Undersøgelse af virksomhedernes kendskab til og efterspørgsel på vice fra Jobcenter Struer - PDF\nDownload "Undersøgelse af virksomhedernes kendskab til og efterspørgsel på vice fra Jobcenter Struer"\n1 November 14 ser- Undersøgelse af virksomhedernes kendskab til og efterspørgsel på vice fra Jobcenter Struer Virksomhedsundersøgelse 14 1\n2 Indholdsfortegnelse 1. INDLEDNING SAMMENFATNING OG INDSATSMÆSSIGE PERSPEKTIVER SEGMENTER AF VIRKSOMHEDER I UNDERSØGELSENS RESULTATER INDSATSMÆSSIGE PERSPEKTIVER OG ANBEFALINGER OPFØLGNING PÅ VIRKSOMHEDSUNDERSØGELSE I STRUER I SEGMENTER AF VIRKSOMHEDER VIRKSOMHEDERNES KENDSKAB TIL OG BRUG AF JOBCENTERET VIRKSOMHEDERNES SYN PÅ JOBCENTERET SYNLIGGØRELSE AF JOBÅBNINGER ØNSKER AT BLIVE KONTAKTET AF JOBCENTERET BESVARELSER FRA NYE VIRKSOMHEDER SEGMENTER AF VIRKSOMHEDER I KENDSKAB TIL OG SAMARBEJDE MED JOBCENTERET VIRKSOMHEDERNES EFTERSPØRGSEL EFTER SERVICE FRA JOBCENTERET VIRKSOMHEDERNES KRAV FOR ØGET SYNLIGGØRELSE AF JOB\n3 1. Indledning Jobcenter Struer har i foråret 14 vedtaget en samlet strategi for virksomhedsindsatsen i Struer Kommune som lægger op til et øget og styrket samarbejde med virksomhederne. Jobcenteret er pt. i gang med at udmønte strategien i forhold til en målretning af den konkrete kontakt og leverede til virksomhederne, og jobcenteret ønsker som en del af dette arbejde at følge udviklingen i samarbejdet med virksomhederne tæt, således de udviklede indsatser løbende tilpasses virksomhedernes behov. Jobcenter Struer fik udarbejdet en tilsvarende virksomhedsundersøgelse i efteråret 13, hvor der blev peget på en række anbefalinger til den fremadrettede virksomhedsindsats i kommunen. En lang række af disse anbefalinger er i dag implementeret, men da en del af de igangsatte aktiviteter trådt i kraft pr. 1.oktober 14 forventes det ikke, at effekterne af den nye strategi fuldt ud kan aflæses i denne virksomhedsundersøgelse. Formålet med denne virksomhedsundersøgelse er derfor at bidrage til løbende viden om udviklingen i virksomhedernes kendskab til, syn på og efterspørgsel på fra jobcenteret, så jobcenteret har et kvalificeret afsæt for den løbende udvikling af virksomhedsindsatsen. Undersøgelsen består af to dele. Den første del følger op på resultaterne fra virksomhedsundersøgelsen i efteråret 13. Den anden del består af viden fra virksomheder, der ikke deltog i undersøgelsen i 13. Del 1: Opfølgning på virksomhedsundersøgelse i Struer Kommune 13 I denne del af analysen bliver der indhentet viden fra 72 af de 174 virksomheder, der deltog i undersøgelsen i efteråret 13. Resultaterne i den nye undersøgelse bliver holdt op mod resultaterne fra de samme virksomheder i den tidligere virksomhedsundersøgelse. Med denne viden får jobcenteret et billede af om virksomhedernes kendskab og brug af jobcenteret har ændret sig i det seneste år. Det giver ny viden om, hvorvidt virksomhedernes syn på jobcenteret har ændret sig i løbet af det seneste år. Del 2: Virksomhedsundersøgelse blandt nye virksomheder I denne del af analysen bliver der indhentet viden fra 68 af de virksomheder, der ikke deltog i undersøgelsen i efteråret 13. Med denne undersøgelse får jobcenteret udbygget sin viden om, hvad virksomhederne i Struer efterspørger fra jobcenteret, og hvad virksomhederne lægger vægt på i et samarbejde med jobcenteret. Kort om undersøgelsens metoder Undersøgelsen er baseret på telefonsurvey blandt i alt 14 virksomheder, der er beliggende i Struer Kommune. Telefonsurveyen er gennemført af mploy og Valeur i september 14. Der er tale om en stratificeret udvælgelse af respondenterne, der sikrer, at branchefordelingen og fordelingen af store og små virksomheder i undersøgelsen svarer til den faktiske branchefordeling og faktiske fordeling af store og små virksomheder i kommunen. Telefoninterviewene er gennemført ud fra en fast spørgeguide med lukkede svarkategorier med henblik på at få kvantitative opgørelser. Ud af de i alt 14 indhentede besvarelser kommer 72 besvarelser fra virksomheder, der også deltog i virksomhedsundersøgelsen i 13, mens der er indhentet besvarelser fra 68 virksomheder, der ikke deltog i sidste års undersøgelse. 3\n4 Søl 2. Sammenfatning og indsatsmæssige perspektiver I dette afsnit præsenteres de overordnede resultater af virksomhedsundersøgelsen i Struer 14. Der præsenteres både resultater fra opfølgningen på virksomhedsundersøgelsen i 13 og undersøgelsen blandt nye virksomheder Segmenter af virksomheder i 14 De adspurgte virksomheder har forskellige syn på et samarbejde med jobcenteret. Det kommer bl.a. til udtryk ved, at virksomhederne kan inddeles i forskellige segmenter ud fra deres ønsker til relation og samarbejde med jobcenteret. Ved at se på besvarelserne fra både de virksomheder, der deltog i undersøgelsen sidste år og de virksomheder, der deltager for første gang i 14, får man et statusbillede af, hvordan alle de adspurgte virksomheder fordeler sig på de fire segmenter i 14 De fire grupper af virksomheder i Struer i 14 er kendetegnet ved: 31 pct. af virksomhederne efterspørger et formaliseret samarbejde med jobcenteret og er åbne over for samarbejdsaftaler. 36 pct. af virksomhederne efterspørger et uformelt samarbejde med jobcenteret, men ønsker ikke at indgå i et forpligtende samarbejde i form af en samarbejdsaftale. pct. af virksomhederne efterspørger en situationsbestemt fra jobcenteret. Disse virksomheder ser ikke jobcenteret som en vigtig samarbejdspartner, Figur 2.1: Segmenter af virksomheder i 14 Gruppe 3 Gruppe 4 Situationsbestemt % Begrænset 14% Formelt Gruppe 1 samarbejde 31% Uformelt samarbejde 36% Gruppe 2 Kilde: Telefonsurvey blandt 14 virksomheder i Struer Kommune afviklet af mploy og Valeur i september 14. men ønsker derimod en hurtig og præcis fra jobcenteret, når de får behov for specifikke s i forbindelse med rekruttering, fastholdelse, ansættelse på særlig vilkår eller opkvalificering. 14 pct. af virksomhederne har en begrænset efterspørgsel på fra jobcenteret. Disse virksomheder efterspørger hverken s i forbindelse med bistand til rekruttering, rådgivning om sygedagpengeregler eller rådgivning om støtteforanstaltninger og opkvalificering. Fordelingen af virksomhederne i segmenter svarer stort set til resultaterne i sidste års virksomhedsundersøgelse. Der er i år dog en lidt mindre andel i gruppen med formelt samarbejde og en lidt større andel i gruppen med uformelt samarbejde. 4\n5 2.2. Undersøgelsens resultater Opfølgning på virksomhedsundersøgelsen i Struer i 13 Den første del af undersøgelsen i 14 følger op på resultaterne fra virksomhedsundersøgelsen i efteråret 13. Ud af de 174 virksomheder, der deltog i undersøgelsen i 13, er 72 virksomheder blevet kontaktet igen i 14 og adspurgt om blandt andet deres kendskab og brug af jobcenteret. Ved at sammenligne virksomhedernes svar med deres besvarelser fra sidste år, kan man afdække, om virksomhedernes syn på og brug af jobcenteret har ændret sig i forhold til sidste år. Det kan give viden om, hvordan virksomhedernes syn på og brug af jobcenteret kan udvikle sig over tid. Denne viden er væsentlig for at kunne tilrettelægge en effektiv strategi for jobcenterets virksomhedsindsats, der tager højde for udviklingen i virksomhedernes efterspørgsel efter fra jobcenteret. I hovedtræk viser analysen af de 72 virksomheder, der deltog i virksomhedsundersøgelsen i 13 og har deltaget igen i 14, stort set det samme billede som sidste års undersøgelse. Fordelingen af segmenter er nogenlunde det samme som sidste år, kendskabet til jobcenteret er steget en smule, brugen af jobcenteret er faldet, men lige så mange virksomheder som sidste år angiver at jobcenteret er en vigtig samarbejdspartner. Desuden er der en lidt større andel, der systematisk offentliggør deres jobåbninger. Opfølgningen på virksomhedsundersøgelsen i Struer i 13 har følgende hovedresultater vedr. virksomhedernes kendskab til, syn på og efterspørgsel efter fra jobcenteret: Fordelingen af virksomheder i de fire segmenter er stort set den samme som sidste år. Dog er der en lidt lavere andel af virksomheder, der ønsker formelt samarbejde med jobcenteret, mens andelen af virksomhederne der ønsker et uformelt samarbejde med jobcenteret er steget tilsvarende. De adspurgte virksomheder har et højere kendskab til jobcenterets tilbud i 14, idet 97 pct. af virksomhederne nu angiver, at de kender en eller flere af jobcenterets ydelser. Kendskabet er især steget inden for alle områderne rekruttering og fastholdelse af medarbejdere. Undersøgelsen viser desuden, at ca. to tredjedele af virksomhederne har fået et øget kendskab til jobcenterets s inden for et eller flere af de fire områder. De adspurgte virksomheders brug af jobcenteret har været lavere inden for det seneste år, end det var tilfældet året før. Brugen er faldet inden for alle fire områder og inden for alle fire samarbejdssegmenter. Det største fald er dog sket for de virksomheder, der ønsker begrænset fra jobcenteret, hvilket afspejler, at denne gruppe generelt har en lav efterspørgsel efter jobcenterets s. To tredjedele af virksomhederne angiver, at jobcenteret er en vigtig samarbejdspartner. Denne andel er uændret i forhold til sidste år. I forhold til fastholdelse af medarbejdere er andelen af virksomheder, der anser jobcenteret som en vigtig samarbejdspartner steget, mens den inden for de øvrige områder er faldet en smule. Der er i år en lidt højere andel af de adspurgte virksomheder, der svarer, at de systematisk synliggør deres jobåbninger over for jobcenteret. Det er især de virksomheder, der ønsker uformelt samarbejde, der i år er mere tilbøjelige til at gøre ledige stillinger synlige for jobcenteret. 5\n6 Besvarelser fra nye virksomheder Den anden del af undersøgelen består af viden fra virksomheder, der ikke deltog i undersøgelsen i 13. Der er til denne del indhentet besvarelser fra 68 virksomheder i Struer, der ikke deltog i sidste års virksomhedsundersøgelse. Ved at indhente besvarelser fra nye virksomheder får jobcenteret svar fra en større andel af Struers virksomheder. Dermed får jobcenteret udbygget sin viden om, hvad virksomhederne i Struer efterspørger fra jobcenteret, og hvad virksomhederne lægger vægt på i et samarbejde med jobcenteret. I hovedtræk viser analysen af besvarelserne fra de nye virksomheder, at de generelt har et godt kendskab til jobcenteret og både bruger og anser Jobcenter Struer som en vigtig samarbejdspartner. Virksomhederne efterspørger desuden i høj grad de samme af jobcenterets ydelser som virksomhederne i sidste års virksomhedsundersøgelse. De væsentligste resultater for denne del af undersøgelsen er: En mindre andel af virksomhederne ønsker formelt samarbejde i forhold til sidste års virksomhedsundersøgelse, mens en større andel efterspørger et uformelt samarbejde. Generelt har de adspurgte virksomheder et højt kendskab til jobcenterets ydelser. Kendskabet er højest inden for rekruttering og ansættelse på særlige vilkår. 66 pct. af de adspurgte virksomheder har inden for det seneste år gjort brug af Jobcenter Struers ydelser, og en tilsvarende andel anser jobcenteret som en vigtig samarbejdspartner. Det er især i forbindelse med ansættelse på særlige vilkår, at virksomhederne har brugt jobcenteret og anser jobcenteret som en samarbejdspartner. Mange af de adspurgte virksomheder er åbne over for bistand til rekruttering, hvis jobcenteret henviser egnede kandidater eller udpeger egnede ledige, som virksomhederne selv kan kontakte. En mindre andel af virksomhederne finder det desuden interessant, at jobcenteret opkvalificerer ledige til virksomheden. I forhold til fastholdelse af sygemeldte medarbejdere efterspørger virksomhederne især rådgivning om sygedagpengereglerne, mens en del virksomheder desuden ønsker, at jobcenteret understøtter virksomhedens egne tiltag til at få sygemeldte tilbage i job. Adspurgt om kontaktformer svarer et flertal af virksomhederne, at de foretrækker behovsbestemte kontakter fremfor løbende besøg fra jobcenteret. En femtedel af de adspurgte virksomheder synliggør systematisk deres jobåbninger. Virksomhederne peger på, at jobcenteret kan medvirke til at øge jobsynligheden ved at opkvalificere ledige eller finde udvalgte kandidater også fra andre geografiske områder samt med specialiserede kompetencer Indsatsmæssige perspektiver og anbefalinger I virksomhedsundersøgelsen 13 blev der peget på en række indsatsmæssige perspektiver og anbefalinger til Struer Kommunes arbejde med at tilrettelægge virksomhedsindsatsen med afsæt i de lokale virksomheders besvarelser. 6\n7 Siden da har Jobcenter Struer udviklet og igangsat aktiviteter ift. anbefalingerne fra 13 i form af: En differentieret strategi overfor virksomhederne En kontaktstrategi for jobcenterets samarbejde med virksomhederne Screening af virksomhederne i ft. segment og efterspurgt Udvikling af pakker inden for: rekruttering, støttet beskæftigelse, opkvalificering samt fastholdelse Etablering af beredskab overfor virksomhederne Kompetenceudvikling omkring screening og brug af pakker for virksomhedskonsulenter m.fl. En del af aktiviteterne er som sagt først implementeret pr. 1. oktober 14, og det er derfor for tidligt at tage stilling til effekten af aktiviteterne, og dermed også behovet for justering af aktiviteterne. Resultaterne i denne virksomhedsundersøgelse giver i stedet anledning til en række fokuspunkter for den videre implementering af de igangsatte aktiviteter: Fokuspunkt 1: Virksomhedernes præferencer og behov er dynamiske Det anbefales, at der løbende evalueres på interval og form på screening af virksomheder, således at registreringer på virksomheden afspejler den enkelte virksomheds aktuelle behov. Det anbefales samtidig, der i dialogen med den enkelte virksomhed fokuseres på, hvor langt jobcenteret vil gå i sin, og hvilke modkrav der stilles forventning om. Det betyder samtidig at pakkerne ses som et internt vejledende værktøj frem for en fasttømret pakke. Fokuspunkt 2: Jobcenteret som aktiv medspiller til fastholdelse Det anbefales, at jobcenteret i tilrettelæggelsen af virksomhedskampagner, virksomhedsbesøg mv. er særligt opmærksom på at invitere til et samarbejde om fastholdelse, da mange virksomheder er åbne for et samarbejde, men aktuelt ikke har et samarbejde med jobcenteret om fastholdelse. Fokuspunkt 3: Fokus på tværkommunalt samarbejde om rekruttering Det anbefales, at Jobcenter Struer søger at udbygge samarbejdet med de øvrige jobcentre i landsdel Vest yderligere ift. rekruttering, jobformidling og opkvalificering for at kunne imødekomme efterspørgslen på kvalificeret arbejdskraft. Fokuspunkt 4: Fortsat udvikling i mulige kontaktformer Det anbefales, at Jobcenter Struer afsøger mulighederne for at udvide formerne for systematisk opsøgende kontakt (dvs. ud over beredskabet) til virksomheder, da mange virksomheder på tværs af segmenter i undersøgelsen peger på, at de ikke ønsker løbende virksomhedsbesøg. Fokuspunkt 5: Prioritering af virksomheder der ønsker formelt samarbejde (segment 1) Det anbefales, at Jobcenter Struer videreudvikler på den differentierede strategi, således der fremstår et klart incitament for virksomhederne i at placere sig i segment 1 og jobcenteret på den måde har adgang til et netværk af virksomheder, som kan bistå med praktikpladser, træningsbaner i fm. realkompetenceafklaringsforløb, faste rekrutteringsaftaler, mv. 7\n8 Søl 3. Opfølgning på virksomhedsundersøgelse i Struer i 13 Dette afsnit indeholder en opfølgning på resultaterne fra virksomhedsundersøgelsen i 13 i Struer. Ud af de 174 virksomheder, der deltog i undersøgelsen i 13, er 72 virksomheder blevet kontaktet igen i 14 og adspurgt om blandt andet deres kendskab og brug af jobcenteret. De 72 virksomheders svar holdes op mod resultaterne fra virksomhedsundersøgelsen i 13 for de pågældende virksomheder. Med denne viden får jobcenteret et billede af, om virksomhedernes kendskab og brug af jobcenteret har ændret sig i det seneste år. Det giver ny viden om, hvorvidt virksomhedsindsatsen i løbet af det seneste år har ændret virksomhedernes kendskab til og syn på jobcenteret Segmenter af virksomheder I virksomhedsundersøgelsen i Struer Kommune i 13 kunne de adspurgte virksomheder opdeles i fire segmenter, der adskiller virksomhederne ud fra deres ønsker til relation og samarbejde med jobcenteret. Nogle virksomheder ønsker tætte relationer og er åbne for et formaliseret samarbejde med jobcenteret, mens andre i stedet ønsker et mere uformelt løbende samarbejde. Desuden kan der udpeges en gruppe bestående af virksomheder, der ønsker situationsbestemt fra jobcenteret, mens en mindre andel af virksomhederne ønsker begrænset fra jobcenteret En del virksomheder har skiftet segment, men segmenternes størrelse er stort set fastholdt De 72 virksomheder, der igen er blevet adspurgt i virksomhedsundersøgelsen 14, har for en vis andels vedkommende skiftet fra ét segment til et andet. Det afspejler, at virksomhedernes ønske til fra jobcenteret kan udvikle sig over tid, og det er derfor vigtigt med løbende opfølgning på virksomhedernes ønsker, så jobcenteret kan afstemme omfang, indhold, former og udbytte af samarbejdet i forhold til potentialet og ønskerne hos virksomhederne i de forskellige segmenter. Men selvom nogle virksomheder har skiftet segment i løbet af det seneste år, så er fordelingen af segmenterne stort set den samme som sidste år. Det ses ved, at andelen af de adspurgte virksomheder, der ønsker situationsbestemt og begrænset er næsten den samme i 13 og 14, jf. figur 3.1. Andelen af de adspurgte virksomheder, der ønsker formelt samarbejde med Jobcenter Struer, er dog faldet fra 44 pct. til 39 pct., og gruppen af virksomheder, der ønsker et uformelt samarbejde, er tilsvarende steget fra 24 pct. til 28 pct. Figur 3.1: Segmenter af virksomheder Formelt samarbejde Uformelt samarbejde Kilde: Telefonsurvey blandt 72 virksomheder i Struer Kommune, afviklet af mploy og Valeur i november 13 og igen i september Situationsbestemt 13 (samme virksomheder) Begrænset 8\n9 Søl rekruttering fastholdelse ansættelse på særlige vilkår opkvalificering Godt eller begrænset kendskab inden for minimum ét område 3.2. Virksomhedernes kendskab til og brug af jobcenteret Flere virksomheder kender jobcentrets ydelser i 14 Undersøgelsen i 14 viser, at en større andel af virksomhederne i Struer i dag kender jobcenterets ydelser end tidligere. Dermed er det 97 pct. af de adspurgte virksomheder, som i år oplyser, at de kender jobcentrets ydelser, mens det i sidste års undersøgelse var 86 pct. Jobcentrets ydelser overfor virksomhederne grupperer sig inden for fire områder: Service vedr. rekruttering Service vedr. fastholdelse af sygemeldte medarbejdere Service vedr. ansættelse på særlige vilkår Service ifm. opkvalificering af virksomhedens medarbejdere Undersøgelsen viser, at kendskabet blandt virksomhederne er øget inden for alle fire områder. Der er således inden for alle fire områder en højere andel af virksomhederne, der har et godt eller begrænset kendskab til jobcenterets s, end det var tilfældet i 13. Kendskabet er især øget i forbindelse med jobcenterets s inden for rekruttering og fastholdelse, jf. figur 3.2. Figur 3.2: Andel af virksomheder, der har fået kendskab til jobcenterets ydelser (samme virksomheder) 14 Kilde: Telefonsurvey blandt 72 virksomheder i Struer Kommune, afviklet af mploy og Valeur i november 13 og igen i september 14. Anm.: Andelen af virksomheder, der har godt eller begrænset kendskab til jobcenterets ydelser 2/3 af virksomhederne kender jobcentrets ydelser bedre i dag Kendskabet til jobcenterets ydelser er steget blandt størstedelen af virksomhederne i løbet af det seneste år. Analysen viser, at ca. to tredjedele af virksomhederne har fået et øget kendskab til jobcenterets ydelser inden for et eller flere af de fire områder. Det bedre kendskab omfatter både en ny gruppe af virksomheder, som i dag har opnået kendskab til mindst en af ydelserne, og en gruppe af virksomheder, som i løbet året er gået fra at have et begrænset kendskab til at have et godt kendskab til jobcenterets ydelser. Det er især inden for rekruttering og fastholdelse, at der er flest af de adspurgte virksomheder, hvor kendskabet til jobcenterets ydelser er steget, jf. figur 3.3. Kendskabet er dog steget inden for alle fire områder. 9\n10 Figur 3.3: Andel af virksomheder, hvor kendskabet til jobcenterets ydelser er steget Rekruttering Fastholdelse Ansættelse på særlige vilkår 22 Opkval. 65 Inden for minimum ét område 7 Kilde: Telefonsurvey blandt 72 virksomheder i Struer Kommune, afviklet af mploy og Valeur i november 13 og igen i september Figur 3.4: Andel af virksomheder, hvor kendskabet til jobcenterets ydelser er steget, fordelt på brancher Landbrug Handel Byggeri og transport 75 Privat 43 Industri 76 Off Kilde: Telefonsurvey blandt 72 virksomheder i Struer Kommune, afviklet af mploy og Valeur i november 13 og igen i september 14. I alt Der er primært sket en stigning i kendskabet til jobcenterets ydelser inden for privat og offentlig. Således har ca. 75 pct. af virksomhederne inden for begge brancher fået et højere kendskab til ydelserne inden for minimum ét af de fire områder, jf. figur 3.4. Den laveste stigning i kendskabet til jobcenterets s er sket inden for industrien, men kendskabet er steget inden for alle brancher. Virksomhedernes brug af jobcentrets ydelser er faldet De adspurgte virksomheders brug af jobcenteret har dog været lavere inden for det seneste år, end det var tilfældet året før. Samlet set er andelen af de adspurgte virksomheder, der har gjort brug af jobcenterets ydelser inden for minimum ét område faldet fra 71 pct. i 13 til 58 pct. i 14. Det samlede fald i virksomhedernes brug af jobcentrets ydelser dækker over fald inden for alle fire områder. De mest markante fald er sket inden for rekruttering og ansættelse på særlige vilkår, jf. figur 3.5. Figur 3.5: Virksomhedernes brug af jobcenterets tilbud inden for det seneste år, fordelt på ydelser rekruttering fastholdelse 64 Kilde: Telefonsurvey blandt 72 virksomheder i Struer Kommune, afviklet af mploy og Valeur i november 13 og igen i september ansættelse på særlige vilkår opkval. 13 (samme virksomheder) Ja til minimum ét område Figur 3.6: Virksomhedernes brug af jobcenterets tilbud inden for det seneste år, fordelt på segmenter Formelt Uformelt Situationsbestemt samarbejde samarbejde Kilde: Telefonsurvey blandt 72 virksomheder i Struer Kommune, afviklet af mploy og Valeur i november 13 og igen i september 14. Anm.: Andelen af virksomheder, der har gjort brug af jobcenteret inden for mindst ét af følgende områder: rekruttering, fastholdelse, ansættelse på særlige vilkår eller opkvalificering. 44 Begrænset 13 (samme virksomheder) I alt\n11 Andel der anser jobcenteret som en vigtig samarbejdspartner Det er især virksomheder, som ønsker begrænset, der har brugt jobcentret mindre Hvis man ser på de fire samarbejdssegmenter, er det primært inden for det segment, der ønsker begrænset, at brugen af jobcenterets ydelser er faldet, jf. figur 3.6. Det afspejler, at denne gruppe generelt har en lav efterspørgsel efter fra jobcenteret. Inden for de segmenter, der ønsker uformelt samarbejde eller situationsbestemt, er brugen af jobcenteret også faldet, om end ikke i samme grad som for segmentet, der ønsker begrænset. For de virksomheder, der ønsker formelt samarbejde med jobcenteret, er brugen af jobcenterets ydelser stort set på samme niveau som i forrige virksomhedsundersøgelse Virksomhedernes syn på jobcenteret De medvirkende virksomheder er blevet adspurgt om, hvorvidt de anser jobcenteret som en vigtig samarbejdspartner i forbindelse med de fire områder. Stort set lige så mange virksomheder ser jobcentret som en vigtig samarbejdspartner i 14 Andelen af virksomheder, der ser jobcenteret som en vigtig samarbejdspartner inden for minimum ét af områderne, er uændret i forhold til sidste år. Således svarer 67 pct. af virksomhederne, at jobcenteret er en vigtig samarbejdspartner i 14, jf. figur 3.7. I forhold til fastholdelse af medarbejdere er andelen af virksomheder, der anser jobcenteret som en vigtig samarbejdspartner steget fra 31 til 36 pct. Inden for de øvrige områder er andelen dog faldet en smule. Samlet set viser resultaterne i forhold til brugen af jobcenteret og vurderingen af jobcenteret som en vigtig samarbejdspartner, at selvom brugen er faldet, så er der stadig stort set lige så mange virksomheder, der anser jobcenteret som en vigtig samarbejdspartner, som sidste år. Figur 3.7: Andel af virksomhederne, der ser jobcenteret som en vigtig samarbejdspartner rekruttering Kilde: Telefonsurvey blandt 72 virksomheder i Struer Kommune, afviklet af mploy og Valeur i november 13 og igen i september fastholdelse ansættelse på særlige vilkår opkval. 13 (samme virksomheder) Ja til minimum ét område Figur 3.8: Andel af virksomhederne, der ser jobcenteret som en vigtig samarbejdspartner samt andelen af virksomhederne, der har gjort brug af jobcenteret, fordelt på jobcenterets s Fastholdelse Opkvalificering Rekruttering Ansættelse på særlige vilkår Andel der har gjort brug af jobcenteret Kilde: Telefonsurvey blandt 72 virksomheder i Struer Kommune, afviklet af mploy og Valeur i november 13 og igen i september 14. Inden for alle jobcenterets områder, er der en højere andel af virksomheder, der ser jobcenteret som en vigtig samarbejdspartner, end andelen af virksomheder der har gjort brug af jobcenteret inden for det seneste år, jf. figur\n12 Det afspejler, at den lavere brug af jobcenteret inden for det seneste år kan hænge sammen med, at de adspurgte virksomheder har haft mindre behov for jobcenterets s det seneste år, og betyder således ikke, at det er et udtryk for et bevidst fravalg af jobcenteret. Samtidig viser resultaterne i figur 3.8, at de områder, hvor virksomhederne i størst grad bruger jobcenteret, også er de områder, hvor flest virksomheder betragter jobcenteret som en vigtig samarbejdspartner. Det gælder især for ansættelse på særlige vilkår men også for rekruttering og fastholdelse Synliggørelse af jobåbninger Virksomhedernes syn på jobcenterets kommer også til udtryk ved andelen af virksomheder, der synliggør deres jobåbninger over for jobcenteret. Lidt flere virksomheder synliggør jobåbninger Der er i 14 en lidt højere andel af de adspurgte virksomheder, der svarer, at de systematisk synliggør deres jobåbninger over for jobcenteret. Således svarer 28 pct. af virksomhederne i 14, at de altid eller ofte synliggør deres jobåbninger over for jobcenteret, mens det i 13 gjaldt for 24 pct. af virksomhederne, jf. figur 3.9. Samtidig er andelen af virksomheder, der sjældent eller aldrig synliggør deres ledige jobs over for jobcenteret, faldet fra 64 til 6 pct. Figur 3.9: Hvor ofte synliggør virksomhederne ledige jobs over for jobcenteret? Altid/ofte Af og til Sjældent/ stort set aldrig 13 (samme virksomheder) 14 Kilde: Telefonsurvey blandt 72 virksomheder i Struer Kommune, afviklet af mploy og Valeur i november 13 og igen i september Figur 3.: Udviklingen i hvor ofte virksomhederne synliggør ledige jobs over for jobcenteret fra 13 til 14, fordelt på segmenter Gennemsnitlig ændring,3,,, -, -, -,3,4,25 Formelt Uformelt samarbejde samarbejde -,7 Situationsbestemt,,8 Begrænset Gennemsnitlig ændring,3 -,1 -,2 -,3 Kilde: Telefonsurvey blandt 72 virksomheder i Struer Kommune, afviklet af mploy og Valeur i november 13 og igen i september 14. Anm.: Værdierne angiver den gennemsnitlige ændring i hvor ofte virksomhederne i hvert segment synliggør ledige jobs ift. virksomhedens besvarelse i sidste års virksomhedsundersøgelse. Optællingen tager udgangspunkt i kategorierne Altid/ofte, Af og til og Sjældent/stort set aldrig. Hvis en virksomhed i højere grad synliggør jobs i 14, har virksomheden fået værdien 1 eller 2, afhængigt af, om den er sprunget en eller to kategorier op. Hvis en virksomhed i lavere grad synliggør jobs i 14, har den fået værdien -1 eller -2. I alt,2,1 En opgørelse af hvilke af de adspurgte virksomheder, der har øget deres synliggørelse af deres jobåbninger i 14 viser, at det især er de virksomheder, der ønsker uformelt samarbejde, der i år er mere tilbøjelige til at gøre ledige jobs synlige over for jobcenteret, jf. figur\n13 Søl Resultaterne af de adspurgte virksomheders synliggørelse af jobåbninger i 14 viser, at der stadig er et potentiale for at øge andelen af virksomhederne, der mere systematisk synliggør ledige stillinger for jobcenteret. Sidste års virksomhedsundersøgelse viste, at virksomhederne i Struer Kommune pegede på, at jobcenteret især kan medvirke til at øge jobsynligheden ved, at jobcenteret kan formidle jobsøgere fra andre geografiske områder, kan levere højt specialiseret arbejdskraft samt kan udføre en screening af relevante ledige og præsentere virksomheden for udvalgte egnede kandidater Ønsker at blive kontaktet af jobcenteret Som led i dette års undersøgelse er virksomhederne igen blevet adspurgt, om de ønsker at blive kontaktet af jobcenteret her og nu vedrørende samarbejde. 28 pct. af de virksomheder, der ikke ønskede kontakt sidste år, vil gerne kontaktes i år I virksomhedsundersøgelsen 13 svarede 37 Figur 3.11: Udvikling i virksomhedernes ønsker til pct. af de adspurgte virksomheder, at de gerne kontakt fra 13 til 14 ville kontaktes vedrørende samarbejde. Ud af de virksomheder, der igen er blevet adspurgt, ønsker 18 pct. stadig at blive kontak tet, mens 28 pct. af virksomhederne gerne vil kontaktes i år men ønskede ikke at blive kontaktet sidste år Samtidig har 25 pct. af virksomhederne i år tilkendegivet, at de ikke ønsker at blive kontaktet, selvom de sidste år angav at de gerne ville kontaktes vedr. samarbejde, jf. figur Dette resultat skal ses i lyset af, at Jobcenter Struer siden sidste års undersøgelse Kilde: Telefonsurvey blandt 72 virksomheder i Struer Kommune, afviklet af mploy og Valeur i november 13 og igen i september 14. har kontaktet mange af virksomhederne, der deltog i undersøgelsen, og at virksomhederne derfor måske føler, at de ikke har yderligere behov for at blive kontaktet vedrørende samarbejde. 5 Nye virksomheder, der vil kontaktes Vil stadig gerne kontaktes Vil ikke længere have kontakt Ikke kontakt 5 13\n14 4. Besvarelser fra nye virksomheder Dette afsnit indeholder resultaterne af besvarelserne fra de 68 virksomheder i undersøgelsen, der ikke deltog i sidste års virksomhedsundersøgelse. Der fokuseres på virksomhedernes fordeling i segmenter, deres kendskab til og brug af Jobcenter Struer, deres ønsker og forventninger til fra jobcenteret samt deres synliggørelse af job for jobcenteret. De væsentligste resultater er: De adspurgte virksomheder kan inddeles i fire forskellige segmenter ift. deres ønsker til samarbejde med jobcenteret. En mindre andel af virksomhederne ønsker formelt samarbejde i forhold til sidste års virksomhedsundersøgelse, mens en større andel efterspørger et uformelt samarbejde. Generelt har de adspurgte virksomheder et højt kendskab til jobcenterets ydelser. Kendskabet er højest inden for rekruttering og ansættelse på særlige vilkår. 66 pct. af de adspurgte virksomheder har inden for det seneste år gjort brug af Jobcenter Struers ydelser, og en tilsvarende andel anser jobcenteret som en vigtig samarbejdspartner. Det er især i forbindelse med ansættelse på særlige vilkår, at virksomhederne har brugt jobcenteret og anser jobcenteret som en samarbejdspartner. Mange af de adspurgte virksomheder er åbne over for bistand til rekruttering, hvis jobcenteret henviser egnede kandidater eller udpeger egnede ledige, som virksomhederne selv kan kontakte. En mindre andel af virksomhederne finder det desuden interessant, at jobcenteret opkvalificerer ledige til virksomheden. I forhold til fastholdelse af sygemeldte medarbejdere efterspørger virksomhederne især rådgivning om sygedagpengereglerne, mens en del virksomheder desuden ønsker, at jobcenteret understøtter virksomhedens egne tiltag til at få sygemeldte tilbage i job. Adspurgt om kontaktformer svarer et flertal af virksomhederne, at de foretrækker behovsbestemte kontakter fremfor løbende besøg fra jobcenteret. En femtedel af de adspurgte virksomheder synliggør systematisk deres jobåbninger. Virksomhederne peger på, at jobcenteret kan medvirke til at øge jobsynligheden ved at opkvalificere ledige eller finde udvalgte kandidater også fra andre geografiske områder samt med specialiserede kompetencer. 14\n15 Søl 4.1. Segmenter af virksomheder i 14 De adspurgte virksomheder har forskellige syn på et samarbejde med jobcenteret. Det kommer bl.a. til udtryk ved, at virksomhederne kan inddeles i forskellige segmenter ud fra deres ønsker til relation og samarbejde med jobcenteret. 22 pct. af virksomhederne efterspørger et formaliseret samarbejde med jobcenteret. 44 pct. af virksomhederne efterspørger et uformelt samarbejde med jobcenteret. 21 pct. af virksomhederne efterspørger en situationsbestemt fra jobcenteret. 13 pct. af virksomhederne har en begrænset efterspørgsel på fra jobcenteret. Figur 4.1: Segmenter af virksomheder Gruppe 3 Gruppe 4 Begrænset 13% Formelt samarbejde 22% Gruppe 1 Situationsbestemt 21% Uformelt samarbejde 44% Gruppe 2 Kilde: Telefonsurvey blandt 68 virksomheder i Struer Kommune, afviklet af mploy og Valeur i september 14. I forhold til resultaterne af sidste års undersøgelse er der en mindre andel af de 68 adspurgte virksomheder, der efterspørger et formelt samarbejde med jobcenteret, mens en tilsvarende større andel ønsker et uformelt samarbejde Kendskab til og samarbejde med jobcenteret Især højt kendskab til jobcenterets s ifm. rekruttering og ansættelse på særlige vilkår Generelt har virksomhederne et godt kendskab til de ydelser, Jobcenter Struer kan tilbyde. Virksomhedernes kenskab til jobcenteret varierer dog i forhold til de enkelte tilbud og ydelser. Flest af de adspurgte virksomheder har et godt kendskab til jobcenterets s i forbindelse med rekruttering, idet 88 pct. angiver, at de har et godt eller begrænset kendskab til jobcenterets rekrutteringss. Mange virksomheder har også et godt eller begrænset kendskab til jobcenterets s i forbindelse med ansættelse på særlige vilkår (82 pct.). En lidt mindre andel af de adspurgte virksomheder har et godt eller begrænset kendskab til jobcenterets i forbindelse med fastholdelse af sygemeldte medarbejdere (59 pct.) og opkvalificering af medarbejdere (57 pct.). Virksomhedernes brug af og syn på jobcenteret varierer på tværs af ydelser Der er stor forskel på virksomhedernes brug af jobcenteret og deres syn på jobcenteret som en vigtig samarbejdspartner inden for de forskellige ydelser og tilbud. Over halvdelen af de adspurgte virksomheder har inden for det seneste år især brugt jobcenteret i forbindelse med ansættelse på særlige vilkår (54 pct.) jf. figur 4.2. Derudover har ca. en fjerdedel af virksomhederne anvendt jobcenterets s inden for enten rekruttering (26 pct.) eller fastholdelse (25 pct.). Der er færrest virksomheder, der har brugt jobcenteret til opkvalificering af medarbejdere (12 pct.). 15\n16 Søl På tværs af ydelserne har to tredjedele (66 pct.) af de adspurgte virksomheder brugt jobcenteret inden for det seneste år. En tilsvarende andel af virksomhederne anser jobcenteret som en vigtig samarbejdspartner, jf. figur 4.2. Inden for de enkelte ydelser følger virksomhedernes syn på jobcenteret som en samarbejdspartner stort set virksomhedernes brug af jobcenteret. Figur 4.2: Andel af virksomhederne der har brugt jobcenteret inden for det seneste år samt andel af virksomhederne der ser jobcenteret som en vigtig samarbejdspartner Således er det også i forbindelse med ansættelse på særlige vilkår, at flest virksomheder anser jobcenteret som en vigtig samarbejdspartner (49 pct.). Andelen er dog en smule lavere end andelen af virksomheder, der har brugt jobcenteret til denne. Kilde: Telefonsurvey blandt 68 virksomheder i Struer Kommune, afviklet af mploy og Valeur i september 14. I forhold til jobcenterets ydelser inden for rekruttering er der derimod en højere andel af virksomheder, der ser jobcenteret som en vigtig samarbejdspartner (31 pct.) end andelen af virksomheder, der har anvendt denne (26 pct.). Det kan tyde på, at der er et potentiale for at øge brugen af jobcenterets rekrutteringss. Færrest anser jobcenteret som en vigtig samarbejdspartner inden for opkvalificering (13 pct.), hvilket afspejler den lave brug af jobcenteret på dette område rekruttering fastholdelse ansættelse på særlige vilkår opkvalificering Har brugt jobcenteret Ser jobcenteret som en vigtig samarbejdspartner 66 Inden for minimum ét område\n17 Søl Søl Rekrutteringsassistance Opkvalificering 4.3. Virksomhedernes efterspørgsel efter fra jobcenteret I dette afsnit redegøres for de adspurgte virksomheders forventninger og ønsker til fra jobcenteret. Virksomhederne efterspørger egnede jobkandidater fra jobcenteret Mange virksomheder er åbne over for bistand fra jobcenteret til rekruttering af nye medarbejdere. Virksomhedernes efterspørgsel efter rekrutterings kan overordnet set opdeles i assistance til rekruttering af jobansøgere og opkvalificering af nye medarbejdere. En del af de adspurgte virksomheder lægger vægt på, at jobcenteret understøtter rekruttering ved at screene jobansøgere og dermed indsnævre antallet af ansøgere til færre relevante kandidater. Således ønsker hhv. 46 pct. og 4 pct., at jobcenteret kan enten henvise egnede kandidater til virksomheden eller finde egnede ledige, som virksomheden selv kan kontakte, jf. figur 4.3. Figur 4.3: Hvordan kan jobcenteret bedst bistå din virksomhed med at rekruttere nye medarbejdere? Henvise kandidater til at søge Finde kandidater til virksomheden Afholde indledende jobsamtale Opkvalificere før ansættelse Herudover efterspørger knap en fjerdedel af virksomhederne en mere indgående rekrutterings, hvor jobcenteret afholder egentlige indledende jobsamtaler med ledige. En mindre andel af virksomhederne er interesserede i s, hvor jobcenteret opkvalificerer ledige til virksomheden. Der er størst interesse for, at jobcenteret opkvalificerer de ledige før ansættelsen (31 pct.), mens 15 pct. er interesserede i opkvalificering efter ansættelsen, jf. figur 4.3. Hver fjerde virksomhed efterspørger, at jobcenteret opslår virksomhedens ledige stillinger på jobnet.dk. Der er således en efterspørgsel efter mere end den normale selvbetjeningsløsning, når virksomhederne skal annoncere deres job. Virksomhederne ønsker især rådgivning om sygedagpengereglerne En del af de adspurgte virksomheder er interesserede i s, der kan modvirke sygefravær og fastholde sygdomsramte på arbejdspladsen. Figur 4.4: Hvordan kan jobcenteret bedst bistå din virksomhed med at fastholde sygemeldte medarbejdere? 4 pct. af virksomhederne vur- derer, at jobcenteret kan hjælpe med at fastholde Rådgive om sygedagpengeregler 4 sygemeldte medarbejdere ved at rådgi- Rådgive om arbejdsmuligheder 28 ve om sygedagpengereglerne, jf. figur 4.4. Bistand til fastholdelsesplan 24 Derudover efterspørger mellem pct., at jobcenteret understøtter virksomhedens egne tiltag i forhold til at få sygemeldte tilbage i job. Det drejer sig f.eks. om bistand til at udarbejde fastholdelsesplaner eller deltage i opfølgningssamtaler samt rådgive om forebyggelse af sygefravær eller muligheder for at arbejde under sygemelding. Opkvalificere efter ansættelse Annoncere på jobnet.dk Kilde: Telefonsurvey blandt 68 virksomheder i Struer Kommune, afviklet af mploy og Valeur i september 14. Deltagelse i opfølgning Rådgive om forebyggelse Koordination for virksomheden Rådgive om støtteforanstaltninger Kilde: Telefonsurvey blandt 68 virksomheder i Struer Kommune, afviklet af mploy og Valeur i september\n18 Søl Der er efterspørgsel efter en bred vifte af samarbejdsformer med jobcenteret De adspurgte virksomheder efterspørger en bred vifte af kontaktformer med jobcenteret. Generelt er der størst efterspørgsel efter Figur 4.5: Hvor vigtigt er det for din virksomhed, at jobcenteret kan tilbyde følgende samarbejdsformer behovsbestemte kontakter fremfor løbende besøg fra jobcenteret. Det betyder, at virksomhederne Adgang til hurtig dialog 78 er mest interesseret i de kon- jobcenteret Kan bestille et besøg fra 63 taktformer, hvor virksomhederne selv indleder kontakten med jobcenteret. Hjemmeside 53 Mange virksomheder ønsker således enten adgang til hurtig dialog over telefonen eller via mail (78 pct.), mulighed for at bestille et besøg fra jobcenteret (63 pct.) eller mulighed for at kunne få et overblik jobcenterets tilbud og ordninger via kommunens hjemmeside (53 pct.), jf. figur 4.5. Fast kontaktperson Kan få tilsendt beskrivelser af tilbud Løbende besøg Herudover finder 44 pct. af virksomhederne det vigtigt med en fast kontaktperson i jobcenteret, mens kun 13 pct. ønsker løbende besøg fra jobcenteret. 13 Kilde: Telefonsurvey blandt 68 virksomheder i Struer Kommune, afviklet af mploy og Valeur i september Virksomhedernes krav for øget synliggørelse af job Knap hver femte af de adspurgte virksomheder synliggør systematisk deres jobåbninger over for jobcenteret. Således angiver 19 pct., at de altid eller ofte synliggør deres ledige job, jf. figur 4.6. Jobsynligheden er størst blandt de virksomheder, der ønsker et tæt samarbejde med jobcenteret. For virksomhederne, der ønsker et formelt samarbejde med jobcenteret, synliggør en tredjedel altid eller ofte deres jobåbninger, mens det for gruppen af virksomheder, der ønsker uformelt samarbejde, gælder pct. I den gruppe af virksomheder, der ønsker begrænset fra jobcenteret, er der ikke nogen, der altid eller ofte synliggør ledige job for jobcenteret. Figur 4.6: Andel af virksomheder, der altid eller ofte synliggør ledige job for jobcenteret, fordelt på segmenter Formelt samarbejde Uformelt samarbejde 14 Situationsbestemt Kilde: Telefonsurvey blandt 68 virksomheder i Struer Kommune, afviklet af mploy og Valeur i september 14. Begrænset 19 I alt Figur 4.7: Hvad skal der til for, at din virksomhed synliggør ledige job over for jobcenteret? Sikre ansøgeres motivation Kendskab til efterspurgte kvalifikationer Udsøge jobsøgere på tværs af kommuner Finde udvalgte egnede kandidater Finde specialiseret arbejdskraft til vks. Opkvalificere ledige Begrænse jobsynlighed Kilde: Telefonsurvey blandt 68 virksomheder i Struer Kommune, afviklet af mploy og Valeur i september\n19 Der er flere årsager til, at mange virksomheder ikke synliggør deres jobåbninger, herunder at virksomhederne foretrækker andre rekrutteringskanaler eller forsøger at undgå et stort antal ansøgere til deres stillinger. En stor andel af virksomhederne angiver, at jobcenteret kan øge jobsynligheden ved at gå ind i rekrutteringsprocessen i samarbejde med virksomhederne. Det handler bl.a. om at undersøge, om ansøgerne er motiverede for jobbet (57 pct.), finde udvalgte egnede kandidater (44 pct.) eller opkvalificere ledige til at matche virksomhedens konkrete efterspørgsel (41 pct.), jf. figur 4.7. Mange virksomheder peger på, at jobcenteret kan medvirke til at øge synliggørelsen af ledige stillinger ved, at jobcenteret kan formidle jobsøgere fra andre geografiske områder (47 pct.), jf. figur 4.7. Det kan i den forbindelse være relevant med et strategisk samarbejde på tværs af jobcentre. Det kan især være aktuelt, når der efterspørges specialiserede kompetencer, som kan være en mangelvare i lokalområdet. I den forbindelse peger flere virksomheder på, at jobcenteret kan medvirke til at øge jobsynligheden ved at kunne levere specialiseret arbejdskraft til virksomheden (44 pct.). Halvdelen af virksomhederne peger på, at det er vigtigt, at jobcenteret har et godt kendskab til de efterspurgte kvalifikationer, for at de vil synliggøre ledige stillinger over for jobcenteret. Det viser, at der er et potentiale i at have løbende dialog med de lokale virksomheder for at opnå et bedre kendskab til, hvilke kvalifikationer, de efterspørger. 34 pct. af virksomhederne mener, at det er vigtigt, at jobcenteret sikrer, at jobbet kun annonceres for udvalgte ledige. 19\n20 MPLOY A/S GOTHERSGADE 3, STUEN 1123 KØBENHAVN K TEL


Rettidig omhu med ny og forlænget hjælpepakke\nPubliceret: 09. feb 2021\nTEKNIQ Arbejdsgiverne glæder sig over, at regeringen har valgt at hæve kompensationsordningen for mindre erhvervsdrivende. Samtidig opfordrer man til, at pengene kommer hurtigt ud til virksomhederne.\nErhvervsminister Simon Kollerup kunne i dag præsentere en ny hjælpepakke til de mindre erhvervsdrivende, som er hårdt pressede af den øjeblikkelige coronanedlukning. Pakken betyder, at kompensationsordningen for mindre erhvervsdrivende hæves fra 23.000 kroner til op mod 33.000 kroner om måneden. Samtidig forlænges hjælpepakkerne til udgangen af april.\nDet glæder adm. direktør hos TEKNIQ Arbejdsgiverne, Troels Blicher Danielsen:\n”I en situation, hvor vi stadig ikke har en klar tidshorisont for, hvornår coronaen slipper sit tag i Danmark og i dansk erhvervsliv, er det rettidig omhu, at regeringen på denne måde sikrer en mere langsigtet løsning, der forhåbentlig kan bringe endnu flere virksomheder helskindet igennem krisen.”\n”Mange især mindre virksomheder mærker først nu og de kommende måneder for alvor konsekvenserne af krisen. Derfor er det også positivt, at man forlænger hjælpepakkerne og desuden øger støtten, så selvstændige kommer op på niveau med lønmodtagerne.”\n”Det er dog vigtigt, at man sikrer, at pengene kommer hurtigere ud og arbejde ude i virksomhederne og at det hele ikke sander til i bureaukrati. Vi må så håbe, at nedlukningen er udfaset lang tid inden 1. april, da de afledte konsekvenser for økonomien og menneskers hverdag ved en så lang nedlukning ellers ser dystre ud,” siger han.


Undgå nedetid i pakkeriet - Food Supply DK\n18. juni 2019 09:39 | Medlemsnyhed | Indrykket af Lundberg Tech A/S\nAutomatiseret affaldshåndtering i pakkerier hos fødevareindustrien bliver mere og mere aktuel og omfatter ofte emballagekonvertering. For at undgå nedetid i pakkeriet, er det oplagt at tilføre sin produktion en automatiseret affaldshåndtering.\nVores systemer til affaldshåndtering kræver ikke operatørtimer og evt. stop af maskinen undervejs, påvirker ikke arbejdsmiljøet og reducerer volumen af affaldet, siger Leif Hansen, arbejdende bestyrelsesformand for og medejer af Lundberg Tech A/S, og peger på, at mange fødevareproducenter faktisk her kan have et u-opdaget problem, som kan løses på en både lean og værdiskabende måde.\nMed stadig større fokus på fødevaresikkerhed, genbrug af materialer - ikke mindst plast- arbejdsmiljø, samt rentabilitet og dermed omkostningstung operatørtid kan et Lundberg Tech anlæg virkelig gøre en forskel og bidrage positivt.\nDen emballageproducerende industri gør det allerede i stor udstrækning, og den fødevareproducerende industri kunne med fordel gøre det samme. Sådan lyder det fra Leif Hansen, når han taler om automatisk opsamling og komprimering af procesaffald fra pakke- og etiketteringsprocessen.\nSiden 1981 har cuttere og granulatorer, der opskærer/findeler materiale, dannet grundlag for Lundberg Techs vakuumsystemer til affaldshåndtering, der kan håndtere en lang række materialer, som f.eks. papir, karton, plast, gummi, tekstiler, nonwovens, laminater, tape og etiketter. Og virksomheden er i dag en af verdens største producenter af den type udstyr.\n– Vores granulatorer og cuttere anvendes i fabrikker verden over, og er anerkendte for deres høje kvalitet og opskæringseffektivitet. Men de står hovedsageligt hos producenter af emballager og etiketter, hvor de anvendes til at opsamle og fjerne kantafskæring og øvrigt trim fra udstansning af emballager, eller fra etiketproduktionen, hvor papiret imellem de udstansede etiketter fjernes fra bagpapiret, forklarer Leif Hansen. Fødevareindustrien kan også nyde godt at disse granulatorer og cuttere, der bl.a. vil begrænse nedetid i produktion og pakkerier.\nFor yderligere oplysninger, kontakt venligst bestyrelsesformand Leif Hansen på telefon (+45) 44 98 35 85 eller på mail leif@lundbergtech.com


Debat: EU er lige her for næsen af os! - Randers Netavis\nDebat: EU er lige her for næsen af os!\nSimon Ø. Simonsen (V) Folketingskandidat Østjyllands Storkreds, Vester Boulevard 17, 8920 Randers NV. Pressefoto.\nAf: Simon Ø. Simonsen (V) Folketingskandidat Østjyllands Storkreds, Vester Boulevard 17, 8920 Randers NV\nOfte betragtes EU som noget fjernt og dermed for os lidt uvedkommende, måske ligegyldigt, – men i virkeligheden er EU lige her iblandt os.\nMen samtidig også en enkel størrelse, fordi der i mange afgørende problemstillinger kræves enstemmighed, hvilket i sagens natur kan være noget svært at opnå – med så mange forskellige medlemslande, der hver især forfægter deres nationale synspunkter med det resultat, at processen bliver meget langstrakt og besværlig, – enkelte gange næsten umulig.\nVi kan for eksempel ikke være tjent med asiatiske chauffører, der under kummerlige vilkår og næsten uden løn, ruller rundt på vores landeveje, hvormed vores arbejdsmarked går i stykker.\nDet har aldrig været intentionen med arbejdskraftens fri bevægelighed. Det skal og kan gøres bedre. Det gøres imidlertid ikke ved at melde sig ud af EU. Ej heller ved at man som EU-modstander og stemmesluger, tager til EU med det umiddelbare sympatiske formål at ville rydde op i fup og svindel i EU-systemet, for så selv at blive taget i at svindle med betroede EU-midler velsignet langt oppe i partiets top.\nAlle midler i EU er almindelige nationale skattekroner også Meld og Feld midler. EU Parlamentet bestyrer ca. 2,5% af Danmarks statsbudget og vi får vel godt halvdelen tilbage mest i form af landbrugsstøtte.\nEngland melder sig ud nu. Selv om forløbet har været nær kaos, kommer England med tiden til at leve fint med det, dog under andre forudsætninger og vilkår. Ligeledes kommer EU også til at leve med brexit, det drejer sig blot om at indstille sig på de nye\nUsikkerhed om vilkår i fremtiden er den værste hindring for job og erhverv. Når alle kender betingelserne, kører verden såmænd videre muligvis med andre konstellationer, idet der hver morgen stadig er et marked for sultne mennesker.\nDe samme mennesker skal såmænd nok også have nogle møbler at sidde på, må man gå ud fra. Vi er altså en integreret del af EU. Derfor bør vi styrke vores danske repræsentation og røst i EU, fordi vi nu engang har tilvalgt os det europæiske samarbejde, – og det er her lige foran næsen af os.


Iltmangel i hjernen kan være farligt, hvad er symptomerne og behandlingen?\nMangel på ilt i hjernen er almindeligvis kendt som cerebral hypoxi. Dette kan være meget farligt i betragtning af, at hjernen er et vigtigt organ for en persons overlevelse.\nHvad er så de ting, der kan forårsage iltmangel i hjernen? Kan dette forhindres? Så hvad hvis du allerede har oplevet det? Lad os se den fulde anmeldelse nedenfor!\nHvad er mangel på ilt i hjernen?\nDenne tilstand opstår, når hjernen ikke får iltindtaget i den mængde, den burde. Dette kan ske, selvom blodgennemstrømningen til hjernen fortsætter med at køre normalt.\nifølge Medicinske nyheder i dag, en tilstand, herunder en nødsituation, fordi den kan true en persons liv.\nÅrsager til mangel på ilt i hjernen\nDer er flere ting, der kan være en faktor i forekomsten af cerebral hypoxi. Generelt er det mest almindelige et resultat af drukning, kvælning og hjerteanfald.\nSom for Healthline, andre årsager til denne lidelse er:\nHypotension eller meget lavt blodtryk\nKomplikationer af anæstesi under kirurgiske procedurer\nRejs til højlandsområder over 8.000 fod\nAndre sundhedsproblemer, der forårsager vejrtrækningsbesvær, såsom astmaanfald\nSymptomer på iltmangel i hjernen\nCerebral hypoxi kan karakteriseres ved milde til svære symptomer. Det hele afhænger af mængden af mangel og hvor lang tid hjernen ikke modtager den ilt, den har brug for. De milde symptomer omfatter:\nBesvær med at bevæge visse kropsdele\nDet er svært at beslutte noget\nBemærk venligst, at hjerneceller kan dø, hvis de mangler ilt i 5 minutter. Derfor vil symptomerne ovenfor blive værre, hvis hjernen mangler ilt i længere tid. Symptomerne på mangel på ilt i hjernen, som omfatter alvorlige, er:\nI tilfælde af hjernedød kan øjets pupil ikke reagere på lys, og den ramte kan ikke trække vejret uden et hjælpemiddel. Hjertet fortsætter dog med at pumpe blod til andre organer i kroppen.\nLæs også: Har du en historie med anæmi? Lad os kende listen over blodforbedrende frugter!\nHvem er mere udsat for denne lidelse?\nGrundlæggende har alle en risiko for at udvikle denne lidelse. Der er dog flere kategorier af mennesker, der er i større risiko, herunder:\nVisse atleter og erhverv\nSport som boksning, dykning eller bjergbestigning er aktiviteter, der har en høj risiko for at udsætte den skyldige for hjernehypoxi.\nFolk, der har erhverv som brandmænd, er udsat for en større risiko for denne lidelse.\nPatienter med visse sygdomme\nNogle typer sygdomme som astma, hjerteanfald, hypotension, lungesygdomme eller muskelsmerter er også meget modtagelige for at få en person til at blive ramt af denne lidelse.\nBehandling af iltmangel i hjernen\nDenne tilstand skal behandles med det samme, så iltstrømmen straks kan komme ind i hjernen. Behandlingstrinene vil afhænge af årsagen og sværhedsgraden af det skete.\nHvis du for eksempel oplever dette på grund af at bestige et bjerg, rådes du til straks at vende tilbage til lavlandet. I visse mere alvorlige tilfælde vil medicinsk personale generelt bruge et åndedrætsapparat til at overvinde denne situation.\nUd over at behandle hjernen, er hjertet normalt også et organ, der får særlig opmærksomhed i denne tilstand.\nLæs også: Liste over antibiotika til tyfusmedicin på apoteket, vil du vide hvad?\nKan cerebral hypoxi forebygges?\nDu kan forhindre dette i at ske ved at overvåge din helbredstilstand regelmæssigt. Se en læge, hvis dit blodtryk er for lavt, og hav en inhalator klar til enhver tid, hvis du har en historie med astma.\nUndgå at rejse til områder med en vis højde. Hvis du uventet bliver fanget i en brand, så gør det med det samme hjerte-lunge-redning eller HLR, før din tilstand bliver værre.


Julegaven fra golfklubben - mange sjove timer på banen - Roskilde Golf Klub\nI samarbejde med Dansk Golf Union kan medlemmer og ikke-medlemmer i år købe en helt særlig julegave til venner, familie, ægtefælle/kæreste. Det drejer sig om et prøvemedlemskab, enten i foråret eller efteråret 2019. Altså 11-12 ugers træning og spil, introduktion til golfspillet i Roskilde Golf Klub sammen med mange andre nye. De seneste år har prøveforløbet været utroligt populært. Deltagerne har givet forløbet høje karakterer og rekordmange har efterfølgende fået lyst til at melde sig ind i klubben.\nPå billedet er det Tina Donstrup og Anders Schnack fra sekretariatet i klubben, der står med gaveæsker, der indeholder et startpakke-kort lige til at aktivere, når gavemodtageren er klar til det.\nDet er også muligt at købe startpakken via Dansk Golf Unions særlige shop: https://www.dgushop.dk/. Her kan du bestille den – og så bliver den leveret i løbet af 1-3 dage.\nPrisen er 995 kroner.\nDatoer og det præcise forløb for 2019-prøvemedlemskabet er ikke helt tilrettelagt endnu. Tilmelding kommer her via hjemmesiden i starten af 2019. Det er igen et forløb over ca. tre måneder med træning, lån af udstyr, spil på par 3 banen, brug af klubbens træningsfaciliteter, intromøder, matcher og masser af samvær med andre begyndere.\nDu kan som nævnt købe pakken i sekretariatet i klubben – her er der 20 prøvepakker til salg. Og det er også muligt at købe pakken til levering fra DGU´s hjemmeside. Se linket længere oppe.\nDu kan også ringe/skrive til sekretariatet.\nI proshoppen er der også mulighed for at købe en golfjulegave. Emil fra shoppen fortæller, at shoppen frem til jul holder åbent lidt skiftende, fortrinsvis i weekender og på formiddage. Det kan dog også være tidspunkter, hvor der er helt lukket, men tøv ikke med at ringe/skrive til shoppen, hvis der er noget, du vil spørge om. Shoppen holder helt lukket 7.-11. december.\nHer kan du finde telefonnumre og mailadresse på proshoppen.\nSkriv allerede nu datoen lørdag den 15. december ind i kalenderen. Her bliver der “Glædelig jul dag”, hvor shoppen er vært for en kop kaffe og en lille julegave til de første 50 besøgende.\nNyt modtagelses-skilt på par 3 banen


Hækkerup: Penge til psykiatrien giver 500 job – Ekstra Bladet\n25 minutter siden Rungsted sejrer efter 192 dages istørke i Metal Ligaen 1 time siden Sur over vennens fyring 48 minutter siden Dominaen Kate: - Jeg har slaver 1 time siden Amazon-ejer tjener milliarder under corona 39 minutter siden Av, av, av! Slagtet i premiere 25 minutter siden Rungsted sejrer efter 192 dages istørke i Metal Ligaen\nFredag d. 20. jun. 2014 - kl. 20:31 0\nHækkerup: Penge til psykiatrien giver 500 job\nNår der de næste år skydes milliarder i psykiatrien, så kaster det hundreder af job af sig, siger ministeren.\nI første omgang er det især patienter og pårørende i psykiatrien, der kan glæde sig over de 2,2 milliarder kroner, som en netop indgået aftale sikrer dem.\nMen i anden omgang er der også godt nyt til beskæftigelsen, da aftalen mellem regeringen og satspuljepartierne kan bidrage med flere job, lyder det fra sundhedsminister Nick Hækkerup (S).\n- Hvis man spørger, hvad den her plan cirka kan svare til af nye ansættelser i psykiatrien, så vil det på landsplan svare til, at der bliver ansat i omegnen af 500 nye folk, siger han.\nSe også: Bred aftale: Psykiatrien styrkes med 2,2 milliarder\nSundhedsministeren nævner, at det blandt andet kan være læger, sygeplejersker og social- og sundhedsassistenter, som kan få de nye job.\n- Og det er 500 nye fuldtidsstillinger, som ikke løber ud om nogen år, men som altid er der, understreger Nick Hækkerup over for Ritzau.\nAftalen om at løfte psykiatrien er blevet indgået fredag mellem regeringen, Venstre, Dansk Folkeparti, SF, Liberal Alliance og De Konservative.\nDe 2,2 milliarder kroner vil blive tilført fra 2015-2018. Pengene er fundet i satspuljen, som i år ekstraordinært er på i alt 2,8 milliarder kroner, forklarer sundhedsministeren.\n- Vi havde fra regeringens side sagt, at vi ville bruge 1,6 milliarder kroner på psykiatrien og gemme de sidste 1,2 milliarder kroner til andre ting, som for eksempel kunne være svage ældre.\n- I forhandlingsforløbet har der så været et ønske om, at vi skulle hæve beløbet til psykisk syge. Det vil vi sådan set også gerne, men man kan jo kun bruge pengene én gang, lyder det fra Nick Hækkerup.\nSe også: Blå blok fejrer flere penge til psykiatrien\nI sidste ende er beløbet dog blevet hævet til de endelige 2,2 milliarder kroner, og det efterlader 600 millioner kroner i satspuljen, som kan benyttes til andre formål.\n- Hvad skal der ske med de resterende 600 millioner kroner?\n- De bliver forhandlet i efteråret. Normalt forhandler man satspulje i efteråret, og der kommer de her penge så oveni den almindelige satspulje, som vi endnu ikke kender størrelsen af, siger Nick Hækkerup og fortsætter:\n- Så det bliver 600 millioner kroner plus noget, der bliver forhandlet til efteråret.


Udebleven desinfektion efter tilhold af skadedyr kan medføre risiko for smitte af en eller flere alvorlige sygdomme.\nSmitten spredes med dråber, når skadedyret hoster eller nyser. Derudover kan smitten overføres via støv i luften eller ved kontakt med smittede skadedyr, deres afføring eller urin.\nVed tilhold af gnavere kan nævnes sygdomme såsom:\nVed tilhold af fugle kan følgende sygdomme nævnes:\nPapegøjesyge, som giver vejrtrækningsbesvær og kan føre til alvorlig lungebetændelse med påvirkning af lever, hjerte og milt.\nSmitten sker oftest ved inhalation af forstøvet afføring eller sekret eller ved kontakt med duen.\nVed tilhold af insekter kan krydskontaminering (forurening af mad) opstå og følgende sygdomme kan heraf opstå:\nsalmonellaforgiftning, som kan give kroniske ledsmerter og være dødelig for ældre og svagelige. Desuden kan salmonella medføre diarre, mavesmerter, feber, hovedpine, kvalme og opkastning.\nBehovet for desinfektion opstår som følge af, at man har opdaget skadedyrenes tilstedeværelse. Derudover kan spor (ekskrementer, urin, veksler, osv.) efter skadedyr også være incitament til at igangsætte en desinfektion.\nVed hjælp af et bredspektret biocid produkt bekæmper Skadedyr Danmark de bakterier og vira, som skadedyr kan transportere rundt. Desinfektionsmidlet er hurtig virkende og forårsager ikke skade på de materialer, bygninger eller inventar, som behandles med desinfektionsmidlet. Endvidere har desinfektionsmidlet ikke nogen sundhedsrisiko for mennesker. Endelig er det effektivt ved selv lave temperaturer.\nGrundig rengøring med vand og sæbe på alle vandrette flader og hvor skadedyret har opholdt sig. Åndedrætsværn, handsker, heldragt med mere bør anvendes for at undgå smitte.


Underholdning på Bakken | Se det store program her\nFind den underholdning, du bare ikke må gå glip af!\nSe alle vores events!\nOplev Pjerrot, når han hver dag i sæsonen optræder for store og små!\nOplev Danmarks sjoveste revy i teltet på Bakken\nVelkendte viser og sange - en stemning, der kun kan opleves i Bakkens Hvile\nOplev den vilde festival i Dyrehaven med masser af gratis musikalske oplevelser for alle!\nKom i matador-stemning i Korsbæk på Bakken. Nyd lækkert mad, få en rundvisning eller hils på de mange karakterer\nBakken er for alle - og det afspejler vores underholdning og event-program selvfølgelig også. Hvad end du er på udkig efter underholdning til de mindste i selskabet, en sommerkoncert i det grønne, skattejagte for hele familien eller fortryllende shows med gøgl og magi. Start med at kigge i vores eventkalender og find den perfekte dag til jeres besøg, eller lad jer overraske. Der er altid god chance for, at I støder ind i en eller anden form for daglig underholdning, når I besøger Bakken.\nDu vidste nok godt, at der altid er fri entré til Bakken - men vidste du også, at vores underholdning også er helt gratis? Okay - det vidste du måske også, men så minder vi dig bare lige om det igen ;-) Du kan altså med fordel trække hele familien eller vennegruppen med til den næste store koncert på Bakken uden at det koster ekstra.\nMidt på Bakken står den ikoniske Friluftsscene, der igennem mange år, og i flere udgaver, har været centrum for meget af Bakkens underholdning og events. Sådan er det stadig den dag i dag.\nPå Bakken finder du masser af sjov underholdning for hele familien – og kollegaerne. Tag hele familien med ud i Dyrehaven og oplev Pjerrot, eller hold en fed firmafest på Bakken. Vi har alt, hvad der skal til for at have en fantastisk dag i de smukkeste omgivelser.\nHold børnefødselsdagen i Dyrehaven\nBakken er det perfekte sted at holde børnefødselsdag – I får nemlig masser af forlystelser til de helt små – og de lidt ældre. Hvad med en tur i Dizzy Ducks eller Mariehønen? Se vores mange børneforlystelser og planlæg en dag som børnene sent vil glemme.\nTag kollegaerne med på Bakken\nBakken er alletiders sted at holde firmaarrangementer – Om det så blot er et par fadøl og en bid brød til fyraften, eller om det skal være et heldagsevent i form af en firmaskovtur eller et teambuilding-forløb i Dyrehaven.\nHold en polterabend med vennerne\nSkal du eller en af dine nære have knyttet bånd? Så hold en polterabend på Bakken – her får I masser af underholdning, ligesom I også har mulighed for at besøge de mange pubs og værtshuse. Og når tiden er til at få fyldt maverne, er Bakken fyldt med restauranter, der serverer lækker mad for alle.\nAltid events på programmet\nI Bakkens sommersæson er der altid et spændende eventprogram at se frem imod, som bl.a. byder på masser af gratis koncerter, stand-up og børneunderholdning.


Øget udbud af arbejdskraft til industrien - LG Insight\nNyankomne flygtninge kan hjælpe industrien\nIndustriens Fonds bestyrelse har afsat 50 mio. kroner, som kan uddeles til initiativer, der har potentiale til at styrke private virksomheders muligheder for at løfte udfordringen med mangel på kvalificeret arbejdskraft gennem indsatser for nyankomne flygtninge. Fonden har især fokus på projekter med fokus på små- og mellemstore virksomheden inden for fremstillingserhverv.\nDer er i 2016 foreløbig givet støtte til 8 indsatser, som retter sig mod forskellige typer af brancher, målgrupper og læringsforløb. Brancherne dækker bl.a. transport, træ-og metalindustri og handel. Nogle af indsatserne starter kompetenceafdækningen og kvalificeringen af nyankomne flygtninge, mens de endnu er på asylcentret, mens flertallet af indsatser har fokus på de flygtninge, som allerede er boligplaceret. Virksomhedernes rolle varierer også mellem de enkelte tiltag, idet de indgår som både projektejere, samarbejdsparter og/eller rådgivere i forløbene.\nFonden har tilknyttet LG Insight til at forestå evalueringen af alle støttede initiativer.\nEvalueringen følger de enkelte tiltag lige fra opstart til afslutning, ligesom der sker en tværgående evaluering af projekter med fælles karakteristika. Evalueringen får på den vis mulighed for at afdække, hvilke indsatser og metoder, der har effekt for hvilke typer af virksomheder og brancher og hvorfor. Der er tale om en læringsevaluering med fokus på, hvad der både skaber resultater og måtte betinge udeblivelse af resultater.\nEvalueringen afsluttes primo 2020.\n21 22 98 07


En uundværlig brosten på 700 sider | CyclingWorld.dk\n“1896. En dansk franskmand på podiet”. Det er navnet på det første kapitel i den nye danske bog om Paris-Roubaix. Så er man ligesom igang. På de næste 700 sider findes en komplet gennemgang af de 118 udgaver af Paris-Roubaix, der er kørt. Et imponerende stykke arbejde af cykelbogsforfatter René Preuthun har bedrevet.\n“Dronningen fra helvede” er ikke en bog, man kan læse fra start til slut. Så skal man ihvertfald være hardcore fan. Men den er uundværlig for fans af cykelhistorien som opslagsværk eller til når man lige har brug for at læse et stykke af den fascinerede historie om den smukke sport.\nBogen er spækket med fede anekdoter, og sjove sidehistorier. Desuden er den ofte også et historisk billede og dermed meget lærerig. Den store force er, at det er en dansk bog, og der derfor er stor fokus på de danske præstationer i løbet. Ekstra lækkert er det at bogen afsluttes med et overblik over de danske resultater i løbet. Lige fra Charles Meyer, over Werner Grundahl, Ole Ritter, Rolf Sørensen og til nutidens stjerner. Men i øvrigt er det meget andet brugbart statistik bagerst i bogen.\nInden du når til afslutningen af bogen skal du dog lige nyde kapitler som: “Sidste omgang inden Ragnerik”, “En lille hurtig man fra Schweiz”, “To vindere-Syv måneder efter”, “Kejseren får sit store ønske opfyldt” og “Mudder, mudder og atter mudder”, og så alle de andre. For der et kapitel for hvert udgave\n“Dronningen fra helvede” er et must på hylden, hvis du elsker forårsklassikere.\nBestil bogen via CyclingWorldshop.dk på dette link.\n← Vingegaard: Meget følelsesladet\nTid til det 76. Omloop Het Nieuwsblad. Ti danskere på startlisten! →\nLars Bak – Hjælperytteren: Let at læse og god baggrundsviden\n22. august 2018 22. august 2018 CyclingWorld\n26. maj 2020 25. august 2020 CyclingWorld


Jætter, trolde og vikinger har været med til at grundlægge Skamby - og så har landsbyen også være stationsby på Nordfyenske Jernbane!\nSkamby ligger lunt og godt på gode jorder i det Nordfynske. Der har mennesker slået sig ned i over tusinde år, og de har efterladt sig spor. I omegnen af Skamby kan man finde både en jættestue fra bondestenalderen, den kæmpestore Torshøj, der antagelig er fra bronzealderen og Glavendruplunden med rester af 2 bronzealderhøje og ikke mindst Glavendrupstenen med Danmarks længste runeindskrift.\nSkamby nævnes i de skriftlige kilder for første gang i 1348. Der er lidt usikkerhed om, hvad navnet Skamby kommer af. Måske betyder det den korte by eller byen ved den korte å. By er blevet brugt siden år 750 som endelse på bynavne.\nDa kristendommen kom til Nordfyn, blev det i Skamby, der først blev bygget kirke. Efter sigende meget mod den lokale trold Fins vilje.\nKirken er bygget af granitkvadre og munkesten og har mange interessante ting at se. Blandt andet en ”pesttorn” på kirkegården. I middelalderen var det almindeligt at plante en hvidtjørn ovenpå de mange, der døde af pest.\nDen Nordfyenske Jernbane fra Odense til Bogense kom i 1882 og bragte, ligesom andre steder, meget med sig. Byen voksede rundt om stationen, forretninger og håndværkere slog sig ned, og det var let for omegnens bønder at få deres afgrøder med togene. I 1966 var det imidlertid slut, da banen blev nedlagt.\nSkamby i dag\nKirketårnet har konkurrence fra de store siloer hos Danish Agro, der har deres regionshovedkontor i Skamby.\nNy tider, nye skikke. De gamle bygninger har fået andet indhold. I stationsbygningen, der som de andre stationsbygninger på strækningen er tegnet af arkitekt N.P.C. Holsøe, er der boliger. I den gamle gæstgivergård har kunstneren Knud Axelsen indrettet Galleri Nordfyn. Karetmageren er nu en stor, international møbelvirksomhed med kareten som logo.\nSkamby er et aktivt lokalsamfund, der for få år siden i samarbejde med Nordfyns Kommune fik omdannet den tidligere skole til et multihus.\nIndbyggertal: Omkring 440


Fra lortemor til hønemor | LIFE | Need and love Fra lortemor til hønemor – Need and love\nDet er sket SÅ meget herhjemme og derfor har bloggen stået lidt i bero. Tiden går alt for stærkt\n11. marts 2019 Louise\nAt føle sig usikker og genert er ikke så rart.\nDet er et tema der gentager sig hos os disse dage. Svale er en forsigtig pige, der har brug for ekstra støtte og tryghed, især ved nye ting og forandringer. Og der er rigtig mange ting i Svales lille liv der har ændret sig og hun er blevet kastet ud i en masse nye situationer som der har været svære for hende. Jeg er ikke altid lige god til at tackle hendes genert og usikkerhed og ender alt for ofte med at blive utålmodig og irriteret og kommer også nogle gange til at skælde ud, i stedet for at møde hende i det. Og det er nok det sidste der hjælper! Men i løbet af den sidste uges tid er både Svale og jeg ved at blive mere trygge ved hendes usikkerhed og jeg føler faktisk at jeg på det plan er ved at blive en væsentlig bedre mor.\nI onsdags skulle Svale til discofest med alle sine kammerater fra børnehaven og hun glædede sig. Herhjemme fik den hele armen med palliet-kjole, pels-hårbøjle og fransk fletning, hun glædede sig helt vildt. Da jeg kørte hende derhen, gik det pludselig op for hende, at jeg ikke skulle med til festen og hun begyndte straks at græde. Vi ankom og der var gang i den, discokugle, høj musik, balloner. Forældre blev bedt om at forlade festen, men Svale nægtede at sætte sig til bords med de andre børn og hylede og skreg og sprællede. Jeg prøvede mange gange, men den gik ikke, jo mere jeg prøvede at parkere hende ved bordet, jo mere kæmpede hun imod. Jeg blev irriteret. skrap og upædagogisk og sagde at så måtte vi gå hjem. Svale blev ked af det på den stille måde og vi satte os i siden af salen. Svale nippede til et stykke pizza imens hun skiftevis græd og brokkede sig over at det var en dårlig fest. Jeg blev rimelig træt af situationen og jeg besluttede igen, at vi måtte gå hjem hvis hun ikke havde lyst til at være der. De andre børn havde rejst sig og var begyndt at danse rundt og have det sjovt. Jeg gav hende en sidste chance til at hygge sig og hjalp hende over til nogle veninder som rigtig gerne ville danse med hende, men i sekundet jeg vendte ryggen til sagde det svup og Svale hang hylende om mit ben igen. “Jeg vil ikke være her uden dig mor, skreg barnet og jeg sukkede, satte mig på hug og krammede hende. Jo mere jeg prøvede at få hende af mig, des mere klæbrig og hylende blev hun, på den ikke så nuttede måde. Men i det øjeblik besluttede jeg mig for at droppe den kamp. Det øjeblik var ikke tiden til opdragelse eller skrappe-mor, men tiden til at Svale skulle have en god opleves og gå tilfreds og lidt stærkere end før fra festen. Jeg vidste at det var den rigtige beslutning, da jeg så lettelsen i hendes brune øjne, hendes krop slappede pludselig af, hun smilede og forsvandt i mængden af børn. Jeg gemte mig væk i et hjørne af salen og legede jeg ikke var der og så sad jeg ellers der i 2 timer og fik mig en på opleveren. Svale og jeg gik begge glade derfra.\nTorsdag morgen var der afsked i børnehaven. Jeg blev helt rørstrømsk. Tænk at min lille pige var blevet så stor. Tænk at den trygge børnehave-tid er ovre. Svale ville straks hjem igen, da vi ankom til børnehaven hvor der var fælles morgenmad og der var efter hendes mening ALT for mange mennesker. “Jeg kan ikke lide når de kigger på mig” sagde hun igen og igen. Vi fandt et hjørne ved siden af en ny veninde og lige så langsomt voksede Svale i det. Hun optrådte med en sang sammen med de andre børn, helt rød i kinderne og med vigende blik, men hun gjorde det! Jeg blev simpelthen så stolt at jeg var tæt på at knibe en tåre.\nFredag startede Svale så i mini-SFO. Jeg havde regnet med at tage derhen, være der en times tid og så hente lidt tidligere end sædvanligt. Men den gik ikke. Og til disco-festen lærte jeg jo en mor-lektie: Jo mere jeg prøver at komme væk, jo mere krampagtig prøver mit barn at holde fast i mig – altså må jeg blive til mit barn er i stand til at give slip. Og det var mit barn overhovedet ikke klar til. Så jeg tog en hel dag med Svale i mini-SFO og det var godt givet ud. Jeg besluttede mig at se bort fra alle de ting jeg skulle have ordnet og i stedet for at blive frustreret, som til festen, omfavnede jeg dagen og lod det hele gå i Svales tempo. Det var dobbelt-fedt for det gav Svale den tiltrængte tryghed og det gav mig følelsen af at give min datter det hun har brug for. Det undrer mig at jeg nogle gange har så svært ved at mærke hvad hendes små behov er! Måske er det fordi jeg i virkeligheden har for travlt og ikke giver mig tiden, fordi alt muligt praktisk og alt det som skal nås står i vejen for mit klarsyn? Og det burde det jo ikke, for en tryg start på hendes nye skole-tilværelse er sgu da vigtigere end både arbejde, vasketøj, indkøb og alt muligt andet. Desuden var jeg selv et forsigtigt barn, det havde jeg bare lige glemt, fordi jeg ikke er så forsigtig som voksen. Det hjælper mig lidt i min forståelse af Svale, at mindes min egen barndom, og huske hvor genert og usikker jeg var, og hvor svært det var med nye ting og mange mennesker.\nMandag gik Svale og jeg sammen i mini-SFO igen. Jeg fulgte Svale ind og derefter satte jeg mig på gangen og strikkede, så hun vidste jeg var der og kunne føle sig tryg, samtidig med at hun kun habituere. Efter en time kom hun ud og sagde at hun gerne ville hjem. Vi talte dagen igennem og jeg fandt ud af, at grunden til hun gerne ville hjem, var at hun ikke havde lyst til at slå katten af tønden. “Jeg kan ikke lide når de andre børn kigger på mig” sagde hun. Vi fandt en voksen og aftalte at det var helt OK at kigge på til fastelavn. Svale gav slip og vi aftalte at jeg hentede hende lige efter spisefrikvarter. taktikken virkede, selvom hun var lidt mut. Da jeg hentede hende 2 timer efter var hun tilfreds, men ville også meget gerne med hjem.\nHer de efterfølgende dage har hun været der selv. Jeg henter hende tidligt og for hver dag der går vokser hun mere og mere. Det er så dejligt at opleve hvordan hun blomstrer og tør at give slip, når hun får sin tid og den rette mængde omsorg.\nJeg tænker igen på den dag i spanien, hvor Svale havde rendt i røven på mig i en uge og jeg var ved at få pip, hvor min far gav mig sit sidste gode råd: “Nyd din lille hale så længe du har den, før du ved det er den væk….”Til discofesten følte jeg mig som en rigtig lortemor, der brugte trusler om at gå hjem og var skide irriteret og virkelig skrap på den ufede måde. I mini-SFOén er jeg måske lidt af en hønemor, men fordi jeg normalt ikke er så høne-agtig, omfavner jeg min indre hønemor og lader hende nyde sin hale – for snart er den måske væk…\nDet sker så meget nyt og det går alt for stærkt!...\nDit skriv går lige i hjertet på mig. Kender det så godt. Engang så jeg heller ikke mine børn som de er, men som jeg ville have de skulle være, eller som samfundsnormen havde klistret sig til min hjerne, at de skulle være. Du er ikke blevet en hønemor. Du er blevet en bedre mor♥\nAt tage ansvaret for, at bevare den gode relation til sit barn, er vejen frem. Børnene gør det bedste de kan i deres små liv. Selvfølgelig vil Svale være hos dig, som hun elsker og er aller aller tryggest ved. Omfavn det til den dag, hvor Svale spørger om du lige vil træde lidt tilbage. Så tænker jeg, at man som mor har udført en god mission😀\nVed du hvad – jeg synes din far havde ret☝🏽♥\nDe bedste hilsner herfra🧚🏼♀\nTak Kristine. Det var lige hvad jeg havde brug for at høre. Kram til dig L\nDet er sket SÅ meget herhjemme og derfor har bloggen stået lidt i bero. Tiden går alt for stærkt og jeg er tæt på at …


World Domination [Completing FM 2018] - Gilly\n4 Brugere, 132 Gæster Online.\nWorld Domination [Completing FM 2018] - Gilly 0 Brugere og 1 Gæst læser i øjeblikket dette emne.\nForfatter Emne: World Domination [Completing FM 2018] - Gilly (Læst 13219 gange)\nSv: World Domination [Completing FM 2018] - Gilly\n« Svar #45: 19 Dec 2017, 11:07 »\nDet ser vist ud til, at jeg er havnet i verdens røvhul..\nDer skal i hvert fald andre boller på suppen til den kommende sæson, hvor jeg tror jeg dropper at tilpasse taktikken til holdet, men i stedet tilpasser holdet til taktikken - Og så kører videre med 4-4-2 som har sikret en del titler efterhånden (4). Nu har jeg så fire måneder til at finpudse holdet, økonomien og reglerne, og så ellers forsøge at revanchere en meget skuffende sidsteplads. Niveau-mæssigt er det ikke fordi mit hold er så meget dårligere end Sydney, der vandt grundspillet, men det skal selvfølgelig køre taktisk, før jeg kan begynde at drømme om sjovere placeringer. Ambitionen må være at slutte i Top 6 og dermed nå Slutspillet. Herfra kan alt ske - og jeg mener alt. Sidste år vandt Western Sydney Wanderers kvartfinalen i straffespark, semifinalen i forlænget spilletid og finalen i straffespark igen. Så Top 6 må være første mål i bestræbelserne på at vinde i Australien!\n« Svar #46: 19 Dec 2017, 11:14 »\nHar jeg forstået det ret at slutspillet er vind eller forsvind, og det er ligemeget om du ligger etter eller sekser inden det starter..?\n« Svar #47: 19 Dec 2017, 11:20 »\nCitat af: Broen13 19 Dec 2017, 11:14\nNummer 3 vs Nummer 6\nNummer 4 vs Nummer 5\nNummer 1 vs dårligste tilbageværende hold\nNummer 2 vs bedste tilbageværende hold\nFinalen siger sig selv, men det hele er bedst af 1\n« Svar #48: 19 Dec 2017, 11:25 »\nDet er jo vanvittigt! Så hver sæson er der mulighed for at de sjettebedste hold vinder ligaen.... Så SKAL vi hurtigt igennem den nation!\n« Svar #49: 19 Dec 2017, 11:29 »\nCitat af: Broen13 19 Dec 2017, 11:25\nIngen tvivl om, at det ikke skal tage 7 år i hvert fald Men reglerne hvad angår spillere og lønninger kan blive en hæmsko - i hvert fald for mig - og så er det jo et lotteri i slutspillet. En offday og så er titlen væk. Så det skal nok blive spændende\n« Svar #50: 19 Dec 2017, 14:20 »\nOg så lærte jeg lige transferreglerne også.. Det bliver satme op ad bakke at få forstærket holdet udelukkende med "udenrigs" australiere uden at springe lønbanken (Som jo så også lige er bestemt af forbundet til at være 12,75 millioner årligt).. Der var ingen der har sagt, det skulle være let\n« Svar #51: 21 Dec 2017, 09:56 »\nPostkort fra Australien\nEfter flere timers forsøg, opdagelser og irritationsmomenter er jeg ved at have fanget systemet i Australien, hvor det faktisk er transfervinduets begrænsninger der forårsager mere frustration end selve registreringsregler ne til ligaen. Der er i hvert fald run på, når det gælder om at skaffe de bedste australiere, ligesom ligaen faktisk er overraskende attraktiv for udenlandske spillere, og man dermed finde fine kvalitetsspillere fra udlandet til at besætte de få pladser man har i truppen. Til de interesseret (Og Broen) kommer her de vigtigste regler, man skal være opmærksom på Down Under:\n- Maksimalt 23 spillere i truppen\n- Heraf skal minimum 3 spillere være under 20 somre\n- Maksimalt 4 "Ikke-Asiater" i truppen\n- En femte udenlænding er tilladt, sålænge mindst én af disse er fra Asien\n- Lønloft på 12.750.000 om året\n- Man kan have op til 2 Designated Players der ikke tæller med i lønloftet\n- Guest Player - Spiller på en måned-til-måned kontrakt - og Mature Age Rookie - Australsk spiller der aldrig har spillet i A-Leauge - behøver ikke at blive registeret, men tæller stadig med i lønloftet. Rookien har jeg ikke fundet nogen spiller der kan/vil spille, men det er muligt at få flere kvalitative spillere til at spille på en måned-til-måned kontrakt om end de er dyre.\n- Man kan ikke købe spillere fra andre hold i A-League - Kun bytte (Og det er svært!)\n- Man må maksimalt handle for 7,5 millioner mere end man sælger for\nSå der er nogle regler der skal overholdes, men det er faktisk meget sjovt at lede efter australiere som har potentiale til holdet, der ikke kommer fra ligaen, samtidig med man har et budget og nogle "specielle kontrakter" der skal holdes for øje. Personligt går det ikke så hurtigt fremad i savet i øjeblikket, da jeg virkelig kæmper med at finde den rette sammensætning af spillere - udlandske og hjemlige - som kan fungere. Idet det lykkedes mig at sælge Kieran Dowell (Tidligere Everton gut) for 13 millioner, så har jeg fået udenlandske pladser sammen med en Designated Player plads, så der skal grundig overvejelser til, før jeg fuldender holdet!\n« Svar #52: 22 Dec 2017, 19:18 »\nPostkort fra Australien #2\nDet har været en blandet landhandel her i Australien i min første hele sæson. Det blev aldrig helt godt om end det heller aldrig blev helt skidt - Hvilket egentligt er virkelig tarveligt at sige om en sæson, der rent faktisk bød på stor uventet succes. Men følelsen jeg sidder med nu her, er ikke den samme følelse af succes som i Argentina, hvor jeg rent faktisk følte, at jeg havde gjort mig fortjent til pokaler.\nVi starter ved starten - Transfervinduet. Tobias Schutzenauer blev solgt for at gøre plads til en udlænding, og Bart Schenkeveld blev solgt, da han var dårlig og løntung. Derudover røg som bekendt Kieran Dowell for et flot beløb (13 millioner) til Birmingham, hvilket var for meget at sige nej til. Transfers ind var rigtig mange breddespillere, som kun har fået tocifret antal minutter på banen i denne sæson, og som egentlig bare har været i truppen i tilfælde af absolut kaos. Et par stykker er dog værd at nævne: Pascal Gregor blev min forsvarsgenerel og første danske samarbejde. Han kostede mig en lille million i FC Nordsjælland, hvilket var en fair pris, for en forsvarsspiller af hans kaliber. Gregor optog klubbens anden Designated Player-plads, efter Kieran Dowell. Philip Sung blev lejet i Manchester City som klubben har et samarbejde med, og han tilføjede dermed kvalitet for den lille sum af 0,-. Godt nok talte han med i udlændings-antallet, men gratis og god, er to gode G'er i min bog. Sidste mand er Erhan Celik som egentlig var tiltænkt at være tredjeviolin i mit 2-mandsangreb. Relativt tidligt gik jeg over til én angriber, og så var vejen til spilletid egentlig lang for den bare 17-årige gut, men han slog alle mand af og var med længder holdets bedste med 16 mål i ligaen og en 3. plads på topscorerlisten. Han kom fra (Notér navnet Broen!) FFA COE, som er et selvstændigt ungdomshold der altid er garant for gratis og gode talenter - Erhan et glimrende eksempel på dette.\nI ligasammenhæng startede det skidt med 5 point i 5 kampe og et system (4-4-2) der absolut ikke fungerede. Jeg måtte derfor ty til noget helt nyt, hvilket blev en 4-5-1 som skulle vise sig at være fornuftig. Det blev aldrig perfekt, men det var så sandelig heller ikke nødvendigt her i Australien, hvor et pointsnit på 1,667 var nok til at vinde grundspillet, også selvom jeg ramte OTTE!! skader til førsteholdsspiller på bare to uger; Den var lige krads nok synes jeg. Stabilitet er et skældsord Down Under og bare 18 point skilte bundholdet Sydney (Som vandt grundspillet sidste sæson) og os på førstepladsen (Som sjovt nok endte sidst i grundspillet sidste sæson ). Men 45 point i 27 kampe er ikke meget at prale af, og egentlig også derfor jeg står med en flad fornemmelse i maven lige nu.\nHerefter blev det spændende. Nu begyndte det tidligere omtalte Playoff, hvor der spilles bedst af én, i først to kvartfinaler, to semifinaler og én finale. Som 1'er var jeg kvalificeret til semifinalen allerede, og her rendte jeg ind i Perth. Med sæsonens svingende form i baghoved var jeg meget nervøs, men det blev gjort til skamme med en 3-1 sejr. I finalen ventede Newcastle Jets - Som havde ført ligaen indtil jeg fik melodien til at spille. Og jeg vil egentlig bare lade kampskærmen tale for sig selv.\nFinalen er egentlig et meget godt billede på, hvor usammenhængende og grimt det hele har været. Selvom det ligner jeg havde styr på det, så laver holdet 22 Fejl, får 2 røde kort, brænder et straffespark og vinder så hele skidtet alligevel. Rimelig mange følelsesmæssige rutscheture. Men om ikke andet, så er det endnu en titel på CV'et, som kom overraskende hurtigt og ud af det blå.\nInden jeg forlader Australien skal FFA Cuppen dog vindes. I år røg jeg ud i 2. runde efter at have mødt to hold fra den bedste række, så til den kommende sæson, håber jeg på mit lodtrækningsheld slår til igen. Om ikke andet har jeg dog bevist at jeg kan vinde, så forhåbentlig bærer spillerne videre på det. FFA Cuppen løber fra sommer til vinter, så om guderne vil det, kan jeg sætte kursen mod Belgien til vinter - Men jeg er skeptisk.\nHoldet har i skrivende stund en rigtig stærk stamme med 17 profiler, som jeg ikke vil tøve med at sætte på banen. Da der kun må medbringes 5 udskiftere, så er det faktisk også et respektabelt antal. Sung er den eneste der lige nu står til at ryge retur til England, hvilket efterlader mig med en 16-mands trup + 3 udlandske pladser (En til en asiat). Jeg tror på at holdet kan komme rigtig styrket ind til den kommende sæson, og skulle FFA Cuppen mislykkedes, så har det alligevel været sjovt her i Australien, og jeg går gerne efter en Back-To-Back titel foruden den asiatiske Champions League jeg skal deltage i til februar. For vi har det jo så godt her i Australien!\n« Svar #53: 26 Dec 2017, 12:42 »\nPostkort fra Australien #3\nDer hviler en Cup-Gud over mig i FM18, hvor jeg igen har hentet succes og dermed den sidste titel i Australien for denne gang. Vejen dertil var kort - fordi de ikke er mange hold i Australien - og en blanding af mit lodtrækningsheld og Broens evner i straffesparkskonkur rencer.\n1. Runde: Sorrento FC (Semi-Professionel) 4-0\n2. Runde: Western Sydney Wanderers (A-League hold) 1-1 (5-4 i Straffespark)\nKvartfinale: Perth Glory (A-League hold) 3-3 (5-4 i Straffespark)\nSemifinale: Marconi Stallions (Semi-Professionel) 3-0\nFinale: Newcastle Jets (A-League - Og mine evige rivaler det halvandet år jeg har været her) 3-1\nJeg var egentlig lidt i tvivl om, om jeg skulle blive i Melbourne og spille sæsonen færdig. Først og fremmest havde jeg ikke været her længe, og det var faktisk ganske underholdende her Down Under - specielt med et par store talenter jeg havde fået til at blomstre. Jeg har dog besluttet at sige op og søge mod Belgien for at få flere nationer og pokaler under vingerne - Det er trods alt det som challengen går ud på.\nI Belgien har jeg ikke lige besluttet på hvilket niveau jeg starter. Alt skal som bekendt vindes - 3 ligaer, 1 cup og 1 Supercup - men jeg kunne måske godt lokkes til at starte i et lidt højere niveau, og så finde en nedrykker til at klare de laveste rækker. Men nu må vi se om de overhoved til have mig i Belgien.\n« Svar #54: 31 Jan 2018, 07:52 »\nHva' så Gilly - skal du snart igang igen?!! Du får mig jo aldrig hentet igen, hvis du venter meget længere!!\n« Svar #55: 31 Jan 2018, 13:30 »\nCitat af: Broen13 31 Jan 2018, 07:52\nDesværre tog Lommel United lidt modet fra mig. Godt nok ligger de nummer 4 kun med 3 point til topholdet og oprykning, men det der med at starte forefra hver gang var ikke helt gennemtænkt.. Det skulle nok have været "Mest prestigefyldte trofæ" eller lignende i hver nation i stedet\n« Svar #56: 31 Jan 2018, 13:44 »\nCitat af: Gilly 31 Jan 2018, 13:30\nHaha! Du skal sku da ikke trække i land allerede! Til gengæld kan du tiltrække bedre spillere end normalt, og man kan jo gå efter nedrykkerne, så der er grobund for en hurtig tilbagekomst til rækken over. Jeg synes faktisk det er lidt fedt at komme ned og få tanket selvtillid og lære ligasystemet lidt at kende inden der tages hul på de svære prøvelser længere oppe i rækkerne!\n« Svar #57: 01 Feb 2018, 09:05 »\nCitat af: Broen13 31 Jan 2018, 13:44\nJeg har intet imod små klubber i lave rækker, men føler derimod at alt mit fremskridt, bliver tabt hver gang jeg skifter klub/nation. I Estudiantes fik jeg efterhånden et slagkraftigt hold, med enkelte spillere der var interessante for topklubberne i Europa, for så at skifte til Australien. Her lykkes det så igen at finde og udvikle 3-4 spændende talenter, for så at tage til Belgien og semiprofessionelt fodbold. Hvis vi leger med tanken om at jeg får arbejdet mig op gennem rækkerne i Belgien, så kan jeg starte helt forefra i Brasilien igen om 5-8 sæsoner. Der taber jeg tråden på.\nSå jo, for nu har jeg trukket i land og istedet kastet mig over lidt LLM/Journeyman for stadig at komme rundt omkring, om end kun i Europa. Men jeg har selvfølgelig gemt savegamet i tilfælde af nysgerrigheden kommer pirrerende igen\n« Svar #58: 01 Feb 2018, 09:23 »\nHehe.. Fair nok - er da helt sikkert ærgerlig over at du lige holder pause (for du får ikke lov til at give op endnu!), men er sikker på du kommer igang igen. Og godt at Jepze også har lyst til at tage udfordringen, så jeg ikke er helt alene!


Kommissionens forordning (EØF) nr. 615/86 af 28. februar 1986 om fastsættelse af gennemførelsesbestemmelserne til kontingenterne for Portugal vedrørende visse svinekødsprodukter fra Fællesskabet i dets sammensætning pr. 31. december 1985 - Publications Office of the EU\nKommissionens forordning (EØF) nr. 615/86 af 28. februar 1986 om fastsættelse af gennemførelsesbestemmelserne til kontingenterne for Portugal vedrørende visse svinekødsprodukter fra Fællesskabet i dets sammensætning pr. 31. december 1985\nEmne: import, Portugal, svinekød, toldkontingent