyber:\n”På lige fod med mange andre brancher, benytter for eksempel installationsbranchens virksomheder et meget stort antal varebiler og kassevogne. Virksomhederne er generelt meget omstillingsparate, men hvis ikke de rigtige køretøjer og opladningsmuligheder er på hylderne, vil man ikke være i stand til at skrotte dieselbilen. Og lige nu mangler vi at se varebiler med tilstrækkelig rækkevidde til at dække de mest almindelige behov i branchen,” siger Simon O. Rasmussen.\n”Derfor vil vi opfordre til, at man hurtigst muligt sætter handling bag de store ord, får fastlagt en klar strategi for opstillingen af ladestandere og ikke mindst sætter gang i arbejdet. For hvis ikke det sker, kan det være fuldstændig ligegyldigt, hvordan afgifterne er sammensat,” understreger Simon O. Rasmussen.


3. marts - 1. april 2012\nMaleren og grafikeren Hans Berg\nMalerier og grafik - Retrospektiv mindeudstilling\n5. maj - 3. juni 2012\nJane Reumert (født 1942). 1960-64 uddannet på Kunsthåndværkerskolen i København.\nOm sit arbejde skriver Jane Reumert i kataloget "Keramiske Veje":\nLer, lys, liv, lethed\n”På grund af porcelænets renhed og mulighed for transparens har det siden 1980 været mit foretrukne materiale - helt rent eller iblandet forskellige chamotter og fibre. Mit ønske om at opnå maksimal transparens og lethed, også i større formater har gennem årene affødt utallige eksperimenter med opbygningsteknikker såvel som brændingsmetoder.\nLer, Polyester, Bit\nFra 1992 har jeg i nogle perioder arbejdet med glasfiberarmeret polyester. Materialet er stærkt og det er muligt at udarbejde meget store tynde transparente lette kar som kan dekoreres med indstøbte materialer.\nPå udstillingen i Fuglsanghus ses to store ”Keramiske Metamorfoser”, hvor jeg har forsøgt at forene det urgamle organiske ler med det nutidige tokomponente polyester og det højteknologiske digitale medie. De store kar er bygget op i ler, som derefter er støbt af i glasfiberarmeret polyester. Processen er krævende på grund af det nødvendige beskyttelsesudstyr, og fordi arbejdet skal tilendebringes, inden materialet hærder. Alle virkninger og motiver skal beregnes dobbeltkrumme. Papiret skal tilskæres, så det passer med formen, alt skal være forberedt til mindste detalje, så det kan ilægges i rette rytme og rækkefølge. De indstøbte motiver er bearbejdet på computer på basis af egne fotografiske optagelser”.\nJane Reumert er repræsenteret på The Metropolitan Museum of Art, New York samt på en lang række andre museer i såvel udlandet som i Danmark.\nKarin Birgitte Lund (født 1946). 1968-73 uddannet fra Det Kgl. Danske Kunstakademi.\nOm sit arbejde skriver Karin Birgitte Lund:\n"Jeg har en særlig evne til at se ting, som de fleste mennesker overser. Lige siden min ungdom har jeg været optaget af forfald, og ikke mindst den skønhed, der kan opstå af ting, som tiden har slidt på. Det er detaljen og udsnittet, der interesserer mig. Når jeg for eksempel færdes i landskabet, zoomer jeg automatisk ind på detaljerne, om det er et blomsterflor på en eng, redskaber, efterladte tjæretromler, en traktor med ridser. Det er den grafiske udstråling, der fascinerer mig".\nKunstner bag de nye danske pengesedler\nNationalbanken udskrev i 2006 en konkurrence om nye pengesedler. Otte danske kunstnere fik til opgave at udarbejde motiver til den nye seddelserie, og det endelige valg faldt på Karin Birgitte Lunds forslag med motiver af danske broer og oldtidsfund.\nKarin Birgitte Lund er repræsenteret på: Kobberstiksamlingen, Statens Museum for Kunst, Ny Carlsbergfondet, Vejle Kunstmuseum, Skovgårdsmuseet, Kastrupgårdsamlingen\nKeramik, maleri, tegning, grafik og akvarel\nIda Holm Mortensen, Kerteminde (født 1950) er uddannet maler fra Det fynske Kunstakademi og en kunstner, der ikke kun spiller på én streng. Hun spænder fra det ekstremt realistiske til det fantasifulde, fra det spontane og legende til den rytmiske orden i ornamenterne. På udstillingen vises således malerier, akvareller og grafik med kirsebær, solbær, rødbeder og roer – hvert enkelt bær, hver eneste lille frugt eller grøntsag er omhyggeligt placeret i rækker eller mere tilfældigt på lærredet eller papiret.\nVed siden af maleriet og grafikken mestrer Ida Holm Mortensen også keramik i form af skåle med stramme strukturer, strenge mønstre og stiliserede naturornamenter. Og så vises ikke mindst hendes velkendte ”siddekugler”.\n17. november - 16. december 2012\nMalerier og grafik - Retrospektiv udstilling fra 1946\nBuster Bruun, født 1929, forberedte sig til Kunstakademiet via Erik Clemmesens forskole i 1950-51, og ”gik derefter i tur" på Kunstakademiet i København hos Aksel Jørgensen, Olaf Rude og Niels Lergaard i årene 1951-57.\nUdstillingen, som Hørsholm Kunstforening præsenterer, er en retrospektiv udstilling med værker spændende fra 1946 og helt frem til 2012. Disse værker vises kronologisk sammen med tekster, hvor Buster fortæller lidt om den pågældende fase i sin kunst og sit liv.\nMotivverdenen er ofte landskabet. Motiverne dukker frem inde i hovedet, men inspirationen kommer fra en daglig kontakt med naturen – traveture og lystfiskeri er blandt yndlingsbeskæftigelserne. Selve arbejdet sker dog i atelieret.\nEn anden inspirationskilde er Tizians ”Venus fra Urbino”, der er malet i 1538. Buster Bruun tog udgangspunkt i dette billede og skabte sine egne versioner – alt i alt blev det til 65 indbyrdes meget forskellige parafraser. Kun ganske få, der ikke blev solgt, er med på udstillingen.


Er det muligt at spise 20 gram kulhydrater om dagen og stadig ikke tabe sig eller være i ketose? | Vavavoom\nEr det muligt at spise 20 gram kulhydrater om dagen og stadig ikke tabe sig eller være i ketose?\nJeg startede først med lav carbing i 1999. Det gjorde jeg ikke Jeg forstår ikke Atkins retninger for at øge kulhydratindtaget fra uge 2, men jeg så det virke i andre, så jeg gjorde det. det tog mig lang tid at lære mekanismen.\nSå gik jeg ind på supportfora med lavt kulhydratindhold.\nEn. Den første ting jeg lærte om var pausen i uge 3 og ofte i uge 4. Tidsskalaer er ekstremt vigtige. Kan det lide eller ej, tidsskalaen for vægttab er måned til måned ikke uge til uge. Nul diæter i historien har nogensinde ønsket denne kendsgerning, men at ikke lide en kendsgerning ændrer ikke den kendsgerning. Årsagen er tilfældig bibeholdelse af vandretention, og der maskerer kortvarigt tab. Det tager en måned, før signalstøjen fra tilfældig hoppende vandretention hopper ud. Aflæsningen på skalaen hopper op og ned, ned og op, og intet af det er fedt. Så til sidst er de nye nedture lavere, og der skete et reelt tab.\nTo. Noget, der tog længere tid at bemærke, er et stort antal, der boede i 20, blev i ketose og aldrig tabte igen. De KRAVDE, at da lavt er godt, skal lavere være bedre. Sagen ved videnskab er, at den fungerer, uanset om du tror på det eller ej. Det tog mig år at lære, hvorfor lavere ikke er bedre.\nPå en tidsskala på 2 uger eller længere falder T3 thyroxinniveauer. Basal metabolisme falder. Tab stopper. Dette sker ikke om 2 uger for alle, og det er mindre sandsynligt, hvis du stadig har 100+ pund at tabe, men den eneste måde at finde ud af er at opleve det. MEN de, der bare følger anvisningerne ved at øge deres kulhydratindtag (mindre fedt, så der ikke er netto kaloriforandring), oplever ikke denne begivenhed. Lavere er faktisk værre ikke bedre. Nul nybegyndere tror nogensinde på denne enkle kendsgerning, fordi den kører mod det, der er indlysende. At ikke tro på en kendsgerning forhindrer ikke det i at være en kendsgerning.\nT3 er ikke den eneste grund til, at tabet stopper, men det er den vigtigste, der sker ved at blive i ketose. På en 3+ måneders tidsskala har leptinniveauer en tendens til at få folk til at falde ud af ketose, fordi de bliver for lave for længe.\nTre. Nogle stopper fra at kombinere lavt fedtindhold med lavt kulhydrat. Årsagen er hormonet glukagon. Insulin frigives er direkte respons på diætkulhydrater. Spis under et niveau, der er tilpasset din krop, og du går hurtigt ind i ketose. Insulin skubber fedt til opbevaring. Spis kulhydrater lavere end det beløb, og der sker intet. Når skubbet med insulin falder til nul, gør lavere kulhydrater ikke noget.\nNøglen her er glukagon er det hormon, der trækker fedt ud af lageret. Glucagon frigives som indirekte reaktion på fedt i kosten. Lavt fedtindhold, lavt glukagon, mindre fedt trækkes ud af opbevaring. Værre, fordi kalorier er en bogføringsmekanisme, kommer ethvert tab fra kalorieunderskud fra brændende magert.\nFire. Kalorier betyder noget. Selv hvis du har nok glukagon til at trække fedt ud af opbevaring, er det ikke så svært at spise nok til at afbalancere strømmen af fedt. Ketose er bevis for at få nyt fedtstof (men ikke mod at vokse nyt magert). At spise for meget protein sparker os ud af ketose. Men ketose er ikke en garanti for tab.\nSå der er et interval, hvor spiser mere fedt forårsager mere tab, men der er også et interval, hvor spiser endnu mere fedt afbalancerer bøgerne og stopper fedt tab.\nKulhydrater er et værktøj, ikke fjenden, mindre er ikke bedre. Der er mere end insulin.\nFedt er også et redskab hverken en ven eller en fjende, mindre er ikke bedre, men heller ikke mere.\n“Tager folk på keto-dietten i vægt på grund af ketose, eller simpelthen fordi de ikke kan spise kulhydrater og dermed spise mindre?”\nNettostrøm af fedt ud af lageret.\n> Ketose får fedt til at løbe ud af oplagring, men mere uklart får ketose fedt til ikke at strømme til opbevaring. Alt, der tvinger fedt til at strømme til opbevaring, slukker også ketose. Bemærk godt, det betyder, at du faktisk skal måle ketose, ikke bare spise mad skulle udløse ketose.\nHvis du reducerer kalorier, sker der noget andet. De fleste måder at skære kalorier på har ingen indflydelse på at øge strømmen af fedt ud af lageret. Sådan fungerer ikke biokemi. Så kaloriunderskuddet håndteres ved at brænde magert. Den “vægt”, der går tabt, er den forkerte slags.\nDet er værre end det. Fedt i kosten får mere fedt til at blive trukket ud af lageret ikke mindre. Præcis det modsatte af t han indlysende. Den optimale strøm af fedt, der er oplagret, er PÅ din kalorieretningslinje, der ikke er under den. Hormonet er glukagon, der indirekte frigives af fedt i kosten ved en lang række reaktioner.\nSå at reducere kalorier ved at reducere fedt i kosten udløser ikke kun magertab ved manglende forøgelse af fedt, der trækkes fra opbevaring. det mindsker faktisk strømmen af fedt ud af lageret. Så jo lavere du indstiller dit kalorieindtag, jo højere kommer procentdelen af ”vægt”, du taber, fra magert snarere end fedt.\nDenne proces er selvbegrænsende. Folk bliver “tynde fedt” af nedsat magerhed. Deres stofskifte går ned.Det betyder, at deres kalorieunderskud er lavere.