Videnskaben er ikke den hvide mands våben | Information\nVidenskaben i Amerika er ikke kun truet oppefra. Af en impulsstyret præsident, som hævder retten til sine egne fakta. Den er også på mange universiteter truet nedefra – af aktivistiske, politisk bevidste studerende. Og forskere og tænkere er forfærdede. De mener, at videnskabens hellige haller har vendt sig mod videnskaben selv.\n»Sig til mig, at det her ikke er sandt,« beklagede Francis Fukuyama sig på Twitter ved nyheden om, at Yale University sidste år af hensyn til sensitive studerende havde valgt at ændre en skulptur af en nybygger og en indfødt amerikaner. Den hvide mands våben var blevet tildækket af en ny sten, så han ikke længere truede den indfødte. En skulptur, som afdækker en grusom fortid, man på et universitet burde kunne lære af, blev tildækket for at skjule historiens vold.\nTell me this isn't true. https://t.co/ELR0MW3db5\n— Francis Fukuyama (@FukuyamaFrancis) August 31, 2017\nOg det er ikke uden grund: Der har været racistiske seancer og tendenser til stærke, kvindeforagtende mandefællesskaber på amerikanske universiteter. Og modstanden mod kvindeforagten og racismen bliver radikaliseret, når landets præsident ikke vil tage afstand fra højreradikale unge mænd, som under slagord som »jews shall not replace us« marcherer med fakler gennem campus om natten. Racismen er virkelig, og hadet er voldeligt.\nForbudskulturen er bare uforenelig med idealerne for universitetet som forum for frie undersøgelser, ytringsfrihed og engageret uenighed.\nDen civiliserede uenighed\nProblemet for universiteterne er ikke kun, at det er besværligt at afholde fastelavn, hvis enhver udklædning som andet end det, man selv er, bliver til et muligt overgreb. Det er grundlæggende, at der er en principiel og praktisk modsætning mellem at skabe såkaldte safe spaces, krænkelsesfri rum, og det videnskabelige ideal om at møde verden spørgende, nysgerrigt og fordomsfrit.\nDen videnskabelige undersøgelse skal være fri og åben, den skal søge erkendelser og udfordre sine grundantagelser. Men den tolerance, mange aktivister advokerer for, vil ikke udfordre sine grundantagelser. Den vil beskytte minoriteter mod hadsk tale og institutionel diskrimination. Den videnskabelige tolerance fordrer det modsatte: Nemlig at man udholder det, man ikke bryder sig om.\nSom professor på Harvard Steven Pinker har skrevet i The Spectator:\n»Universiteterne er blevet til grin for deres intolerance, når ikke-venstreorienterede druknes af skrigende masser, professorer bliver underkastet stalinistiske afhøringer, og vi får latterlige vejledninger om mikroagressioner (som for eksempel ’jeg mener, at den bedst kvalificerede person skal ansættes’), og studerende flokkes og forbander en professor, som har inviteret dem til at diskutere halloween-kostumer.«\nPinker henviser blandt andet til en episode fra 2017, hvor Berkeley University af sikkerhedshensyn aflyste en gæsteforelæsning med den højreorienterede Milo Yiannopoulos efter voldsomme demonstrationer. Det universitet, hvor de unge i 1968 kæmpede for friheden til at sige deres mening, blev et sted, hvor nogle kæmper for friheden til at slippe for andres anstødelig hadtale.\nPinker afsluttede sin kritik med en opfordring til Harvards nye præsident, Lawrence Bacow, til »offentligt at slå den frie undersøgelses og den civiliserede uenigheds urørlighed fast«.\nDet samfundskritiske pensum\nDen konservative kommentator David Brooks har ligesom eksempelvis Harvard-forskeren Yascha Mounk opfordret til, at de unge undervises i kvaliteterne ved deres eget samfund. De skal lære at forsvare oplysningstiden og det liberale demokrati i stedet for at dekonstruere det.\nMen den position, som kræver, at pensum skal være opbyggeligt, er lige så problematisk som den position, der hævder, at alt er magt, og alle betydninger kan laves om.\nDet er i det perspektiv interessant, at såvel Derrida og Foucault endte med at forsvare idealerne for den oplysningstid, de gennem hele deres forfatterskab havde kritiseret.\nEfter Foucault var faret vild i sine magtanalyser og hyldede den islamiske revolution i Iran, vendte han tilbage til Immanuel Kant og prøvede at besvare spørgsmålet ’hvad er oplysning’ påny. Og Derrida, der jonglerede med begreber som ’dekonstrution’, ’eurocentrisme’ og ’logocentrisme’, fremhævede i det sidste interview inden sin død det bedste i den europæiske tradition:\n»Det, som jeg kalder dekonstruktion, selv når det er rettet mod noget af Europa, er europæisk. Det er et produkt af et Europa, der forholder sig til sig selv som radikal andethed. Siden Oplysningstiden har Europa permanent øvet selvkritik, og i denne progressive arv er der en chance for fremtiden.«\nDerridas pointe er, at den radikale kritik af oplysningen selv trækker på oplysningens principper. At den magtkritik, de unge udøver på de amerikanske universiteter, i sidste instans er afhængig af ytringsfrihed, konfrontation af ideer og respekt for modsigelsen. Hvis de ikke anerkender det, nedbryder de det rum, hvor selv deres stærkeste modstandere er tvunget til at tage dem alvorligt. Universitetet, med andre ord.\n19. april, 2018 - 21:59\nDen videnskabelige tolerance kræver at vi accepterer institutionel diskrimination mod minoriteter? Det håber jeg virkelig ikke at du mener som skrevet!\n20. april, 2018 - 16:09\n20. april, 2018 - 16:23\nSelvfølgelig diskriminerer vi, ellers kan vi jo ikke opfatte os selv som overlegne.\n20. april, 2018 - 17:22\nHvor i artiklen læser du dog dét? Lykkeberg forsvarer da ingen steder nogle former for diskrimination. Prøv at sætte dig lidt ind i hvordan det akademiske klima i USA i disse år er - markant - forskelligt fra et europæisk.\n20. april, 2018 - 21:27\nDen giftige cocktail er, at det er blevet trendy at være i en offerrolle, og når man sætter det sammen med SWJ. Dette skaber et ødelæggende klima på universiteterne. Et klima, hvor ens handling betyder alt, og ens intention ikke betyder noget - Et sted hvor man skal gå på listefødder, og passe på med, hvad man siger, og hvad man gør.\nDette er et meget usundt klima for debat og udveksling af meninger.\nOg er man på et universitet, hvor følelser slår fakta, så er man et forkert sted.\nDer er massive problemer i USA med SJW.\nDette er en problemstilling, der også desværre er kommet til Europa.\nJonathan Haidt er en af de mange, der forsøger at gøre noget ved problemet: https://www.youtube.com/watch?v=jL8OgZFQIT4\nHer er 2 små sketches om SJW, men som alligevel giver en forståelse af problemstillingen: https://www.youtube.com/watch?v=AOMpxsiUg2Q\nTorsten Jacobsen og ulrik mortensen anbefalede denne kommentar\n21. april, 2018 - 03:59\nDet er bedre at sige "den tidliger kolonialism eller imperialism" end at sige "hvide /versus farvede"hvide kan ikke opfattes som "superieur". Det er en farve, som afhænger af sol skin og den kan ændres, Den er ikke dækkende! De fleste af de tidligere kolonier ville nå det samme "levestandard" som Vesten om 20 (tyve) år altså 2040. Den største problem, der er behov for at regulere fødsels rate nedad så det passer med økonomi. De fleste af disse lande er allerede industrialiseret.\n21. april, 2018 - 08:29\nHvor skriver han det? Kunne det ikke give mening at forholde sig til hans argumenter i stedet for at bygge en karikeret stråmand?\nJeg er dog uenig med forfatteren i at Derrida og Foucault har lært unge at hade det liberale demokrati; jeg vil nærmere sige at hele 'safe space' ideologien er fundamentalt borgerlig - omend ikke liberal i en stringent forstand.\nDet liberalt-borgerlige samfund indeholder et paradoksalt ønske om at udviske reel konflikt fra menneskets oplevelsessfære; det er selvsagt umuligt, men det er derfor at eksempelvis krige nu kun kan finde sted, hvis de motiveres i floskler om menneskeret, frihed eller demokrati. Systemets anti-autoritære form maskerer dets egentlige autoritære væsen. Vold, krig og konflikt kan ikke udviskes fra menneskets oplevelsessfære; hvad end det er gennem menneskeret eller 'safe spaces'. Jeg mener derfor, at det liberale demokrati fundamentalt indeholder kimen til de her umiddelbart illiberale idéer. De er den borgerligt-liberale individualismes paradoksale men uundgåelige sidste instantiering af sig selv som en anti-totalitarisme, der funktionelt virker som en totalitarisme.\nMan skubber gerne til de unge Foucault-inspirerede college liberals fra højre, anklager dem for at være autoritære, hade videnskab, være kommunister også videre. Vi må formulere en kritik fra venstre, der kan afgrænse og definere det at være venstreorienteret, som noget andet end frygten for at såre andres følelser. Har man først reduceret socialismen til minoritetsleflen, safe spaces osv. så er der jo intet progressivt tilbage, der kan vinde økonomiske rettigheder for den helt almindelige lønmodtager (de fleste af os). Om man er glad for det eller ej, så har vores socio-økonomiske status langt mere indflydelse på vores liv end vores hudfarve, seksuelle orientering eller etniske tilhørsforhold. De amerikanske college liberals deltager netop i det "liberale" spektakel samfund, når de erstatter en social og økonomisk kamp med en identitetsfokuseret kamp.\n21. april, 2018 - 08:47\nBjørn Pedersen (& Dennis Jensen): Jeg beklager, men det står der sort på hvidt.\n"Den videnskabelige undersøgelse skal være fri og åben, den skal søge erkendelser og udfordre sine grundantagelser. Men den tolerance, mange aktivister advokerer for, vil ikke udfordre sine grundantagelser. Den vil beskytte minoriteter mod hadsk tale og institutionel diskrimination. Den videnskabelige tolerance fordrer det modsatte: Nemlig at man udholder det, man ikke bryder sig om."\nSeriøst, LÆS hvad der faktisk står. Den videnskabelige tolerance (som Rune Lykkeberg stiller sig an som forkæmper for) fordrer at man skal finde sig i både hadsk tale og strukturel diskrimination.\nDet er sørgeligt men sandt at mange folk der ser sig selv som rimelighedens og fornuftens midter-orienterede stemmer der kritiserer ekstremister på begge sider ofte ender med at gå med på vilde urimeligheder, som her.\n21. april, 2018 - 08:59\ncitat:Det er bedre at sige "den tidliger kolonialism eller imperialism"\ndet kan jeg kun sige ja tak til.\nAt gøre en handling til en hudfarve, det tigger om raceproblemer,offerrolle og white guilt.\nDette er ikke en god vej at gå,for det skabe ikke samhørighed, men splitter et samfund.\nMed minder, at det er det man er ude på.\nSå som i USA, der får man klart det indryk fra flere af deres aviser og nyheds kanaler,\nat de har en dagsorden med dette\n21. april, 2018 - 22:17\nDen bid af Lykkebergs tekst du citerer, er ganske rigtigt kluntet formuleret. Men læser du det i kontekst, dvs. i teksten sammenhæng, så står det vel lysende klart, at Lykkeberg IKKE mener det, som han - isoleret set - kommer for skade at skrive i den tekststump, du citerer?\nLad os nu læse lidt generøst, hmm? ;)\nSkal vi blive helt tekstnære, så\n21. april, 2018 - 22:18\nhov - se bort fra den sidste linje...jeg fortrød.. :)\n21. april, 2018 - 23:36\nTorsten Jacobsen: Som jeg skrev i kommentar nr. 1 er det søreme også min *forhåbning* at han ikke mener det. Og jeg er også med på at han ikke synes at racisme er OK. Men helt ærligt står det ikke så lysende klart frem af teksten for mig at Lykkeberg faktisk synes at racisme er så uacceptabelt at vi kan tillade os at gøre mere ved det end at erklære høflig uenighed, helst i et dæmpet toneleje, ovre i et hjørne hvor det ikke generer nogen.\nDet er lidt problemet, at det er de bekymrede, velmenende midter-folks fordring til amerikanske studerende, at de skal acceptere racisme så langt som at de skal indgå i høflig, anerkendende dialog med racister om hvorvidt slaveri og diskrimination nu også rent faktisk er en dårlig idé. Og i og med at man indgår i sådan en dialog, har man på sin vis allerede givet den Fanden en hel del mere end en lillefinger i anerkendelse.\n22. april, 2018 - 02:57\nDen videnskabelige tolerance kræver at vi accepterer institutionel diskrimination mod minoriteter?\nMan skal kunne debattere både hvor, i hvilket omfang, men også hvorvidt der er tale om diskrimination og racisme i diverse kontekster. Er det f.eks. racistisk at sige at man ikke tror på menneskeracer? Det er der jo nogle blandt amerikanske progressive (i øvrigt, oftest hvide) studerende, der hævder.\nFaktum er nu engang, at der igennem alle videnskabernes historie, naturvidenskaben, samfundsvidenskaben, historiefaget, psykologi, psykiatri og antropologi og sikkert flere grene har været indlejret elementer af racisme, ellers har videnskabsfolkene bag - selv haft enten deciderede slaver, eller været fortalere for racistiske ideer. Eller kønsdiskriministiske ideer, eller handicapsdiskriminerende ideer, seksualitetsdiskriminerende, eller klassediskriminerende ideer (det er der dog ikke så mange progressive, der rigtigt bliver vrede over længere...). Når disse amerikanske, eller fortrinsvist amerikanske da det har spredt sig til andre dele af den anglofone verden, studerende kræver at man ikke læser en særlig forfatter, videnskabsmand, historiker eller undersøger særlige historiske skikkelser fordi de var racister og lign.... hvad lærer man så?\nJeg er aktiv på et privat forum med en gruppe amerikanske liberale, en enkelt amerikansk socialist, men også to-tre erklærede racister. Den ene en erklæret national-socialist, den anden en katolik der forherliger Franco og ønsker et USA hvor kun krigsveteraner kan stemme (som han "tilfældigvis" er...), og citerer "videnskabelige" artikler på at sorte er biologisk underlegne. Både nationalsocialisten og falangisten går dog ikke ind for slaveri, men sandelig ind for diskrimination. På det forum diskuterer vi, som har kendt hinanden i et årti nu, med hinanden - vidt forskellige som vi er - fortrinsvist amerikanere, men alle skandinaviske lande er også repræsenteret samt Storbritannien. Det er faktisk nationalsocialisten, der er lettest at debattere med - fordi han paradoksalt nok er oprigtigt interesseret i at vide noget om "rigtigt hvide" mennesker - men også fordi han faktisk kan overbevises om at han tager fejl af ting. Han har gennem de sidste par flyttet sig mht. hans racisme om mexicanere f.eks. Han er, på trods af hans holdninger, et godt menneske, der ikke har noget problem med at hjælpe f.eks en sort bilist, der er strandet på motorvejen og har brug for et reservedæk... han mener bare tilfældigvis også at vedkommende er af en underlegen race og at "white people" i USA skal have deres helt egen stat. En af hans bedste venner på forummet, er en krigsveteran i 30'erne, der har en sort puerto ricansk kone.\nDu behøver med andre ord ikke at anerkende validiteten af andres holdninger, for at ville debattere deres holdninger. Jeg anbefaler da engang i mellem indlæg her på Information, jeg simpelthen synes er velargumenterede..selvom, jeg ikke nødvendigvis er enig. Det er faktisk muligt at tale med racister. De kan så blive overraskede over, at jeg faktisk ikke ønsker at sætte anderledes tænkende i gulag-lejre, indføre femårsplaner, begå folkemord og gro mig en tragikomst overskæg selvom jeg - primært i forhold til dem selv, er en værrere "socialist".\n22. april, 2018 - 02:58\nDer manglede lige et citationstegn øverst...\n22. april, 2018 - 09:35\n@Bjørn Pedersen: Interessant! Til trods for vedholdende rygter er det i øvrigt faktisk ret sjældent at amerikanske venstreorienterede studerende vil have tekster ikke undervist i. Typisk beder de om ”trigger warnings”, advarsler om indhold der kan trampe folk med traumer over tæerne. Formålet er at give folk med de specifikke traumer en mulighed for at forberede sig. Man kan diskutere teknikkens nyttighed, men af én eller anden grund har en masse hændervridende, selv-erklærede midtersøgende fået på hjernen at ”trigger warnings” betyder at de venstreorienterede studerende vil have teksterne forbudt. Hvilket for det meste er helt forkert, og ret ulogisk når man tænker over det. Men det er en af de mange måder hvorpå denne debat er forgiftet og svær.\n22. april, 2018 - 11:40\nStuderende på de amerikanske universiteter, der kræver særlige forfattere, filosffer, videnskabsfolk, historikere, eller historiske personer fjernet fra deres pensum er rigtigt nok et seperat "issue" end de såkaldte "trigger warnings". Hvis man har PTSD, skal man behandles hos en psykiater. Det er ikke en "behandling" eller endda en gavn, at man kan blive forberedt på at læse særlige ord eller beskrivelser, eller endda se videoer, der beskriver begivenheder magen til ens traume. "Trigger warnings" er måske snarere problematiske end de er gavnlige:\nSelvom jeg godt kan forstå at man kalder de amerikanske studerende, der går ind for f.eks trigger warnings, nedbrydning af statuer på campus af historiske personer der har været racister, eller sletning af udvalgte dele af pensum for "venstreorienterede" - særligt i sammenligning med det øvrige amerikanske politiske spektrum, kan jeg ikke se hvad der gør dem venstreorienterede. De er identitetspolitiske unge fra primært fra den hvide middel og øvre middelklasse. Identitetspolitik er ikke social, men ultra-individualistisk. De erklærer desuden særlige racer af mennesker for at være offerracer, og den hvide race til at være en herskerrace, der for de flestes vedkommende ikke er bevidste om deres "privilegier". Den slags bastante og kategoriske racialisering af klassekonflikt er simpelthen virkelighedsfjern. Race, især i USA, ER et element, helt klart. Men privilegiet er ikke kategorisk "hvidt". Sorte er i højere grad del af en underklasse, men det er ikke deres "sorthed" der gør dem til underklasse. At italesættelse det sådan er at anerkende det racistiske præmis om at sorte "naturligt" set, hører til i bunden af samfundet.\nRacialisering i sig selv knytter sig ganske enkelt for tæt op af racismens egne præmisser: At der findes menneske-racer, som der findes dyreracer, og at disse kan inddeles i et "naturligt" hieraki. Hvis både en nazist eller KKK'er og nogle af disse typer der taler om "white privilege", ser de hvidhudede som en menneskerace i toppen af hierakiet og mørkhudede som racerne i bunden, så er de både italesættere af en racistisk indordning af mennesker. Eneste forskel er at den ene part føler skyld over det.\nJeg giver dig dog ret i at debatten, især når jeg følger den blandt amerikanere, er forgiftet. Den amerikanske højrefløj er f.eks. mere og mere opsat på, at post-modernistiske teorier er "marxistiske" og samfundsundergravende og at samfundsvidenskaberne og humaniora slet ikke har noget at gøre på de amerikanske universiteter. Hvad jo er akkurat ligeså anti-akademisk og ytringsfrihedshadende, som de anklager de "venstreorienterede" for at være. Man skal også forholde sig til, at de mere ekstreme progressive, såkaldt "Social Justice Warriors" jo ikke udgør et numerisk overtal - de er snarere en meget højlydt og mobiliserende identitetspolitisk minoritet.\n22. april, 2018 - 12:16\n@Bjørn Pedersen: Jeg tror det er meget, meget for frisk at erklære at racisme i USA (og for den sags skyld i Danmark) er en mere eller mindre irrelevant distraktion fra den *rigtige* klassekonflikt, som vi ville kunne koncentrere os om hvis bare vi lod som om race ikke er en ting. For uanset at det biologiske grundlag for racekategorierne ganske rigtigt er ret mudret, så er racerne i allerhøjeste grad virkelige og relevante *sociale* kategorier. Og så længe der handles og undertrykkes på baggrund af de sociale kategorier, så er de virkelige nok i *den* forstand. Racister holder ikke op med at undertrykke fordi de undertrykte lader som om kategorien ikke findes.\nOg meget af de sorte og latinoernes underklasse-tilhørsforhold kommer af både en arv fra historisk race-diskrimination og desværre meget virkelig og nutidig race-diskrimination. Så sent som i finanskrisen i nullerne kom det frem at adskillige store banker havde haft praksis for at give dårligere lånevilkår og behandle udsættelser mere aggressivt på baggrund af race-kategorisering. Og f. eks. fandt den føderale undersøgelse af politi-praksis i Ferguson (på baggrund af race-uroligheder) at det havde været en del af kommunens budget-politik at systematisk udskrive bøder til sorte borgere på tyndt grundlag. Det er bare noget af det der er foregået (og foregår!) i USA pt. Racisme er meget virkeligt, har massive konsekvenser og er vel værd at bekæmpe. Det skal selvfølgelig ikke ske på bekostning af klasse-spørgsmål, for som du siger, hænger tingene sammen. Men det er virkelig ikke bare i nærheden af et rimeligt krav at folk, hvide eller ej, skal finde sig i eller nedprioritere racisme.\nDet med at flere problemer eksisterer samtidig og spiller sammen er sjovt nok også en del af pointen i "intersectionalism", som er vældig populært blandt de såkaldte SJWs.\n22. april, 2018 - 13:29\nJeg siger ikke at race eller endda racisme, er irrelevant ift. klassekonflikt i USA (racisme er i DK er tilgengæld begrænset. Xenofobi, kulturchauvanisme, og nationalisme er i familie med, men ikke lig racisme. Race er noget man ikke vælger. ). Race er et fænomen i USA, forbi etnicitet i USA ligestilles med race. I Danmark er "hvid" og "sort" ikke en etnicitet, det er den i USA. Og når der er mere fattigdom blandt sorte i USA, af historiske årsager der bl.a. er relateret til racisme (Jim Crow i Syden frem til 1960'erne, f.eks), men også mere indirekte til nyere tids politik om at bistandsmodtagere ikke må være samboende som splitter familier ad og som har ramt sorte familier hårdest, så er der også et race-element i diskussionen om klassekonflikt i USA.\nAt racisme eksisterer i USA er naturligt nok når det blandt alle politiske lejre, måske endda kulturelt set, betragtes som legitimt at racialisere. At racisme eksisterer er ikke et argument, der gør konceptet om "hvid privilegier" til en social virkelighed. Racismen består i at f.eks. banker automatisk associerer sorte med en lavere samfundsklasse, med "welfare queens". Men hvide langtidsledige, de hvide hjemløse, "white trailer trash" redneck får jo næppe meget mere ud af et møde med en veltalende, skjorte og slipsbærende funktionær der taler CNN-amerikansk. Der er racisme, men det er en racisme hvor "beviset" for underlegenhed er at man tilhører en særlig socioøkonomisk klasse. Hvor sorte der får uddannelsesmæssig og erhvervsmæssig succes, der ikke involverer sport eller underholdningsindustrien, endda af deres egne bliver anklaget for at "opføre sig som hvide".\nDet er altså ikke eksistens af racisme og racialisering i USA jeg anfægter, selvom jeg dog vil påpege at racisme i den klassiske forstand har langt mindre politisk magt selv i nutidens USA. Race er en social konstruktion, og ja, jeg ved at det udtryk ikke er lig at noget er "falsk. Men man kan vælge af bekæmpe eller dekonstruere visse sociale konstruktioner eller man kan vælge at bibeholde og videreføre dem - samtidig med at man er bevidst om dets eksistens. Hele diskursen om den "hvide mands privilegie" er et eksempel på en videreførsel af racismens hierakiske verdensanskuelse, blot tilført at den hvide mand bør være mere "bevidst" om og vise mere skyld over at være overlegen.\n22. april, 2018 - 14:47\n@Bjørn Pedersen: Mange udmærkede pointer. Dog et par ting, fordi det ikke behøver at gøres mere kompliceret end det er. "White privilege" er i virkeligheden utrolig simpelt. Racistisk undertrykkelse er et virkeligt fænomen, som altovervejende og strukturelt skader sorte, latinoer og indianere. "White privilege" er hverken mere eller mindre end den fordel det er IKKE at være mål for strukturel, racistisk undertrykkelse. Det betyder ikke at man ikke har alle mulige andre problemer, men lige DE problemer.\nDu har sådan set ret i at den klassiske racisme fylder langt mindre i DK (ikke ingenting, forsikrer mørklødede venner mig om, men mindre), og at vi i stedet kører på etno/kultur-chauvinisme, som har overtaget mange af nisserne fra den klassiske racisme men bare pakket dem lidt om.\n22. april, 2018 - 15:52\nMit problem med begrebet white privilege er primært overhovedet at vælge ordet "privilegie". Hvis du kaldte en sort mand i USA's Syden, under Jim Crow, for "privilegeret" fordi han i det mindste ikke var slave, hvordan tror du han ville tage det? For den sags skyld, hvor "privilegeret" er de sorte i Ferguson, sammenlignet med dem der levede under Jim Crow? Så har man på forhånd erklæret at man ikke skal tages seriøs som "forsker", når man vælger et så følelsbetonet ord , der intet har med ordbogens definition på ordet at gøre. Hvor "privilegeret" er en døende tigger i USA's vinterkulde, alene fordi han er hvid? Det er ikke blot et usaglig prædikat, men ignorant overklasse-arrogance. Jeg voksede selv op fattig som barn, med trusler om at myndighederne tog forældremyndigheden fra min mor, fordi hun af og til ikke havde råd til tøj til mig og mine brødre. Jeg kan ikke blot forstå, men sympatiserer af hele mit hjerte med den amerikanske arbejder, der stemte på Trump fordi han ikke kan se sig selv i prædikatet "privilegeret" fordi en eller anden overklasse-snob med en pseudo-akademisk bachelorgrad, der som en anden Erasmus Montanus har læst et par sider af Foucault og ikke fatter hvad ordet "privilegie" betyder. Jeg er ikke enig med den amerikanske arbejder og arbejdsløses der valgte Trump, Trump er intet andet end en manipulator, der også kynisk udnytter arbejderklassen, men i det mindste er der nogen der bare lader som om de tager en ignoreret underklasse seriøst. Jeg kan sagtens forstå deres vrede, fordi den er helt igennem legitim.\nDesuden er der det faglige problem i prædikatet white privilge, at det jo ikke engang kan kaldes universelt i USA. Der findes lokalsamfund i USA hvor en racistisk struktur ikke eksisterer, lokalsamfund hvor de forskellie amerikanske etniske grupper har vænnet sig så meget til hinanden, at de racistiske strukturer der kan gøre sig gældende i f.eks underholdningsindustrien, ikke er en del af dagligdagen. Det er deri italesættelsen om det "hvide privilegie" og det "sorte underprivilegie" er problematisk - selv hvis man ignorerer det tåbelige og provokerende valg af ordet "privilegie". Racisme gavner nok hvide i lokalsamfund, eller hvide der ikke ser "skumle og fattige" ud, hvis politi, politikere, og retssystemet har racialiserede fordomme, men USA er jo ikke alene bestående af den slags mennesker.\n22. april, 2018 - 16:26\nDe historiske sammenligninger holder ikke. "privilege" i den anvendte forstand handler om forskelle LIGE NU. Og selv om en døende hvid tigger åbenlyst er i en rædsom situation, så har vedkommende stadig marginalt bedre chancer for at få hjælp end en tilsvarende sort, døende tigger. Og de racemæssige skævheder er bagt ind i så store dele af kulturen (hvem der opfattes som trusler f. eks.) og straffesystemet (hvor den hårdere behandling af latinoer, sorte & indianere er massiv, også når man korrigerer for socioøkonomisk status) at det ikke giver mening at betragte racisme som lokale, afgrænsede problemer.\nDermed er jeg ikke ude i at alle hvide er skyldige, og jeg er for så vidt pænt ligeglad med skyldsspørgsmålet, jeg er ude i at store grupper af mennesker har konstatérbart dårligere odds på en lang række områder -- uanset at en del af dem ligger i den pæne ende af statistikken. Dét er virkelige problemer, som det er værd at gøre noget ved, og som det er værd at have et sprog for.\n"Privilege" udspringer af akademisk analyse, jovist, men det beskriver skævheder som er langt bredere end som så, og som langt bredere kredse end de forkætrede "venstreorienterede studerende" er involveret i at prøve på at gøre noget ved.\n22. april, 2018 - 18:30\nDet er underordnet at der blot er forskelle, forskelle er ikke lig privilegier og min historiske sammenligning var for at forklare at det at kalde nogle for "privilegeret" ikke bare skal tages for et neutralt ord, og at det faktisk har en betydning der ikke betyder "heldig". Hvis Jay-Z går ind i en forretning i New York vil han jo blive behandlet væsentlig bedre end en hvid tigger i pjaltet tøj. At påstå at tiggeren så "bare er priviligeret" i anden henseende, er jo ligegyldig, når den henseende ikke giver ham noget som helst privilegie eller strukturel fordel i det samfund han og Jay-Z deler. Jay-Z er en mange-millionær, der er genkendelig af næsten enhver amerikaner over en en vis alder. At han er sort, er hverken et under-privilegie eller et privilegie. Hans penge og institutionelle magt i en underholdningsindustri er, derimod. Tiggeren har intet privilegie i forhold til ham, og derfor intet privilegie overhovedet.\nDet er tale om et ord, der intet har at gøre i samfundsvidenskaben med mindre det beskriver reelle privilegier. Underbevidste racefordomme mod sorte og "hispanics" blandt visse amerikanere, er ikke de hvides "privilegie". Vi kan tale privilegier når lovene sort på hvidt diskriminerer og sort på hvidt giver racemæssige fordele til hvide, Jim Crow og negerslaveri var helt klart white man's privilege. Ellers er der tale om fordomme. At der findes fordomme i en given lokalitet, gør ikke disse fordomme "strukturelle" for alle lokaliteter i et land. Fordomme i Hollywood, er ikke fordomme i en lille by i Louisiana. Strukturer findes naturligvis kun der hvor man anerkender disse strukturers *gyldighed*, og at tro at det skulle være homogent i hele USA, er jo uholdbart. At der findes fordomme blandt hvide mod ikke-hvide i USA, gør ikke fordomme til en "racistisk struktur" begået af hvide mennesker, der dækker alle hvide og alle lokalsamfund i USA. "Hvidhed" i USA har ændret karakter mange gange. Irerene har ikke altid været hvide, heller ej polakker og italienere (der var et væsentlig anti-katolsk "WASP" bias islæt knyttet dertil), arabere bliver stadigvæk betragtet som hvide ifølge de officielle racekategorier. Samfundsteorier, der hverken tager udgangspunkt i historien, og ikke kan bruges i fremtiden, har heller ingen praktisk anvendelse i nutiden. De sorte i USA har brug for respekt og selvrespekt, stolthed og muligheder og at staten kke straffer enlige mødre og nedbryder de sorte amerikaneres familiestrukturer. Og de har brug for det, fordi det også er hvad alle andre mennesker har brug for.\nDe har ikke brug for Erasmus Montanusser, med et barns forståelse for hvad kulturkritik indebærer, til at erklære at sortes problem er at de hvide bare ikke er introspektive nok. Som en hvid mands sol til den sorte mands Jord.\nOg som sagt, de "forkætrede" studerende fremstå ikke særligt venstreorienterede. De er super-individualistiske indentitetspolitiske narcisister der lever i deres urbane bobler og læser urbane bobbel-nyheder:\n(Jeg håber i øvrigt ikke jeg forekommer alt for aggressiv, Troels. Det her et emne jeg er lidt passioneret omkring. Det er en fornøjelse at diskutere emnet med nogen, der både kender det og kan forholde sig så kritisk til mine egne punkter, at jeg tvinger mig selv til at redigere igen og igen inden jeg trykker "send kommentar". :-) )\n22. april, 2018 - 21:09\n@Bjørn Pedersen: En interessant og som du siger ganske passioneret diskussion -- også et emne som jeg har ganske stærke meninger om. Jeg tvivler dog på at vi når til enighed og der er en del andre ting som gerne vil have at jeg gør dem. Så jeg siger tak for nu og over and out.\n23. april, 2018 - 21:12\nTolerance fordrer at man udholder meget man ikke bryder sig om, fx hadsk tale fra mennesker der er tilknyttet en eller anden institution. Man skal vide at de også kan tænke sådan, have mulighed for at modsige det, undersøge det osv.\nMen selv ikke en videnskabelig tolerance fordrer at man accepterer institutionel diskrimination. Heller ikke for at undersøge frit og åbent, søge erkendelser og udfordre sine grundantagelser.\nInstitutionel diskrimination er strukturel, indbygget i institutionens måde at fungere på, uanset enkeltpersoners meninger, og den må simpelthen ikke være der. Med mindre det er bevidst valgt og sagligt begrundet.


Hængende pan - CelticWebMerchant.com\nDeepeeka Hængende pan\nDenne pande kan hænges på et stativ. Det er perfekt til at gøre pandekager, bacon & æg eller fremstilling kød.\npan er fremstillet af jern og har en diameter på 46 cm.\nDette element er smurt før afsendelse. fedtet med varmt vand og opvaskemiddel (affedtningsmiddel) Slet. Fjern rust med ståluld eller brænde det væk på et lejrbål. Vores pander er ikke dåse.\nDenne artikel produceres kun i begrænset antal.. Det means that størrelserne can variere Lidt from del til del, and på artiklen not afprøves of a officiel Myndighed for egnethed the tilberedning of Fødevarer.\nPresenning 4 x 4 m 250 g / m


Nostromondo Apartments Rome City Centre i Rom til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nDifferent Locations In Rome The City Centre, Monti, Rom, Italien, 00100 - Fantastisk placering - Se på kort\nLejlighed med 1 soveværelse: Via degli Ibernesi 23 (One-Bedroom Apartment - 23 Via degli Ibernesi)\nDeluxe-lejlighed med 1 soveværelse: 27 Vicolo Paganica (Deluxe One-Bedroom Apartment - 27 Vicolo Paganica)\nSuperior-lejlighed med 1 soveværelse: 25 Vicolo Paganica (Superior One-Bedroom Apartment - 25 Vicolo Paganica)\nStudiolejlighed: 23 Via degli Ibernesi (Studio - 23 Via degli Ibernesi)\nStandardlejlighed: 114 Via Boschetto (Standard Apartment -114 Via Boschetto)\nMere om Nostromondo Apartments Rome City Centre\nNostromondo Apartments ligger i centrum af Rom, og der tilbydes ferielejligheder med gratis WiFi på 4 forskellige adresser. Nogle af lejlighederne ligger 10 minutters gang fra Colosseum og Forum Romanum og andre ligger tæt på Piazza Navona og Largo di Torre Argentino-pladsen. Lejlighederne har eget badeværelse med brusebad og bidet samt aircondition og moderne møbler. Der er endvidere fladskærms-tv, vaskemaskine og mikroovn. Gæsterne på Nostromondo Apartments kan besøge Roms mange historiske monumenter og nyde byens livlige natteliv. Pantheon ligger 2 km fra lejlighederne. Der ligger en række forskellige barer og restauranter i området omkring Pantheon. Der er 3 km til Termini togstation fra lejlighederne.\nGæsterne bedes oplyse overnatningsstedet om deres forventede ankomsttidspunkt på forhånd. Dette kan skrives i kommentarfeltet ved reservationen, eller man kan kontakte overnatningsstedet direkte. Der opkræves et tillægsgebyr på 20 EUR ved ankomst mellem kl. 20.30 og 23.00 og EUR 40 ved indtjekning efter kl. 23.00. Samtlige anmodninger om sen ankomst skal bekræftes af overnatningsstedet. Bemærk venligst, at der ved ankomsten opkræves et depositum på EUR 150. Beløbet refunderes ved udtjekning, efter gennemgang af ferieboligen. Bemærk venligst, at lejlighederne ligger på forskellige adresser. I lejlighedsbeskrivelserne finder man den enkelte lejligheds adresse, hvor man ligeledes skal tjekke ind. Lejlighederne ligger i et område med begrænset trafik. Gæsterne bedes fremvise gyldigt billed-id og kreditkort ved indtjekning. Bemærk venligst, at hvorvidt særlige forespørgsler kan imødekommes, afhænger af tilgængelighed på ankomsttidspunktet, samt at der kan pålægges et gebyr. Du bedes give Nostromondo Apartments Rome City Centre besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse. Ved ankomst opkræves et skadesdepositum på 150 EUR. Depositummet er fuldt refunderbart ved udtjekning, såfremt der ikke findes skader ved inspektion af værelset.


Glarmester i Haldrup ⇒ Spar penge på 60 sekunder! | Faatilbudnu.dk\nFind nemt og hurtigt en glarmester Haldrup\nHvis du er på jagt efter en glarmester i Haldrup, er det heldigt, at du er landet på faatilbudnu.dk. Vi har nemlig et stort netværk af glarmestre i hele Danmark, det betyder, at vi også kan hjælpe dig med, at finde en glarmester i Haldrup. Det er faktisk super nemt, og det kræver kun, at du trykker på vores “indhent-tilbud-nu-knap”. Herefter vil du blive ført videre til vores indhent tilbuds side. Her får du muligheden for at beskrive din opgave. Et eksempel på dette kunne være:” Jeg søger en glarmester Haldrup, til at hjælpe mig med noget, som jeg ikke selv lige kan finde ud af.” Så hurtigt er det, og det skal du naturligvis benytte til din fordel. Så hvad venter du på? Indhent tilbud nu og modtag dem inden for 48 timer!\nAlle kan indhente 3 tilbud på glarmester i Haldrup\nGlarmester Vellev Mose\nGlarmester Strynø Kalv\n← Blikkenslager Tåstrup Næstved\nHåndværker Dramstrup →


Posted on 13.11.2015 13.11.2015 by to knitrende liderlig linje\nHvis du sætter skriften op, så der opstår nye linjebrud, markeres det ved, at den overskydende del af linjen er rykket ind.»Disse poeter med deres LIDERLIGE VÆSEN. Jeg elsker dig når du Dine knitrende hår. gør en smal tur op mod. Med ungdommens knitrende liderlighed heraf læses op i kun en enkelt udånding, der gør at diget 'udånder' i den sidste linie med det man ikke forstår. analsex / Porno Slikke Fisse Video To Knitrende / Porno Hvad, er, analsex, miss, Amatør Fisse Skolepige Sex Er, en Kappe Liderlig Linje / Denice Klarskov.\n: To knitrende liderlig linje\nTo knitrende liderlig linje Postmodernismen kan i denne forstand kaldes mellemlagsmodernisme. Vær min kamæleon, min elskede søster skift farver efter din egen vilje. Jeg gemmer ansigtet bort Pia Tafdrup - fra digtsamlingen Når der går hul på en engel I både Kierkegaards og Tafdrups tilfælde er der en tilbagevenden til det 'personlige': Gittes monologer kunne i denne forstand ikke være skrevet i 70erne eller i tidligere perioder.\nTo knitrende liderlig linje Prostituerede nordjylland wellness slagelse\nTeen pornostjerner swinger klub commons Flytrafikken bliver i stigende grad tilgængelig for middelklassen og forfatterne kunne nu gentage romantikkens dannelsesrejser på et nyt plan med hele verden som en global village. At forfattere og filosoffer fra hele verden har læst og citeret hinanden er der ikke noget nyt i. Lyrik blev af de marxistiske ideologer set som en borgerlig sygdom. Vores personlighed vil hellere 'fange' noget, gribe brothel kbh aalborg biografer efter et objekt - eller som de siger i Jylland om det at 'fange intet': Euroman sidder som Yuppien på cafe; han vil som sin forgænger gerne ses to knitrende liderlig linje i sit rolexur, men han har sin Wi-Fi laptop med. En avantgardist ville nok lidt ironisk foretrække betegnelsen discountmodernisme. Postmodernisten ser verdens kaos.\nFLADE BRYSTER GAMLE DAMER UNGE MÆND 938\nTo knitrende liderlig linje Bio char sex shop\nBryster store Nikita Klæstrup


Bryllupskager når de er bedst - Utrolige bryllupskager - Dokumentar - Programmer - TV 2 PLAY - serier, nyheder og underholdning\nAfspil Utrolige bryllupskager (10) Afspil Utrolige bryllupskager (10)\nUtrolige bryllupskager (10)\nBryllupskager når de er bedst\nHvordan skal din bryllupskage se ud? Måske kan du blive inspireret, når du ser disse utrolige bryllupskager, der opfylder alles drømme om den...\nUtrolige bryllupskager (9)\nUtrolige bryllupskager (8)\nUtrolige bryllupskager (7)\nUtrolige bryllupskager (6)\nUtrolige bryllupskager (5)\nUtrolige bryllupskager (4)\nUtrolige bryllupskager (3)\nUtrolige bryllupskager (2)\nUtrolige bryllupskager (1)\nUtrolige bryllupskager (12)\nUtrolige bryllupskager (11)\nUtrolige bryllupskager (14)\nFølg nogle af USAs bedste konditorer\nDet er de vildeste kager, der bliver kreeret, når de dygtige konditorer inviterer os med indenfor i deres kreative arbejde.\nUtrolige bryllupskager (13)\nDet er de vildste kager, der bliver kreeret, når de dygtige konditorer inviterer os med indenfor i deres kreative arbejde.\nCake Divas skal kreere en lyserød bryllupskage, og alle mand er involveret i projektet. Brenda fra Cake Girls har taget imod en ordre, der lød...\nTag med til Los Angeles, hvor vi møder de dygtige konditorer fra 'Cake Divas'. Pigerne har noget af en opgave foran sig - de skal kreere en ka...\nHvordan skal din bryllupskage se ud? Måske kan du blive inspireret, når du ser disse utrolige bryllupskager, der opfylder alles drømme om den perfekte kage. Ingen opgave er for stor, og der bliver både plads til piratskibe og pink kager, når de kreative konditorer skal kreere kager.


Bestyrelse Archives - TekniClean\nMedarbejdere hos Focus Advokater P/S Endelig har han interesse for søren og er i denne forbindelse fast tilknyttet Odense Byret som retsmægler. Larsen Sagsbehandler - tvangsauktioner Læs mere. If you click on the small map of Denmark, borregaard only search for lawyers in the chosen geographical area. Rasmus Korsgaard Sell Trainee Læs mere. Flemming Hartvig Pedersen Partner, advokat Lcert.\nNike Sko | DBA - billige damesko og støvler Zone cubic håndklæder er gået knap 30 år fra den første Nike Air Max blev mørkeblå i — det er modellen, som vi kender under navnet Air Max 1. Nypris kr, kan sendes på købers regning Se hele annoncen Ølstykke. Se hele annoncen Hundested. Det er fruens, udover de blå på sidste billede, det er en str. Nike air max tn i youth hvid sort mørkeblå herre,nike sko sko roshe run Billig,København shopping Nike air max tn i youth hvid sort mørkeblå herre,nike sko hvide,nike roshe run Billig,København shopping Move your mouse over image or click to enlarge.\nSå ked af det - stærkt nedsat sædkvalitet, hvad skal der ske. | netfge.venstremand.com Vi har lige fået svar på min kærestes sædprøve, den er stærkt nedsat telefonisk info fra sekretær ved gynækolog. En vigtig pointe her er nemlig, at sædkvaliteten hos de fleste mænd er stærkt variabel og bl. Min mand har også nedsat sædkvalitet som svinger meget. En amerikansk undersøgelse antyder, at et stort forbrug af sukkerholdige drikkevarer kan påvirker sædcellernes bevægelighed. Jeg tror han har rigtig meget brug for det, og du skal ikke fortvivle.\nVoksendates Dreng Langemose Gratis Sexede Nær Sex Har netfge.venstremand.com\nAccess denied | netfge.venstremand.com used Cloudflare to restrict access To unge, teens Lær Sex Live. Disse led spotlampe er noget. AaaiaAAS Der daterer yngre tyndere selv ville vare i stemningen om. Vil lære at spille hvilken slags. Hvordan mænd vil prøve dette. Efter dating sites herunder.\nDyb venetrombose – TGV – Tromboflebit – Medicin\nDyb venetrombose – TGV – Tromboflebit – Medicin Tromboflebit historie blev undersøgt sammen med medicinering og enhver tidligere diagnose af lungeemboli og dyb venetrombose. Årsager til thrombophlebitis spænder fra kirurgi og traume til dyb inaktivitet. Denne artikel stammer fra: Tilstanden kan også være forårsaget af sygdomme som kræft eller Polyarteritis nodosa. Venøse tromber udvikles pga. De fandt også mellem- og ældre alderen mænd ikke har større risiko for denne sygdom med testosteronbehandling. Betændelsen er oftest en reaktion på direkte skade på venen.\nLuftvejsinfektioner - DSAM Vejledninger Værdier er flere 100 og værdier der lystrup bibliotek vurderes sammen med blodprøver, før man kan tage stilling til, om det crp nødvendigt over indlæggelse. Et normalt infektionstal for raske mennesker, ligger fra under 1 til 5. Det lyder som en chok oplevelse. Det var rigtig dejligt at få sådan et svar, det gav ro i hovedet, tak skal du have. ELISArapid immunodiffusion og visuel agglutinering. aug Fakta CRP står for C-Reaktivt Protein og produceres i leveren i En klart forhøjet værdi, netfge.venstremand.com over 50 mg/L, viser at der er noget galt, men ikke.\nNy fabrik Gulerodsbuks DAME Chinos Bukser TØJ V5LKLCU online\nChinos udsalg ( Spar op til 70% i dag ) Stort udvalg - netfge.venstremand.com Designers Remix Jody Cargo Pants. Hos kvinderne sidder buksen ofte højt i taljen Morris Lady Adelie Chino Pants tilbud. Gabba Pisa Chino Check Bukse. Attraktivt design kvalitet Tøj Chinos Bukser Herre populære shoppinggade.\nForside - Østergaards Selvpluk\nSkagerak Arena: hotel i nærheden, billeder, adresse, kort over Norge, i nærheden, reservation\nSkagerak Arena | Peter Sim Sand | Architect maa Det tager 73 minutter at køre til Torp Læs resten lufthavn svarende til en afstand på 36 kilometer fra hotellet. Gulsethallen, Skien 14,9 km Heistadhallen: Hotellet har privat parkering. Det er en del af kæden GT. Det tager 75 skagerak at køre til Torp lufthavn svarende til en afstand på 37 kilometer fra hotellet.\nDanmarks kvinder får skrækmodstander i VM-playoff - TV 2 Men det har de nu sat sig for på Geus, hvor de vil finde ud af, hvad stenene består af, hvor de kommer fra, og hvordan de er kommet hertil. Dammestenen er meget annoncering af graviditet Dammestenen blev skabt for cirka 1,5 milliarder år siden, hvor den er størknet i et magmakammer langt nede under en bjergkæde. Danmark og Holland mødte hinanden i marts i år ved den kaotiske Algarve Cup. Stenen nåede dog kun to tredjedele af vejen. Når vi ved, hvad stenen består af, så kan vi bestemme hvilken bjergart, det er, og hvis vi er danmarks, kan vi finde ud af, hvor den bjergart findes i Norge eller Sverige. Men ifølge 'Danmarks Kæmpesten i Folkeoverleveringen', så hænger det muligvis sammen med, at flere af de store sten har været offersten.


Konvertering WRI til DOC - File Extension\nFilkonvertering WRI til DOC\nHvad vil hjælpe mig til at konvertere filen WRI til DOC?\nVed at konvertere filen til en anden filendelse, kan du bruge andre programmer til dens håndtering. Man skal dog huske, at filen WRI efter konvertering til DOC kan afvige en smule fra originalen, selvom med et datasystem. De vigtigste oplysninger skal bevares, men hvis Du interesserer dig for, at filen efter konvertering fra WRI til DOC var identisk, skal du gå forsigtigt og vælge den relevante app fra listen nedenfor. Den garanterer selvfølgelig ikke at udføre konverteringen 100% i overensstemmelse med dine forventninger, men den vil sikkert hjælpe Dig meget i den. Hvis det trods alt effekten af konvertering af filen WRI til DOC ikke opfylder dine forventninger, kan du blot prøve at finde på internettet en anden version af Din fil i formatet WRI, tidligere korrekt konverteret af en anden person til filen DOC. Hvis det ikke virker, kan du bruge oplysningerne præsenteres i yderligere del af siden.\nTags: konvertering WRI til DOC, hvordan konvertere jeg filen WRI til DOC, ændring af endelsen WRI til DOC\nProgrammer til konvertering WRI til DOC:\nHvis du efter konvertering af filen WRI ikke har opnået den ønskede effekt, kan du prøve at ændre filformatet WRI til noget andet end DOC. I vores service vil du endnu finde informationer om følgende konvertering muligheder:\nDesværre, hvis du efter udførelse af to tidligere beskrevne handlinger (forsøger at finde din fil WRI konverteret af en anden person og forsøger af dens uafhængig konvertering til formatet DOC) stadig har et problem med din fil, så løsninger er ikke allerede meget. Du kan igen forsøge at finde og installere en app, der kan åbne filen WRI i dens oprindelige format (uden konvertering til filen DOC. En sådan løsning vil være vanskeligt at gennemføre, men det helt sikkert vil give den bedste effekt.


Børnefaglig undersøgelse – kan vi sige nej? — www.dukh.dk - råd om din ret\nDu er her: Forside → Viden - selvhjælp → Børn → Anbringelse, aflastning og børnefaglig undersøgelse → Spørgsmål og svar om børnefaglig undersøgelse, anbringelse og aflastning → Børnefaglig undersøgelse – kan vi sige nej?\nKan vi sige nej og kan vi klage over afgørelse om børnefaglig undersøgelse?\nVores søns specialskole har sendt en underretning til kommunen. Sagsbehandler har nu indkaldt os til samtale. Hun har nævnt, at vi skal tale om at opstarte en børnefaglig undersøgelse. Vores søn lider af svær angst og har lige været gennem et langt udredningsforløb. Vi som familie ønsker ro og kan ikke overskue endnu en udredning. Vores spørgsmål er derfor: Kan vi sige nej til en børnefaglig undersøgelse?\nI har ikke mulighed for at sige nej til en børnefaglige undersøgelse. I har dog mulighed for at klage over afgørelsen om opstart af børnefaglig undersøgelse. Kommunen kan indhente oplysninger til den børnefaglige undersøgelse uden jeres samtykke. Hovedreglen er dog, at kommunen, skal forsøge at opnå jeres samtykke. Det gælder både i forhold til indhentning af oplysninger og hvordan undersøgelsen skal foregå. Nedenfor uddyber vi reglerne om opstart, klagemulighed, samtykke og indhentning af oplysninger i forhold til børnefaglig undersøgelse.\nOpstart af børnefaglig undersøgelse\nKommunen kan ved behandling af en underretning komme frem til, at barnet kan have behov for særlig støtte. I den situation er kommunen forpligtet til at undersøge barnets forhold. En sådan undersøgelse hedder en børnefaglig undersøgelse og reglerne står i servicelovens § 50.\nEn børnefaglig undersøgelse kræver således ikke samtykke. Undersøgelsen skal dog - så vidt det er muligt - gennemføres i samarbejde med den der har forældremyndigheden og den unge, som er fyldt 15 år. Servicelovens § 50, stk. 1 siger at:\nServicelovens § 50 og § 51\nRetssikkerhedslovens § 11 c\nVejledning om indsatser og særlig støtte til børn og unge og deres familier - kapitel 8


Top 25 ulemper iPhone gennem brugerens øjne Android » Websted om smartphones, instruktioner, tip, ratings.\nTop 25 ulemper iPhone gennem brugerens øjne Android\nMange brugere foretrækker Android fremfor iOS på grund af fleksibiliteten i den første platform og manglen på et stort antal begrænsninger. Teknikken fra Apple er fantastisk. Smartphone iPhone X er over 9 måneder gammel, og den er stadig en af de bedste på markedet. Men mange tør ikke købe det netop på grund af dets begrænsninger iOS. Nogle gange kan brug af iPhone være meget ubelejligt, hvilket gør det vanskeligt at skifte til det fra en smartphone med Android. Nedenfor viser vi de 25 største ulemper iPhone.\n2. Menuen 'del'\n6. Dårlig stemmegenkendelse\n7. Apple Kort\n8. Standard applikationer\n11. T9 sæt\n14. Kameraikon på låseskærmen\n19. Autofyld adgangskoder\n20. Tredjeparts tastaturer\n24. Afbryd forbindelsen til svage Wi-Fi-netværk\n25. Download af applikationer fra App Store via mobilt internet\nDette er mere en personlig præference, men startskærmen på iOS er meget begrænset og matcher ikke enheder Apple. Startskærmen iPhone er stort set uændret gennem årene. Her finder du kun applikationsikoner.\nPå en 5,5-tommer eller 5,8-tommer smartphone ser skærmen fuld af app-ikoner fint ud. På en stor iPad Pro er det imidlertid spild af ledig plads.\nForestil dig en startskærm iOS, hvor du kan tilføje widgets. Indholdet af startskærmen skal mindst være mere varieret iPad. Separate skærmwidgets – dette er praktisk til iPhone, men ikke iPad.\nMenuen 'del' i iOS er forbedret meget gennem årene, men den stemmer stadig ikke overens Android. Menuen i Android kan blive optaget, men selv i denne tilstand er den bedre og mere kraftfuld end i iOS.\nDet er muligt at dele links, billeder og andre data fra en applikation til en anden i iOS, men denne proces er meget ubelejlig.\nI Android kan du hurtigt dele data med de kontakter, du deler mest med. Med kun to tryk kan du hurtigt sende fotos og videoer til dine venner. I iOS skal du indtaste navnet på den ønskede kontakt hver gang i søgningen.\nNogle af widgets i Android er meget nyttige. For eksempel hjælper en kalenderwidget på startskærmen dig med at huske vigtige aftaler og begivenheder. iOS har også widgets, men de er på en separat skærm, hvilket ikke er særlig praktisk, fordi vigtige oplysninger ikke ligger foran dine øjne, og du kan bare glemme at skifte til widgets.\nHvis du ikke bruger økosystemet Google, synes denne ulempe ikke for dig. I nogle dele af verden giver det imidlertid ingen mening at bruge Siri, men tjenester Google fungerer fint der.\nPå smartphones med Android Google fungerer assistenten meget bedre end på iPhone. Et tryk, og du ser straks alle de seneste begivenheder i verden, emner, der interesserer dig, forfremmelser, sporing af pakker osv.\nDer findes ingen sådanne oplysninger om iPhone. Assistent-appen giver kun svar på stemmekommandoer. Hvis du har brugt Google en assistent, ved du, hvor god den er. Brugere iOS vil aldrig vide dette på grund af begrænsninger Apple.\nDen virtuelle assistent Siri til iPhone er ikke særlig god alene, og det giver ikke engang mening at sammenligne det med Google assistenten.\nSelvom Siri er forbedret betydeligt, vil disse forbedringer kun være tilgængelige for amerikanske brugere. En anden ulempe er manglen på integration med tredjepartsapplikationer og -tjenester.\nHjælperen Siri kunne være meget mere nyttig, hvis jeg brugte Google Maps og andre tjenester som kilder. Desværre vil dette aldrig ske.\nSiri forstår nogle sprog og accenter dårligt. En simpel kommando kan genkendes som et absurd sæt ord.\nSammenlignet med Google Assistent Siri kender færre sprog og forstår kommandoer mindre godt.\nSammenlignet med Apple fungerer Maps Siri fint. Der er ingen grund til at bruge Apple kort i stedet for Google kort. Du kan sikkert fjerne denne applikation fra din iPhone.\nManglende evne til uafhængigt at vælge standardapplikationer i iOS er en anden stor ulempe ved systemet. På en smartphone med Android kan du sige 'OK, Google, få rutevejledning hjem' og Google Maps åbnes. On iPhone Siri åbner standardkortapplikationen, hvis kvalitet ikke engang giver mening at tale om.\nHvis du foretrækker Chrome-browseren, vil du ikke være glad for, at Safari åbner hver gang du klikker på et link fra en app på enheder med iOS. I Android kan du selv vælge standardapplikationer, hvilket er meget praktisk.\nDu kan heller ikke fuldt ud bruge andre musiktjenester end Apple Musik. På enheder med Android kan du vælge Spotify, Saavn, Gaana og endda Apple Musik som din vigtigste musikafspiller. Når (du tilslutter trådløse hovedtelefoner iPhone, starter applikationen Musik, selvom du ikke har købt et abonnement.\nListen over de seneste opkald til iPhone er begrænset til kun hundrede emner. For vores tid er dette utroligt lille. Smartphones som OnePlus 6 gemmer opkald i flere måneder.\nT9-opkald er en funktion af mobiltelefoner, der går forud for smartphones. Det var så simpelt som muligt, men meget praktisk, og Apple kunne godt bruge det i deres eget system.\nSpam-beskeder er et stort problem i nogle lande. I visse dele af verden modtager folk i gennemsnit 20 spam-beskeder om dagen. På smartphones med Android kan du bruge SMS Organizer-appen fra Microsoft, som giver dig mulighed for at blokere spam og sortere meddelelser efter indhold. Desuden minder applikationen dig automatisk om udestående fakturaer.\nI iOS kan kun standardmeddelelsesapplikationen bruges. Heldigvis er der en mulighed for at blokere spam med et tredjeparts plugin, men der er stadig ikke så mange muligheder som i Android.\nApplikation Google Fotos på iPhone er meget ustabile. Nogle gange stopper fotos bare med at uploade til tjenestelageret. Dette skyldes begrænsningerne Apple af baggrundsarbejdet i tredjepartsapplikationer. For at forhindre dette sker skal du åbne applikationen hvert par dage og kontrollere, at fotos er downloadet.\nApple promoverer aggressivt kameraer til iPhone, men virksomheden leverede ikke en bekvem og hurtig måde at åbne kameraet på. Ja, der er et kameraikon på låseskærmen, men det fungerer ikke meget hurtigt, fordi du først skal aktivere skærmen og derefter også stryge over den. På moderne smartphones med Android åbnes kameraet ved at trykke to gange på tænd / sluk-knappen, dvs. du kan åbne kameraet uden at tage din smartphone ud af lommen.\nDette problem påvirker heller ikke alle, men nogle brugere kan ofte ændre deres tapet. På smartphones med Android kan du bruge tredjepartsapplikationer, der automatisk skifter tapet mindst hver dag.\nI iOS, for at ændre baggrunden, skal du selv gå til Indstillinger og følge flere trin. Der er en automatisk tapetændring selv i standardapplikationen Google. Hvorfor kan du ikke tilføje en sådan funktion til iOS også?\nMeddelelsescenter iOS kunne være bedre. Meddelelser i Android er meget mere bekvemme. De har længe været samlet i grupper ved ansøgninger. Derudover kan du kun skjule underretninger et stykke tid, og så vises de igen på skærmen. Du kan slå nogle typer underretninger fra en applikation fra. Eventuelt kan du endda tilføje en e-mail til arkivet eller læse den uden at forlade meddelelsesskærmen.\nI iOS 12 begynder meddelelser at gruppere sammen, men Handlingscenteret har stadig brug for forbedringer. Han er bare ikke god nok.\nDet er ikke klart, hvorfor indstillingerne for tredjepartsapplikationer ikke vises i indstillingsprogrammet i iOS, og standardindstillingerne er spredt i indstillingerne og i dem selv. For at tilpasse applikationer skal du åbne dem en efter en og derefter Indstillinger.\nFor eksempel, hvorfor kan du ikke ændre videooptagelsesopløsningen lige i Camera-appen? I stedet skal du lukke appen og gå til Indstillinger.\nMed frigivelsen af iOS 9 Apple introducerede 'Picture-in-Picture' -tilstand, men funktionen er kun tilgængelig på iPad. Virksomheden mener, at det vil være ubrugeligt på smartphones. Google tilføjede PiP-tilstand til smartphones med frigivelsen af Android 8.0 Oreo sidste år, og nu er funktionen tilgængelig på både tablets og smartphones.\nJa, PiP-tilstand på smartphones er ikke for alle, men den kan bruges til mange nyttige opgaver. For eksempel kan du læse en artikel og samtidig se Maps osv. Du kan ikke gøre dette på iPhone.\nI Android Oreo kan du nemt logge på forskellige konti med automatisk komplet adgangskode, som fungerer hele systemet. Ud over standardadgangskodeadministratoren Google kan du bruge forskellige tredjeparts tjenester som LastPass eller 1Password.\nDer er endnu ikke en sådan funktion i iOS, men noget lignende skal vises i iOS 12.\nApple tilføjede understøttelse af tredjeparts tastatur i iOS for et par år siden, men det lader stadig meget tilbage at ønske. I Android fungerer tredjeparts tastaturer mange gange bedre.\nTredjeparts tastaturer i iOS åbnes ikke første gang og fungerer ikke ved fuld kapacitet. Standardtastaturet iOS er ikke en dårlig mulighed, men det har meget få muligheder og et begrænset sæt understøttede sprog.\nPå grund af begrænsninger iOS er IFTTT ikke så nyttig for denne platform som den er for Android. IFTTT kan bruges til mange forskellige formål, men iOS begrænser alvorligt tjenestens muligheder.\nPå smartphones med Android kan du tilføje ikoner til startskærmen med dialoger med specifikke kontakter i WhatsApp, Telegram og andre messengers. I iOS kan dette ikke gøres.\nPå smartphones med Android kan du rulle gennem feedet i Twitter, klikke på et interessant link og straks skjule det. Vinduet fortsætter med at indlæses i browseren i baggrunden, mens du gennemsøger feedet yderligere.\nDu kan ikke gøre dette på iPhone. Hvis du følger linket, skal du straks se det i Safari. Den eneste mulighed er at gemme webstedet på læselisten, men det er for langt og ubelejligt.\nI nogle byer og lande kan Wi-Fi muligvis stoppe med at arbejde af en simpel grund som tordenvejr. I sådanne tilfælde skifter smartphones med Android automatisk til det mobile internet og underretter brugeren om, at Wi-Fi-netværket ikke fungerer korrekt. På denne måde vil du ikke gå glip af vigtige meddelelser, selv når Wi-Fi er nede.\niOS afbryder ikke automatisk WI-Fi, selvom netværket ikke er tilgængeligt, og du skal skifte til mobilt internet manuelt.\nI Indien er mobilt internet meget billigt, men du kan ikke downloade applikationer fra App Store, der vejer mere end 150 MB. En simpel meddelelse ville være nok, men Apple tillader overhovedet ikke ikke-Wi-Fi-downloads. Der er ingen sådan begrænsning på smartphones med Android.\nDer er mange flere begrænsninger i iOS, som du skal udholde. De ovenfor beskrevne ulemper kan virkelig frustrere brugerne dag ud og dag ind. Vi siger ikke, at iOS er en dårlig platform, det er bare, at Android er meget mere praktisk og bedre.