Grænser nedbrydes og relationer forandres, når vi alle arbejder hjemmefra - Godt arbejdsliv\nLivets indlagte grænser bliver testet i disse dage. Både mellem arbejdstid og fritid, fysisk er grænsen mellem arbejdsplads og hjem nedbrudt fuldstændig. Grænserne mellem de roller vi indtager i hverdagen som mor, kollega, leder, frivillig træner i håndboldklubben, leverandør og alle de andre kasketter. Lige nu skal vi have mange flere af dem på samtidig og skifter hele tiden mellem dem.\nKundemøderne forandres når man arbejder hjemme\nEn af de grænser jeg oplever nedbrydes for tiden er de professionelle relationers indbyggede normer.\nDet er normalt, at man klæder sig pænt på og ser professionel ud, når man forbereder sig til et kundemøde. Stadig muligt, men åbenbart ikke normalt i disse tider, hvor nettet flyder over med sjove kommentarer om, hvor længe man mon kan undlade at vaske hår og om det virkelig er nødvendigt at tænde sit webcam til dagens første møder:\nDu er ikke selv herre over dine omgivelser, når møderne holdes hjemmefra\nHåret er så hvad det er, og der bliver sikkert båret over med en del nedslidte frisurer, når vi nu ikke kan gøre så meget for at bevare korthårfrisuren skarp. Men dit morgenhår vil helt sikkert ændre den måde dine kolleger og andre professionelle relationer vil se på dig, også efter Danmark åbner igen.\nNår du som leverandør ikke fremstår helt så professionelt som du plejer, vil helt sikkert ændre din relation til kunden også fremover. Nu har han fået lov at se en anden side af dig (og du måske af ham), som ikke kan glemmes.\nNår omgivelserne nedbryder grænser i arbejdet for dig\nDer er jo også mange, der har selskab af hele familien, mens man forsøger at være produktiv medarbejder fra hjemmekontoret. Det giver i disse dage anledning til mange underholdende seancer. Her er et par af de gode historier fra det hjemmearbejdende Danmark.\nKatten har også en mening om hvordan du skal passe dit arbejde\nMidt i et onlinemøde kan deltagerne se, at Lars laptopskærm bliver lukket ned og åbnet igen. Det sker flere gange inden for 10 minutter. Hvorfor? Bagved laptoppen ligger Lars´ kat, som åbenbart ikke er tilfreds med, at han bruger så meget af sin opmærksomhed på skærmen. At lukke den er så kattens kommentar til den adfærd, hvilket gør mødet noget usammenhængende og distraheret. Det er kun en af mange distraktioner der bliver en del af møderne for tiden: hunden der gør og robotstøvsugeren som ikke kender mødekalenderen. Maleriet på væggen som er nødvendigt at kommentere på og tager fokus fra mødets tema… mulighederne for grænsenedbrud er uendelige.\nSmå børn har ikke helt samme professionelle attitude til et møde\nOg så er der børnene. En kunde med mange stjerne på skuldrene og normalt en meget autoritativ adfærd arbejder hjemmefra i disse dage, sammen med sin datter på ½ år. Fruen arbejder i sundhedsvæsenet, så han har en ekstra opgave for tiden. Derfor bliver hans ofte lange og store taler nu jævnlig afbrudt af højlyd DADADADA fra hans knæ. Det gør det ret svært at tage hans dundertaler helt alvorligt.\nFar, jeg har lavet lort!\nFor ikke at tale om sælgeren af et software system, der midt i et indledende kundemøde med en potentielt ny stor kunde bliver afbrudt af sin 2-årige søn med udsagner: Far, jeg har lavet lort!. Beskeden fra Far om, at det må vi lige se på om lidt, bliver ikke helt godtaget af sønnike. Derfor bliver de næste 10 minutter af mødet jævnlig kommenteret med et LORT i baggrunden indtil mor reder situationen. Den relation mellem kunde og leverandør bliver aldrig den samme igen.\nDu kan forsøge at skabe nye grænser mellem arbejde og privatliv\nMan kan selvfølgelig selv forsøge at påvirke hjemmearbejdspladsens grænsesløshed ved at opstille nogle nye grænser. Her er et fremragende eksempel fra LinkedIn, hvor en Mor har vist, hvordan hun forsøger at afholde ungerne fra mødekontoret. Det er et godt billede på en af de mange roller, der gør det svært at bevare den professionelle tone i disse dage.\nNår privatliv indtager arbejdspladsen skabes et nyt nærvær\nMåske er det meget godt, at vores vaner omkring professionelle relationer udfordres lidt i disse dage. Selvom man ikke skal underkende det funktionelle i, at have distance og tydelige normer i vores roller, så er jeg overbevist om at vi vil se nogle tættere og mere interessante relationer som resultat af denne nedlukningssituation.\nFordi vi pludselig har noget helt konkret Fælles, som alle samles om og har erfaringer med, vil relationer og samarbejde have en ny dimension med sig, også ud i fremtiden.\nAlle samtaler i dag bliver jo indviet med: nå, hvordan klarer du situationen lige nu? Dette Fælles nedbryder en distance og forskellighederne træder mere i baggrunden. Det i sig selv har en stærk påvirkning på vores mulige relation.\nNår privatlivet så samtidig bringes meget mere ind på arbejdslivet og skaber uventede nye situationer, kan det give grin, forståelse, anerkendelse, genkendelse og gode historier vi kommer til at læne os op ad i mange år.\nForhåbentlig skubber det til vores normale måde at være sammen på. Jeg håber noget af denne nærhed bliver bevaret, også når vi bringes sammen igen i de normale rammer for vores samarbejde.\n1. april 2020 /0 Kommentarer/af Bettina Prühs\nTags: blog, distance, grænseløshed, hjemmearbejde, relationer\nFind modet til medarbejdernes ytringsret\nJeg er ikke en robot: 8 − = 3\nKrænkende adfærd mellem kolleger Hvordan sikrer man sine medarbejderes trivsel, når de arbejder hjemmefra?


Pas på menneskesmugling med din truck! - vavirk.dk\nPas på menneskesmugling med din truck!\nDu er selvfølgelig et ordentligt menneske, så du vil selvfølgelig ikke foretage og deltage i menneskesmugling med din truck, og der er da heller ikke andre, der får lov til at smugle mennesker med din truck!\nFor selvom man kan få ondt af de nødlidte og nødstedte mennesker, der tager turen til vesten, så bidrager man egentlig bare til at holde forretningen kørende for menneskesmuglere, der frarøver almindelige mennesker alle deres værdigenstande som betaling og sender dem ud på en farefuld færd, der kan koste dem livet i forsøget på at komme til bedre steder.\nDe bliver lovet guld og grønne skove, og det er da også imponerende, hvis de kan komme så langt som til Europa og håbe på at komme det sidste stykke med en truck.\nSå den slags deltager du selvfølgelig ikke i, men desværre ser man, at disse menneskesmuglere og mennesker på farten er desperate og snu nok til at udnytte dig og din truck, hvis du for eksempel kører med gods eller containere.\nSjældent kan de bryde ind i containere uden at blive opdaget, men hvis man for eksempel transporterer gods, der skal holdes inde med sejlgarn og så videre, så kan disse små mennesker, som de ofte er, finde en åbning, hvor de kan snige sig ind og gemme sig, uden du som chauffør er klar over det.\nEr det mørkt, så er det endda muligt, at du kravler op under akslen på din truck og forsøger at holde sig fast her.\nBehøver vi nævne, hvor farligt det er?\nSå når du skal over nogle grænser eller får nyt gods leveret, så tjek altid efter, om nogle sikkerheds-afspærringer er brudt, eller der skulle gemme sig mennesker under trucken.\nNoget helt andet: mangler du en brugt gaffeltruck, så er det bare med et klikke på den fremhævede tekst for at finde en!\nBlev testet for angst i forbindelse med stress symptomer


Penalhuse Med Indhold | Se tilbud og køb produkterne på Gucca.dk\nBliv skoleklar med dette seje og fuldt udrustede penalhus i tre lag fra TOP Model! Det seje penalhus har hele tre rum, der åbnes med lynlås. I de tre rum er der 18 LYRA farveblyanter, 18 LYRA...Læs mere\nMonster Cars - Penalhus Med Indhold Og Led Lys - Monster Truck\nDer er fuld knald på dette monster truck penalhus! Penalhuset fra Monster Cars er i blå nuancer, og så har det et stort motiv af en monster truck. Med blot et tryk på en knap kan du få flammer og...Læs mere\nDino World - Trippel Penalhus Med Indhold Og Lys - Grøn\nEr du klar til skolestart? Hvis ja - så er dette Dino World trippel penalhus med LED lys, perfekt til dig! Dette penalhus er det ultimative penalhus! Det er fyldt op med alt hvad du skal bruge i...Læs mere\nTop Model - Trippel Penalhus Med Indhold Og Lys - Blå Med Katte\nSkal du starte i skole, eller trænger dit penalhus til en opgradering? TOP Models Trippel penalhus har alt, hvad du nogensinde kunne få brug for. Med 18 farveblyanter, 18 tusser og 2 blyanter i...Læs mere\nTop Model - Trippel Penalhus Med Indhold - Moonlight - Blå\nLav smukke tegninger med dit TOP Model penalhus og med den smukke Moonlight! Dette penalhus indeholder alt hvad du skal bruge til en effektiv dag i skolen. I det 3 rum finder du blandt andet 18 LYRA...Læs mere\nTopmodel - Trippel Penalhus Med Indhold - Urban Jungle - Lilla Lyseørd\nDette TOPmodel penalhus er i den fineste lilla farve og har topmodellen Fergie som motiv, sammen med sin gepardunge. Penalhuset har tre rum, der er fyldt med skoleredskaber. Redskaberne er: 1 x...Læs mere\nYlvi & The Minimoomis - Penalhus Med Indhold - Enhjørning\nTag magien med i skole med dette enhjørninge penalhus! Penalhuset har et Ylvi og the Minimoomis tema med et flot unicorn-motiv af den søde Naya, som har en farverig manke og hale. Derudover har den...Læs mere\nTrippel Penalhus Med Indhold - Pegasus - Lilla\nDette Trippel Pegasus penalhus er det perfekte penalhus til skolestart. Med de 3 rum kommer der alt det indhold som du skal bruge til en skoledag. Herunder 1 blyant, 1 jumboblyant, 1 flerfarvet...Læs mere\nTopmodel - Trippel Penalhus Med Indhold - Flower Berry - Hvid Brun\nEn ballerinas drøm i pink! Dette trippelpenalhus med et smukt TOP Model print og glimmer er helt fyldt op med alle de ting du har brug for til skoledagen. Det indeholder 18 farveblyanter og tuscher,...Læs mere\nMonster Cars - Trippel Penalhus Med Indhold Og Led Lys - Sort\nDer er fart over feltet med dette politi penalhus! Penalhuset fra Monster Cars er i sorte og blå farver, og så har det et stort politimotiv på. Med blot et tryk på en knap kan du få politibilens...Læs mere\nTrippel Penalhus Med Indhold - Gaming - Sort Blå\nDette Trippel Gaming penalhus er det perfekte penalhus til skolestart. Med de 3 rum kommer der alt det indhold som du skal bruge til en skoledag. Herunder 1 blyant, 1 jumboblyant, 1 flerfarvet...Læs mere\nDobbelt Penalhus Med Indhold - Pegasus - Lilla\nDette Pegasus penalhus er det perfekte penalhus til skolestart. Med de to rum kommer der alt det indhold som du skal bruge til en skoledag. Herunder 1 blyant, 1 jumboblyant, 1 flerfarvet jumboblyant,...Læs mere\nTopmodel - Trippel Penalhus Med Indhold - Dragon Love - Blå\nBliv skoleklar med dette seje og fuldt udrustede penalhus fra TOPModel! Det seje penalhus har hele tre rum, der åbnes med lynlås. I de tre rum er der 18 LYRA farveblyanter, 18 LYRA tuscher, en tyk...Læs mere\nTop Model - Stort Penalhus Med Indhold - Friends - Pink\nSupersødt, fuldt udrustet Top Model penalhus til din lille designerstjerne! Bliv skoleklar med dette seje og fuldt udrustede penalhus fra Depesche! Det seje penalhus har ét stort rum, der kan foldes...Læs mere\nDino World - Trippel Penalhus Med Indhold - T-Rex - Sort\nDette megaseje penalhus med camouflagefarver og en stor T-Rex på forsiden har tre separate rum, der lukkes med lynlås. Penalhuset er allerede helt fyldt op, så du behøver ikke tænke på at indkøbe...Læs mere\nTop Model - Trippel Penalhus Med Indhold - Teddy Cool - Lyserød\nMinions - Penalhus Med Indhold - Gul Sort\nMed dette Minion-inspireret penalhus kan dit barn slippe kreativiteten løs! Penalhuset er i gule, hvide og sorte farver med store minionøjne og andre seje minion-motiver. Derudover har penalhuset 2...Læs mere\nReal Madrid - Penalhus Med Indhold - Hvid Blå - 36 Dele\nEt rigtig sejt penalhus med Real Madrid tema! Penalhuset har fine farve i fodboldklubben Real Madrids tema. Derudover er der et flot Real Madrid logo på. Den har 3 forskellige rum, som rummer hele 36...Læs mere\nStar Wars - Penalhus Med Indhold - Mørkeblå - 33 Dele\nReal Madrid - Penalhus Med Indhold - Hvid Sort\nHolder du også med den spanske fodboldklub Real Madrid C.F., må du eje dette penalhus, så du kan vise det til alle dine klassekammerater! Med dette penalhus er du helt sikker på at være klar til...Læs mere\nTopmodel - Trippel Penalhus Med Indhold - Cherry Bomb Holo\nSweeet! I ordets sandeste forstand: Cherry Bomb-designserien skaber en god stemning i det farverige kirsebærdesign. Rainbow-farvet, glittery, med en super cool holo-effekt og en mega smuk TOP-model -...Læs mere\nPenalhus Med Indhold - Svampebob Firkant - Blå - 28 Dele\nBliv skoleklar med dette eventyrlige Miss Melody penalhus! Dette penalhus er et ægte stilfuldt mirakel der passer perfekt til både skoledage og regnfulde eftermiddage hvor der er masser af tid til at...Læs mere\nF.C. Barcelona Penalhus Med Indhold - Sort - 34 Dele\nSmart penalhus med indhold i sejt F.C. Barcelona design. Det fine F.C. Barcelona penalhus er opdelt i to lag med lynlås. Penalhuset er opdelt for at gøre det mere overskueligt for barnet at finde det...Læs mere\nReal Madrid - Penalhus Med Indhold - 2 Rum - Hvid Blå\nMarker hvilket fodboldhold som DU holder med. Her får du et supersejt og brugbart Real Madrid C.F penalhus i de ikoniske farver. Penalhuset er derudover fyldt med alt det essentielle som du skal...Læs mere\nF.C. Barcelona - Penalhus Med Indhold Og 2 Rum - Sort Grøn\nBliv klar til skolestart med dette seje F.C. Barcelona penalhus! Penalhuset er i sorte og grønne farver, og det har et stort logo af den spanske fodboldklub F.C. Barcelona. Med sine to rum har...Læs mere\nSkoletimerne eller tegnetid bliver til en leg, når det smukke penalhus m. regnbue fra Miss Melody bliver hevet frem på bordet. Bliv skoleklar med dette seje og fuldt udrustede penalhus fra Depesche! ...Læs mere\nReal Madrid - Penalhus Med Indhold - Blå - 41 Dele\nVis hvilket fodboldhold du hepper på med dette Real Madrid C.F penalhus! Penalhuset er i en blå farve og har fodboldklubben Real Madrids logo på i hvid. Dette penalhus har 3 forskellige rum med...Læs mere\nBatman - 5-I-1 Penalhus Med Indhold - 33 Dele - Sort Blå\nDette smarte 5-i-1 penalhus vil helt sikkert være noget for barnet, der er fan af Batman! Penalhuset er formet som en rygsæk, og faktisk får man ikke blot ét penalhus, men hele 5! Indeni er der...Læs mere\nAvengers - Penalhus Med Indhold - 2 Rum - Rød Blå\nNu kan du også tage alle dine yndlings-karakterer fra The Avengers med i skole. Penalhuset har et sejt motiv med superheltene Hulk, Captain Marvel, Captain America og Iron Man og superskurken Thanos....Læs mere


Naturlige plejeprodukter | HelePlanter.dk\nDer kommer mere og mere fokus på naturlige plejeprodukter og kosmetikprodukter i takt med, at folk får øjnene op for denne verden. For moder natur har skabt en masse vidunderlige naturlige produkter, som hver især er helt unikke på deres egen måde. Og hvem gider smøre kemiske produkter på kroppen, i ansigtet eller i håret, hvis de bare kunne anvende et naturligt produkt uden en masse snisk snask.\nI disse tider er især parabener og konserveringsmidler meget oppe, fordi flere af dem er direkte skadelige for vores helbred. Ikke alle parabener er dårlige, men dem der er, benyttes desværre i en lang række produkter, og det er de færreste der ved, hvor skadelige de er, samt i hvilke produkter de findes. For de gemmes bag nogle lange og umulige ord at huske og udtale.\nEn af tidens hotteste naturlige olier er arganolie, som i ren form både kan anvendes til hår, hud og neglene. En all around olie, som har mange gode og sunde egenskaber. Olien har været anvendt af Berberne i Marokko i mange hundrede år, dog er den kosmetiske version først blevet opdaget i 1990´erne, men den har taget verden med storm.\nFaktisk er olier generelt blevet meget moderne, fordi mange har fået øjnene op for oliernes gode egenskaber. Rene olier er billigere end mange kemiske kosmetikprodukter, men de rene olier er derimod mere skånsomme for huden, håret mm, og de er på ingen måde skadelige.\nEt andet super godt produkt er grønt ler, som også findes i den danske undergrund på Bornholm. Leret er velegnet til hudpleje og hårpleje, hvor det styrker og tilfører en masse mineraler. Leret er så godt, at det faktisk anvendes i flere typer tandpasta, fordi det beskytter og renser tænderne enormt godt. Nogle vil synes, at det lyder lidt ulækkert, men det er sandt. Leret har været anvendt i mange tusinde år. De gamle egyptere benyttede det som skønhedsmiddel, samt mod dårlig mave.\nHyben og avocado er også to frugter, som har fået meget opmærksomhed, fordi de er sunde, men også fordi begge frugter besidder nogle egenskaber, som er helt unikke. Hyben har nogle anti-ageegenskaber, og ved den rette anvendelse er hyben en god og naturlige rynkecreme.\nAvocado er fyldt med vitaminer og mineraler, og derfor er den velegnet både som ansigtsmaske eller hårmaske, hvor den styrker og genopretter hudens og hårets naturlige balance. En let og sund måde at pleje sig selv, sin krop og sin sjæl på.\nDette er blot nogle få af de mange gode naturlige råvarer, som der er tilgængelige. Det ville være umuligt at liste alle gode råvarer, men nu har du en ide om, hvilke der er, samt hvad du evt skal søge på Google efter, hvis du vil lære meget mere om dette store og spændende emne. For moder natur er fyldt med spændende og sjove overraskelser, og de sidste naturlige vidundermidler er endnu ikke fundet. Der kommer jævnligt nye til!


SydSiden Online (SSO) - TV penge og fordelingen af\nTV penge og fordelingen af (SydSiden Online)\nAf linket til fordeling af tv penge tænker jeg på om dansk fodbold ville få mere kvalitet ved faktisk at fordele pengene mere ligeligt?? De store klubber skal nok klare sig i og med de store sponsor og tilskuerindtægter i forvejen lander der. Men generelle professionelle forhold i flere klubber giver flere spillere at vælge imellem.\nAl statistisk vil sige at jo større rekrutteringsbase du har, desto større generel kvalitet kommer der. Så når forholdene bliver bedre i 20 klubber frem for kun 10, så bliver kvaliteten generelt hævet, skulle teorien være. Og man kan nu engang kun spille med 11 mand pr hold.\nSå når klubber som Vejle/Horsens osv kan øge budgetterne, specielt på U-hold, så øges kvaliteten voldsomt. Tænk hvis 12-15 danske hold havde penge til et akademi a la FCN...\nMen det kræver man måske kigger på en ny model for fordeling af tv penge. Vi kan lige så godt erkende at skal dansk fodbold frem, så bliver det i første omgang via indtægter fra transfer af bedre spillere, fremfor utopien om at være fast bestanddel i CL, der i øvrigt altid kun er forundt en klub.\nTV penge og fordelingen af\nFordelingen er fin som den er nu.\nDet er peanuts i forhold til hvad der udbetales i andre lande, hvad danske klubber modtager, og det er ikke engang nok til at de største klubber i Danmark kan få det til at løbe rundt.\nFordeler man pengene mere ligeligt, så bliver kvaliteten i toppen af dansk fodbold ikke bedre, og så længe vi er lysår fra at kunne konkurrere med klubber i belgien og holland, som vi ofte sammenligner os med, så går det ikke at man fjerner penge fra de bedste danske klubber.\nDet med at der kan komme 10-12 klubber der udvikler talenter som i FCN, det er utopi at tro på, for vi er altså et meget lille land og det er bedre at samle de bedste talenter i færre klubber, så de kan udvikle sig og blive endnu bedre, end at de er den klart bedste spiller i en lille klub, men så ikke slår igennem når de kommer videre.\nDe bedste talenter skal nok klare den, og kan Danske klubber udklække en eller 2 talentfulde spillere til udlandet om året, så er det altså godt gået.\nSom sagt, de bedste danske klubber har brug for de håndører de får i forhold til andre lande omkring os, tager man bare 5-10% væk, så er det allerede kritisk for selv de bedste klubber herhjemme.\n» Fordelingen er fin som den er nu.\n» Det er peanuts i forhold til hvad der udbetales i andre lande, hvad danske\n» klubber modtager, og det er ikke engang nok til at de største klubber i\n» Danmark kan få det til at løbe rundt.\n» Fordeler man pengene mere ligeligt, så bliver kvaliteten i toppen af dansk\n» fodbold ikke bedre, og så længe vi er lysår fra at kunne konkurrere med\n» klubber i belgien og holland, som vi ofte sammenligner os med, så går det\n» ikke at man fjerner penge fra de bedste danske klubber.\n» Det med at der kan komme 10-12 klubber der udvikler talenter som i FCN, det\n» er utopi at tro på, for vi er altså et meget lille land og det er bedre at\n» samle de bedste talenter i færre klubber, så de kan udvikle sig og blive\n» endnu bedre, end at de er den klart bedste spiller i en lille klub, men så\n» ikke slår igennem når de kommer videre.\n» De bedste talenter skal nok klare den, og kan Danske klubber udklække en\n» eller 2 talentfulde spillere til udlandet om året, så er det altså godt\n» Som sagt, de bedste danske klubber har brug for de håndører de får i\n» forhold til andre lande omkring os, tager man bare 5-10% væk, så er det\n» allerede kritisk for selv de bedste klubber herhjemme.\nDu ser begrænsninger og ikke muligheder. Hvis alle så verden sådan, så var der ingen udvikling.\nOg hvis du fjerner 3 millioner fra spillerbudgettet i de 4 rigeste klubber i DK, så ville forskellen fx i BIF gå fra en snit løn på 2,6 mill til 2,5 mill. Ikke een eneste spiller ville være der længere eller kortere tid pga 100.000 brutto om året. Og du spiller ikke bedre bold af at få 5000 mere udbetalt. Det er faciliteter og udvikling, der skal investeres i. Der indser du ikke man kun stiller med 11 mand i hver klub. Så hvis kun de 80 bedste talenter har prof forhold i modsætning til 300 af de bedste talenter, så rykker man ikke.\nMen 3 mill oveni en talentafd i Vejle eller OB ville kunne gøre en del, eller upgrade af stadion eller faciliteter. Hvis de bedste klubbers spillere ikke også får modstand og lige kampe, så står udviklingen også stille.\nOg hvis man kan brande ligaen som det hotte sted for talenter fra hele Norden at starte ud, hvilket burde være ligetil, da man spiller 2 måneder mere her end i de andre lande, så kunne man da hente de 25-30 største talenter hvert år alderen 17-19 år. Og sammen med de danske spillere virkelig danne en stærk liga.\nMuligt det kommer af sig selv, da jeg tror FCN virkelig er en øjenåbner for hvad er muligt. En klub som Silkeborg har været ude at sige at det at de nu investerer i bedre faciliteter til unge fra 16 år, gør at mange flere slår igennem. Spillere der før aldrig kom længere end 2. division kan nu sælges til udlandet.\nMen også klubber i Nordic Bet Ligaen vil kunne se nogle muligheder, men det kræver en upgrade af midler. Og tv penge er det eneste sted der kan komme ekstra.\n» Du ser begrænsninger og ikke muligheder. Hvis alle så verden sådan, så var\n» der ingen udvikling.\nFin socialdemokratisk tankegang - bare man giver alle penge, og smører dem tyndt nok ud, så bliver alt godt .......\nDanmark har i forvejen for mange akademier, og talenterne er for meget spredt ud.\nNetop, vi er lysår fra at konkurrere med Belgien og Holland, så hvad skal forskellen i tv penge på 35 mill. gøre i BIF ift. 27 mill??\nNetop derfor må du tænke nye tanker som land. Men alligevel er dit bud at de forskellen mellem 27 og 35 mill er det der gør forskellen. Er prøvet, det ændrer ikke. Vi var bagud for 30 år siden, vi er bagud i dag og om 10 år, hvis vi bliver ved med det samme.\nMen det som Silkeborg har gjort, har rykket. De har overinvesteret 5-8 mill, som de reelt ikke havde og sælger nu spillere der aldrig ville være kommet til udlandet, da de ALDRIG havde udseendet, eller det rigtige navn, eller bare var slatne i en halvsæson da en scout var forbi.\nDe samles nu op, tilbydes professionelle forhold og der er bare større chance for de 12 tip top superliga spillere der skal igennem nåleøjet hvert år, hvis der er 300 spillere der lever under prof forhold fra 16-19 år, end hvis der kun er 120 spillere i hver årgang. Det er logik.\nDet finansierer hele Silkeborgs forskel mellem semi prof og fuldtid prof.\nDet er det som 5 mill i de 24 hold i de to bedste ligaer herhjemme kan gøre.\nMen pengene skal komme et sted fra.\nDernæst skal der være et bedre hierarki, som fx Sanneh der handles fra Horsens til Midtjylland, der så sælger til store beløb, som så deles i porten mellem Midtjylland og Horsens. Havde Horsens solgt direkte, var beløbet meget mindre.\nEn ligas bund niveau defineres ikke af topholdene, men af hvor stor interessen er i de små klubber. Hvis der ikke kommer et øje i Horsens og Viborg for at se bold, så kommer der aldrig penge i ligaen. Øg niveauet fra bunden og toppen skal nok klare sig.\nDer skal tværtimod, deles mere ud i toppen\n10 hold i superliga, det samme i 1. div, under, tjae.\n2 hold i 2. div evt 18 hold\n2 * 3. div med 18 hold, så kan de små byer, glæde, sig over de har divisions bold\n» Af linket til fordeling af tv penge tænker jeg på om dansk fodbold ville få\n» mere kvalitet ved faktisk at fordele pengene mere ligeligt?? De store\n» klubber skal nok klare sig i og med de store sponsor og tilskuerindtægter i\n» forvejen lander der. Men generelle professionelle forhold i flere klubber\n» giver flere spillere at vælge imellem.\n» Al statistisk vil sige at jo større rekrutteringsbase du har, desto større\n» generel kvalitet kommer der. Så når forholdene bliver bedre i 20 klubber\n» frem for kun 10, så bliver kvaliteten generelt hævet, skulle teorien være.\n» Og man kan nu engang kun spille med 11 mand pr hold.\n» Så når klubber som Vejle/Horsens osv kan øge budgetterne, specielt på\n» U-hold, så øges kvaliteten voldsomt. Tænk hvis 12-15 danske hold havde\n» penge til et akademi a la FCN...\n» Men det kræver man måske kigger på en ny model for fordeling af tv penge.\n» Vi kan lige så godt erkende at skal dansk fodbold frem, så bliver det i\n» første omgang via indtægter fra transfer af bedre spillere, fremfor\n» utopien om at være fast bestanddel i CL, der i øvrigt altid kun er forundt\n» en klub.\nGrundlæggende er der mange gode tanker i dit indlæg.\nAlligevel er der i min optik nogle fejlantagelser.\nDer er 3 måder man kan øge antallet af kroner der tilgår dansk klub fodbold.\n1. Øget salg af talenter.\n2. Øget tilskuere indtægter\n3. Øget europæisk deltagelse\nA) dit første forslag med at fordele tv pengene ud over flere klubber vil med sikkerhed reducere sandsynligheden for europæisk deltagelse. Der er intet belæg for at det skulle øge salget af talenter da pengene lige så vel kan blive brugt på 32 årige svenskere der ikke kan sælges videre. Din forudsætning bygger på at flere klubber vælger at satse mere på akademikerne hvis de får flere penge, og det er efter min overbevisning en falsk præmis. Det er der intet der tyder på at klubberne gør. Derimod er der en rimelig høj grad af evidens for at klubber der er presset økonomisk vælger at satse på talentudvikling.\nB) dit andet forslag går på at man skal øge andelen af økonomisk værdiskabelse gennem spillerudvikling.\nDenne del af i mine øjne vigtig, men kræver at dansk klub fodbold erkender deres rolle i fødekæden. Derfor kan man som i England indfører nogle regler til gavn for talentudviklingen.\nI Premier League har man en regel om Maks 25 spillere i truppen og Maks 17 spillere der ikke er af egen avl, eller minimum 8 spillere af egen avl, hvis truppen skal fyldes.\nDette fokus med denne form for sgyring mener jeg i høj grad man i dansk klub fodbold glipper, uagtet hvordan lak mener reglerne skal præcist formulere. Man vil kunne skabe flere talenter hvis flere klubber blev tvunget til at investere i det.\nC) din tredje pointe er at CL er utopi, og det er tildelvis måske rigtigg, men der kan stadig være store penge at hente i europæisk klub deltagelse. Det giver alt andet dansk klub fodbold et større økonomisk grundlag hvis 2 klubber får 100 mio. Til sammen ekstra, som de kan hælde ned i klubben.\nHer er jeg af den opfattelse at det vil gavne dansk klub fordel at man i højere grad løfter antallet af hold der kan deltage i europæiske turneringer. Vil man øge sandsynligheden for europæisk deltagelse bør man derfor fordele pengene i højere grad til de klubber. Derfor bør tv pengene i mine øjne i højere grad gå til dem der skal spille europæisk. Altså give flere penge til top 5 klubberne.\nEn stor andel af fodboldens problemer kan faktisk løses ved en simpel regel. Hvis man øger omfordelingen af penge til klubber der har udviklet spillerne, og medtager klubber der har bidraget ned tip spillernes 5 års alder.\nJeg nægter at tro at top tre i dansk fodbold har færre chancer for at spille EC hvis fx BIF’s omsætning et givent år i stedet for 175 mill, nu er 170 mill. Eller AGF går fra 140 til 136 mill.\nDet tror jeg faktisk heller ikke du selv tror når det stilles sådan op. En spiller der spiller i BIF vil til udlandet uanset om omsætningen er 175 eller 170 mill. Men et sølle salg ekstra og pengene er hjemme igen, nemt.\nOg en spiller spiller i Norge, Sverige, Finland, Baltiske stater, Kroatien, Serbien, som typisk er lande danske klubber kan rekruttere fra, vil spille i DK uanset om lønnen er 2 mill eller 1,925 mill. Og det vil de fordi chancen for at komme videre er større og fordi skatteforhold allerede er bedre i DK.\nSå meget få spillere vil forsvinde hvis der omfordeles en vis sum, der kan skabe prof forhold i U-rækkerne i 6-10 flere klubber end nu. Det er da kun hvis du overhales af et andet land i lønniveau eller fremtidsmuligheder at spilleren opgiver DK. Ergo er det stort set de samme spillere du vil se i danske klubber .\nMen pengene skal bruges på infrastruktur og løn til en fast stab af trænere, ikke til spiller lønninger og transfer.\n» Jeg nægter at tro at top tre i dansk fodbold har færre chancer for at\n» spille EC hvis fx BIF’s omsætning et givent år i stedet for 175 mill, nu er\n» 170 mill. Eller AGF går fra 140 til 136 mill.\n» Det tror jeg faktisk heller ikke du selv tror når det stilles sådan op. En\n» spiller der spiller i BIF vil til udlandet uanset om omsætningen er 175\n» eller 170 mill. Men et sølle salg ekstra og pengene er hjemme igen, nemt.\n» Og en spiller spiller i Norge, Sverige, Finland, Baltiske stater, Kroatien,\n» Serbien, som typisk er lande danske klubber kan rekruttere fra, vil spille\n» i DK uanset om lønnen er 2 mill eller 1,925 mill. Og det vil de fordi\n» chancen for at komme videre er større og fordi skatteforhold allerede er\n» bedre i DK.\n» Så meget få spillere vil forsvinde hvis der omfordeles en vis sum, der kan\n» skabe prof forhold i U-rækkerne i 6-10 flere klubber end nu. Det er da kun\n» hvis du overhales af et andet land i lønniveau eller fremtidsmuligheder at\n» spilleren opgiver DK. Ergo er det stort set de samme spillere du vil se i\n» danske klubber .\n» Men pengene skal bruges på infrastruktur og løn til en fast stab af\n» trænere, ikke til spiller lønninger og transfer.\nHvis det er så let, så syntes jeg da allerede nu at vi skal skrue de % ned på kontrakterne, det er spillerne jo ifølge dig villige til i forvejen. Så kom vi lige 4-5 mio. kr. tættere på at få driften til at gå i nul.\nFor du har vel bemærket at vi kører med underskud, og at skabe en drift i balance bliver 4-5 mio. længere væk hvis du fjerner de mio. du snakker om der.\nDu kan også sende dit setup til Spanien. Hvad hvis de fjernede nogle procenter af præmie/tv-pengene fra de 3 historiske tophold der og delte ud til de andre klubber, så ville de fremavlere flere spanske talenter/spillere - nej vel, så ville de straks flyve til Sydamerika og hente endnu flere argentiner, brasilianere mm.\nAkkurat det samme ville ske i DK, der var det nok bare nogle andre lande importflyet fløj hen.\nDu følger en klub der har skruet ned for spillerbudgettet med hvad? 20 mill på 1,5 år.\nSå ja, det er nemt. Du skal ikke betale 0,5 mill overpris til en spiller hvis alternativer til BIF er Häcken... for et eksempel. Det kan du så rulle ud til Randers og OB, hvor eklatante summer er klattet væk.\nDu skal til gengæld bruge pengene på klubbens infrastruktur, så spilleren NÆSTE kontrakt et sted ude i udlandet er bedre end hvis man skriver under med Häcken.\nTror vi hurtigt kan blive enige om at de største genier inden for rekruttering ikke har siddet i fodboldklubber hidtil. Det er ved at ændre sig i BIF efter CV kom ind. Han bruger nemlig indersiden, modsat visse andre derude, hvis eneste kvalitet var deres evne til at hive penge op.\nSe listen over hvad agenter har hevet ud af danske klubber. 75 mill i 2019... for hvad....???\nDer er et sindssygt pengespild i dansk fodbold. Penge er noget der skal ydes for og sidde tæt på kroppen.\n» Du følger en klub der har skruet ned for spillerbudgettet med hvad? 20 mill\n» på 1,5 år.\nJa tak - profilerne er solgt, mens reserver og talenter er flyttet op.\nHvorfor tror du at Kaiser og Kamil blev sendt væk, det var jo netop fordi de ikke ville gå ned i løn, som du jo ellers påstår alle spillere gerne vil.\n» Så ja, det er nemt. Du skal ikke betale 0,5 mill overpris til en spiller\n» hvis alternativer til BIF er Häcken... for et eksempel. Det kan du så rulle\n» ud til Randers og OB, hvor eklatante summer er klattet væk.\n» Du skal til gengæld bruge pengene på klubbens infrastruktur, så spilleren\n» NÆSTE kontrakt et sted ude i udlandet er bedre end hvis man skriver under\n» med Häcken.\nKan ikke se hvor du vil hen med det.\nDu glemmer desuden at forholde dig til hvad pengene bliver brugt på i de mindre klubber(ja sådan set også vores egen) Hver gang der kommer penge til, så bliver de klattet væk på mere eller mindre gode udenlandske spillere. Det er først når klubben mangler penge, at der reelt satses på talenterne.\n» Tror vi hurtigt kan blive enige om at de største genier inden for\n» rekruttering ikke har siddet i fodboldklubber hidtil. Det er ved at ændre\n» sig i BIF efter CV kom ind. Han bruger nemlig indersiden, modsat visse\n» andre derude, hvis eneste kvalitet var deres evne til at hive penge op.\nDet tror jeg godt vi kan være enige om. CV's største styrke er nok han ikke har følelserne med, for så havde han eksempelvis hentet Mike da han var ledig.\n» Se listen over hvad agenter har hevet ud af danske klubber. 75 mill i\n» 2019... for hvad....???\n» Der er et sindssygt pengespild i dansk fodbold. Penge er noget der skal\n» ydes for og sidde tæt på kroppen.\nVed ikke hvor den omtalte liste er henne, men det er vel ikke kun i dansk fodbold det sker, sådan er det vel for alle de europæiske ligaer.\nKamil og Kaiser fortsatte ikke i BIF, men stjernerne er jo stadig vellønnet i BIF og i min bog er nul kvalitet forsvundet. Om navnet på spilleren er A eller B er ligegyldigt.\nHumlen er at hvis der er meget større chance i den danske liga for at næste kontrakt for en 24 årig er mange millioner værd, så skal og kan vi betale det samme eller marginal mindre end den norske eller svenske klub kan og spilleren vil stadig skrive kontrakt med en dansk klub.\nDermed kan den danske klub også spare pengene og ikke betale merprisen. MEN det kræver man bruger pengene, så man får det forspring på chancen for næste kontrakt bliver stor.\nDet er det Silkeborg har fundet en opskrift på, og FCN der så bare er i endnu en skala højere oppe. AaB har også af og til vist de kan sælge direkte til udlandet. Når de kan, så kan andre også, og når der så istedet for 4 klubber er 12 der kan sælge direkte til udenlandske ligaer, så øges værdien af ligaen samlet.\nDet er det du skal koncentrere dig om, ikke hvorvidt en udknaldet polak skred. Ikke en krone er sparet ved stjernen ikke hedder Kaiser, men Maxsø.\nMen jeg kan da godt høre at de fleste her bare vil kopiere gårsdagens fejl og fortsætte med at være en udknaldet regional liga under dem man altid har været under. Tænkte FCN og FCM’s succes ellers havde åbnet øjnene.\nTil gengæld tror jeg faktisk at øjnene er pænt åbne ude omkring i klubberne, hvilket udenlandsk kapital udenom tv aftalen også tror.\n» Kamil og Kaiser fortsatte ikke i BIF, men stjernerne er jo stadig vellønnet\nStjernerne ?? Vi har én stjerne og det er holdet, og den største stjerne på holdet det er Maxsø, og måske snart overgået af Jobbe (om ikke andet, så i salgsværdi)\n» i BIF og i min bog er nul kvalitet forsvundet. Om navnet på spilleren er A\n» eller B er ligegyldigt.\nJa navnet er sgu lige gyldigt, men jeg er slet ikke enig i nul kvalitet er forsvundet, vi har en smallere trup, og jeg ville til enhver tid foretrække Kaiser fremfor Vigen.\n» Humlen er at hvis der er meget større chance i den danske liga for at næste\n» kontrakt for en 24 årig er mange millioner værd, så skal og kan vi betale\n» det samme eller marginal mindre end den norske eller svenske klub kan og\n» spilleren vil stadig skrive kontrakt med en dansk klub.\nMåske, det lyder lidt som om du søger hollandske tilstande, hvilket vel også kan være helt fint.\n» Dermed kan den danske klub også spare pengene og ikke betale merprisen. MEN\n» det kræver man bruger pengene, så man får det forspring på chancen for\n» næste kontrakt bliver stor.\nDet bliver hurtigt noget teoretisk, som måske sagtens kan virke i virkeligheden, men grunden til den danske liga idag er mere attraktiv end den norske og svenske, er ganske enkelt fordi vi kan tilbyde større lønninger.\n» Det er det Silkeborg har fundet en opskrift på, og FCN der så bare er i\n» endnu en skala højere oppe. AaB har også af og til vist de kan sælge\n» direkte til udlandet. Når de kan, så kan andre også, og når der så istedet\n» for 4 klubber er 12 der kan sælge direkte til udenlandske ligaer, så øges\n» værdien af ligaen samlet.\nFcn har aldrig gået talentvejen, og ja Silkeborg har gang i noget spændende, men lad det lige løbe mere end 12 måneder, før de får dommen.\n» Det er det du skal koncentrere dig om, ikke hvorvidt en udknaldet polak\n» skred. Ikke en krone er sparet ved stjernen ikke hedder Kaiser, men Maxsø.\nUhre har gjort det fint, ingen tvivl om det, han har vidst gjort det bedre end alle forventede, men jeg vil nu stadig mene Kamil har mere kvalitet, selvom jeg idag, selvfølgelig ikke gider se ham i den gule trøje.\n» Men jeg kan da godt høre at de fleste her bare vil kopiere gårsdagens fejl\n» og fortsætte med at være en udknaldet regional liga under dem man altid har\n» været under. Tænkte FCN og FCM’s succes ellers havde åbnet øjnene.\n» Til gengæld tror jeg faktisk at øjnene er pænt åbne ude omkring i\n» klubberne, hvilket udenlandsk kapital udenom tv aftalen også tror.\nJeg tror du helt overser, at den danske liga faktisk klarer sig ganske udmærket.\nListen er selvfølgelig kun EU-lande, så Tyrkiet, Rusland og England er ikke med - men det gør nu ikke den store forskel.\nHer er vi nr. 16 målt på indbyggere, men nr. 9 på klubkoefficienten. Det er kun Cypern, Portugal og Kroatien der har gjort det lige så godt eller bedre.\nGrækenland, Polen og Rumænien har alle klaret sig væsentligt dårligere end hvad deres indbyggertal tilsiger, det må vel skyldes landendes dårlige økonomi generelt.\nLiger Cypern så godt til, fordi de udvikler talenter ? Nej vel ?\nBemærk at både Holland og Belgien, begge kun er en millimeter bedre på koefficienten end deres indbyggertal tilsiger, og begge gør meget ud af talentudviklingen, ikke ligger bedre til.\nat 03.04.2021, 02:19)\n» Stjernerne ?? Vi har én stjerne og det er holdet, og den største stjerne på\n» holdet det er Maxsø, og måske snart overgået af Jobbe (om ikke andet, så i\nStjerne bliver man oftere af lønniveau end af evner. Er Kaiser’s ekstreme løn/evner de 50% værd\nhan får mere end en 22 årig? Næppe.\n» Ja navnet er sgu lige gyldigt, men jeg er slet ikke enig i nul kvalitet er\n» forsvundet, vi har en smallere trup, og jeg ville til enhver tid foretrække\n» Kaiser fremfor Vigen.\nDet er netop IKKE en Vigen, men en Vigen som 22 årig, hvis vi taler BIF, men i Esbjerg en Vigen, der slet ikke havde behøvet forlade landet til Fulham. For det professionelle set up ville være i 20 danske klubber for 16 årige.\nJa, smallere trup, men mere værdi bringes ind. Man kunne også sagtens udvide truppen med to uden at nå tidligere tiders ekstreme lønniveau.\n» » Humlen er at hvis der er meget større chance i den danske liga for at\n» » kontrakt for en 24 årig er mange millioner værd, så skal og kan vi\n» » det samme eller marginal mindre end den norske eller svenske klub kan og\n» Det bliver hurtigt noget teoretisk, som måske sagtens kan virke i\n» virkeligheden, men grunden til den danske liga idag er mere attraktiv end\n» den norske og svenske, er ganske enkelt fordi vi kan tilbyde større\nJeg tror man sagtens kunne lokke de samme spillere til ved at tilbyde tæt på samme løn, men væsenlig bedre udviklingsmuligheder. Men man skal have rygtet af at alle forhold er bedre og næste kontrakt bliver endnu bedre. Man skal NETOP ikke tilbyde ekstreme lønninger ift Sverige/Norge. Kun hvis man er i direkte konkurrence om at spilleren vil til Holland/Belgien skal lønnen op. Men hvad angår løn og motivation synes jeg netop CV’s mulighed for hurtigt avancement er god. Giver fed motivation.\nOg så har DK den fordel at man spiller 2 måneder mere om året. En kæmpe forskel i en ung spillers uddannelse. Det skal man da udnytte og spille på det. 10% højere løn, flere kampe, bedre kontrakt næste gang, så invester i forholdene igennem hele ligaen. Hvem gider spille på Hjørring stadion i blæsevejr (før udbygning)\n» » Det er det Silkeborg har fundet en opskrift på, og FCN der så bare er i\n» » endnu en skala højere oppe. AaB har også af og til vist de kan sælge\n» » direkte til udlandet. Når de kan, så kan andre også, og når der så\n» » for 4 klubber er 12 der kan sælge direkte til udenlandske ligaer, så\n» » værdien af ligaen samlet.\n» Fcn har aldrig gået talentvejen, og ja Silkeborg har gang i noget\n» spændende, men lad det lige løbe mere end 12 måneder, før de får dommen.\nSynes der er masser af bevis for Silkeborg. De har 3 store salgsklare talenter pt. på Nordic Bet holdet. Hvis det kan gøre det. Talenter skal netop ikke samles i toppen, men spredes ud for at få spilletid. At samle dem giver dem ikke spilletid, da top 4 nu engang kun spiller med 44 mand af gangen og max 3 pr hold vil gå under talent.\nSå man skal skabe bedre forhold for ungdommen i klubberne fra nedre superliga til hele Nordic Bet liga. Og brug tv-penge på det. Øre mærk 5 mill hvert år pr klub fra nuværende niveau af det de bruger til øget sats i ungdomsrækkerne, som ikke må bruges til transfer eller lønninger af spillere hverken 1. holds trup eller ungdomsgruppe, men på trænere og infrastruktur. Og gør det 5 år frem og se så hvad det har bragt.\n» Jeg tror du helt overser, at den danske liga faktisk klarer sig ganske\n» Listen er selvfølgelig kun EU-lande, så Tyrkiet, Rusland og England er ikke\n» med - men det gør nu ikke den store forskel.\n» Her er vi nr. 16 målt på indbyggere, men nr. 9 på klubkoefficienten. Det er\n» kun Cypern, Portugal og Kroatien der har gjort det lige så godt eller\nPortugal bringer spillere ind udfra i stor stil. Brasilien fx, man er ikke udlænding som brasilaner i Portugal. Giver en ekstrem stor talent base.\n» Grækenland, Polen og Rumænien har alle klaret sig væsentligt dårligere end\n» hvad deres indbyggertal tilsiger, det må vel skyldes landendes dårlige\n» økonomi generelt.\n» Liger Cypern så godt til, fordi de udvikler talenter ? Nej vel ?\nTror DK ligger godt til fordi man har talenter der tidlig tager ud og en del vender hjem. Anders Drejer og Vigen er eksempler. Man får flere frem ved at så mange så muligt gør alt de kan for finde netop deres hylde. Og ikke brænde ud, som jeg synes en Skipper er tæt på. Han skulle ikke sidde 2 år på bænken i BIF.\nCypern sviner rundt med penge der slet ikke burde optræde nogle steder. Vil mene hele landet er lidt af en røverbule.\n» Bemærk at både Holland og Belgien, begge kun er en millimeter bedre på\n» koefficienten end deres indbyggertal tilsiger, og begge gør meget ud af\n» talentudviklingen, ikke ligger bedre til.\nJeg ville meget hellere se på at kun nr 14 rykkede direkte ned og nr 13 skulle spille retur kamp imod nr 2 fra nordic bet ligaen.\nDet vil give en større sikkerhed for holdene til at turde satse langsigtet.\nLige nu er der for stor en andel af superligaen, der er oprykkere.\nAlternativt hæve niveauet i Nordic Bet ligaen, så prof bold er mulig i begge rækker. Og endda gøre en enkelt sæson i 2. division en mulighed at gennemføre uden at skulle lukke ned for prof strukturen.\nPå den anden side står jo muligheden for klubber der er innovative at vinde frem. Synes faktisk balancen er Ok imellem alle tænkelige scenarier i nuværende struktur. Meget mere end 20-24 prof klubber er der næppe basis for i DK.\n» Alternativt hæve niveauet i Nordic Bet ligaen, så prof bold er mulig i\n» begge rækker. Og endda gøre en enkelt sæson i 2. division en mulighed at\n» gennemføre uden at skulle lukke ned for prof strukturen.\n» På den anden side står jo muligheden for klubber der er innovative at vinde\n» frem. Synes faktisk balancen er Ok imellem alle tænkelige scenarier i\n» nuværende struktur. Meget mere end 20-24 prof klubber er der næppe basis\n» for i DK.\nDu synes balancen er okay? Ud fra hvilket parameter? Er det din mavefornemmelse eller hvad ligger du til grund for den vurdering?\nFaktum er at med 2 ud af 12 der rykker ned har man en sandsynlighed på 17 % for at rykke ned i gennemsnit pr. hold.\nI mine øjne bør det reduceres til, det som er foreslået. 1 nedrykker en play off.\n» » Alternativt hæve niveauet i Nordic Bet ligaen, så prof bold er mulig i\n» » begge rækker. Og endda gøre en enkelt sæson i 2. division en mulighed at\n» » gennemføre uden at skulle lukke ned for prof strukturen.\n» » På den anden side står jo muligheden for klubber der er innovative at\n» » frem. Synes faktisk balancen er Ok imellem alle tænkelige scenarier i\n» » nuværende struktur. Meget mere end 20-24 prof klubber er der næppe basis\n» » for i DK.\n» Du synes balancen er okay? Ud fra hvilket parameter? Er det din\n» mavefornemmelse eller hvad ligger du til grund for den vurdering?\n» Faktum er at med 2 ud af 12 der rykker ned har man en sandsynlighed på 17 %\n» for at rykke ned i gennemsnit pr. hold.\n» I mine øjne bør det reduceres til, det som er foreslået. 1 nedrykker en\nDet giver så en 83% chance for at blive.\nBunden af ligaen koster ca. 30 mill i spillerlønninger. Det kan man også se man skal i toppen af Nordic Bet, dermed er katastrofen ikke så stor som for 5 år siden når man rykker ned.\nDet er indenfor det justerbare og dermed ikke et større problem.\nDet kræver planlægning, men klubberne er profesionelle og har et helt år til at planlægge og evt skrive korte kontrakter, hvis lønnen er høj. Og igen bare et incitament til at investere i infrastruktur ift høj løn.\nDet er tilmed ens for alle.\n» Det er indenfor det justerbare og dermed ikke et større problem.\n» Det kræver planlægning, men klubberne er profesionelle og har et helt år\n» til at planlægge og evt skrive korte kontrakter, hvis lønnen er høj. Og\n» igen bare et incitament til at investere i infrastruktur ift høj løn.\n» Det er tilmed ens for alle.\nUndskyld - men bare et enkelt spørgsmål, hvilke spillere er villige til korte kontrakter? Og var det ikke noget med at de holdbare løsninger er at bygge op nedefra - hvordan harmonere det med korte kontrakter?\n» » Det er indenfor det justerbare og dermed ikke et større problem.\n» » Det kræver planlægning, men klubberne er profesionelle og har et helt år\n» » til at planlægge og evt skrive korte kontrakter, hvis lønnen er høj. Og\n» » igen bare et incitament til at investere i infrastruktur ift høj løn.\n» » Det er tilmed ens for alle.\n» Undskyld - men bare et enkelt spørgsmål, hvilke spillere er villige til\n» korte kontrakter? Og var det ikke noget med at de holdbare løsninger er at\n» bygge op nedefra - hvordan harmonere det med korte kontrakter?\nSpillere der vil stå helt ufatteligt godt i en situation som fri af kontrakt.\nHvis man ikke tror på egne evner, så vil man gerne have en lang kontrakt, hvis man tror man nemt får en ny et andet sted, så er en kort kontrakt fin.\nKan nævne mange hvor en kort kontrakt havde været fin. Antic fx. Muligt han ikke ville, men netop spillere der ved de ikke kan en skid vil prøve at presse perioden op.\nTror også spillere som Hermansson og Vigen pt godt kunne finde på at skrive en ny 1 årig kontrakt. Pga corona og pga evt mange kampe i EC + liga næste år. Alternativ er at spille i en klub der måske ikke er super attraktiv hvad angår titler, men sikkert til fin løn.\nNedre halvdel af Hollandsk liga fx. Men hvor fedt er det at spille i Sparta Rotterdam?\n562453 indlæg i 26911 tråde, 12580 registrerede brugere, 495 brugere logget ind(8 registrerede, 487 gæster)


Unge husm�dre st�ver gammelkendte tricks af - Politiken.dk\nNy bog. At vaske gulvet beh�ver ikke at v�re en sur pligt, men skal derimod ses noget godt, vi g�r for os selv. - Foto: FINN FRANDSEN\nFjern rust med en citron og giv din b�f en snaps, hvis den er for sej, er blot nogle af de mange husr�d fra bogen ’Hold da helt hus’. Forfatterne Julie skals og Ann-Alicia Thunbo Illskov er stolte af at kunne kalde sig husm�dre og elsker at pudse s�lvt�j. I bogen ’Hold da helt hus’ har de to forfattere samlet en lang r�kke husmodertips, der skal g�re l�serens hverdag renere og nemmere. Tips, de igennem tiden har opsnappet fra flere �rs erfaring som barnepiger i kongehuset, husholderske p� Schackenborg Slot og fra deres opv�kst i det vestjyske, hvor de gamle dyder, if�lge forfatterne, stadig hersker. Sidst men ikke mindst har de lyttet til deres bedstem�dre.G�r reng�ring til hverdagsrutine\nDet er onsdag morgen, og solen er endnu ikke st�et op, men p� rytterg�rden p� Fyn er Ann-Alicia og hendes mand allerede i f�rd med dagens pligter. De er st�et tidligt op og er i f�rd med at g�re de 300 m2 p� g�rden rent. Det g�r de hver onsdag, inden klokken sl�r syv. De har sat en deadline, klokken syv skal der spises morgenmad. L�S ARTIKELS�dan klarer du for�rsreng�ringen mest effektivt\n�Det handler om at finde en rutine, der passer til ens hverdag, jeg stresser aldrig over reng�ring, fordi jeg ved, at det bliver gjort onsdag morgen. S� kan det rode nok s� meget tirsdag aften, det r�rer mig ikke�, siger Ann-Alicia Thunbo Illskov. Spar tid ved at lave et system\nReng�ringen g�r hurtigt, den er nemlig sat i system. Ann-Alicia Thunbo Illskovs bedste r�d er aldrig at g� nogen steder tomh�ndet. Neden for trappen i hendes hus st�r en kurv, i den l�gger hun de ting, som skal ovenp�. S� er den nem lige at tage med op. I hendes vasket�jskurv ligger en flaske opvaskemiddel, s� hun kan give pletterne p� t�jet en omgang, inden hun smider t�jet til vask.\n�P� den m�de sparer jeg masser af tid, jeg skal ikke st� og lede efter tr�jen med pletten p� eller g� rundt og fjerne b�rneleget�j eller andet, inden jeg kan begynde reng�ringen. N�r du f�rst har f�et sat tingene i system, er det legende let, og du beh�ver ikke t�nke over det l�ngere, og s� undg�r du at stresse�, siger hun og henviser til, at de to forfattere har indledt deres bog med citatet ’�gte dovenskab er at g�re tingene rigtigt f�rste gang’.Fusionsfamilier skal ogs� have husmor\nI Aarhus midtby ser hverdagens rutine anderledes ud. Her bor Julie Skals i en trev�relses lejlighed med sin fire�rige s�n, og i �jeblikket bor hendes bror der ogs�. N�r Julie Skals’ s�n alligevel er i bad, snupper hun en svamp og g�r badev�relset rent. Hun er jo derude alligevel, som hun siger. L�rdag formiddag st�r den p� radio og reng�ring. Det er ikke noget, hun g�r af pligt, hun nyder at g�re det.\n�Et rent hjem er ren wellness, vi burde betragte reng�ring meget mere som noget l�kkert, vi g�r for os selv. Det er jo noget, vi bruger tid p�, ligesom med god mad og tr�ning�, siger Julie Skals.Reng�ring m� ikke give stress\nDet er det, der er kvindernes hensigt med bogen, den skal guide familier af alle slags til en nemmere og renere hverdag, uden at reng�ring og madlavning bliver en stressfaktor.\n�Vores bedstem�dre var �gte husm�dre, de kunne alle de her tips p� rygraden. Vi kan l�re s� meget af dem�, siger Julie Skals og tilf�jer, at selv om mange familiem�nstrer ser helt anderledes ud i dag end i tidligere generationer, er der stadig brug for en husmor med de gode r�d i �rmet. L�S ARTIKELP� vej mod sommertid: S�dan g�r du havem�blerne for�rsklar\n�Der er ingen, der siger, at kernefamilien med mor, far og b�rn er den rigtige l�sning. Men lige meget hvordan vi v�lger at leve vores liv, g�r det bare hverdagen nemmere, n�r man kan nogle af de gamle husmoderfif�, siger hun. B�redygtige tips\nReng�ringsmidler beh�ver ikke komme fra farverige flasker og lugte af parfume for at virke. En citron og noget lagereddike kommer man langt med, og det er tilmed milj�venligt, lyder det fra de to erfarne husm�dre. Bagepulver er en fantastisk opfindelse til afl�b, der lugter. Forfatterne mener, at der b�de er penge og milj�m�ssige besparelser at hente i tipsene. �Der m� alt andet lige v�re noget b�redygtighed ved de gamle husmodertips, som vores generation kan l�re noget af�, siger Julie Skals. L�S ARTIKELAfkalkning - S�dan fjerner du kalk i k�kken og bad\n�Hvor tit har man ikke oplevet, at nogen spilder p� gulvt�ppet eller p� den nye sofa, og alle t�nker – �h nej, hvad g�r vi nu, den plet g�r aldrig af. Jeg tror, den slags fremskynder k�bet af en ny sofa�, siger Ann-Alicia Thunbo Illskov. Men pletten kan sagtens fjernes, r�det er at lave en gr�d af s�besp�ner, som l�gges p� pletten, s�ben er effektiv, men stadig s� mild, at den ikke skader stoffet, og k�b og smid ud-kulturen er yderst umoderne. Husmor i 2012\n�Jeg tror simpelthen p�, at det s�nker blodtrykket at komme ind i et hjem, hvor er der ro og orden�, siger Julie Skals og tilf�jer, at reng�ring desv�rre ofte bliver en un�dvendig stressfaktor i travle familier, men at l�sningen er samarbejde. Det er igen blevet moderne at bage sit eget br�d og holde sit hjem rent og l�kkert, det udviser overskud, p� samme m�de som det g�r, n�r man giver sig selv tid til at dyrke motion. L�S ARTIKELKemiker: Gravide kvinder b�r g�re oftere rent�Vi er vendt tilbage til k�dgryderne, men vi har taget m�ndene med�, siger Julie Skals. Dermed adskiller vores generation sig fra den tidligere, mener forfatterne. De mange husmodertips, der er samlet i bogen, er ikke henvendt til kvinder. Bogen er ment som et opslagsv�rk for b�de husm�dre og deres m�nd. Husmoderrollen i 2012 er dog ikke til at tage fejl af, mener de to husm�dre. �Vi skal kunne det hele, skabe en karriere, holde hus og f� familien til at h�nge sammen. Men s� l�nge vi g�r og tror, at vi skal v�re perfekte og g�re det hele alene, er det n�sten en umulig opgave�, siger Julie Skals og understreger, at bogen ikke er en selvhj�lpsbog, for dem er der nok af. Bogen skal give familierne en hj�lpende h�nd og lade husmodertipsene komme dem til unds�tning, n�r sp�rgsm�lene melder sig. FACEBOOKBliv ven med Politiken\n21. maj 07.00\nDen nemme udvej: S�dan f�r du gulvet til at skinne\nDen nemme udvej: Simpelt trick kan fjerne te- og kafferester fra termokanden\nS�dan g�r du havem�blerne for�rsklar\n26. apr 07.00\nDen nemme udvej: Afkalk uden besv�r\nDen nemme udvej: Afrim fryseren nemt og bekvemt 03. apr 07.00\nDen nemme udvej: S�dan fjerner du lugten fra dit k�leskab\nDen nemme udvej: S�dan f�r du pletter af t�pper med enkle midler\nDen nemme udvej: F� vinduerne til at skinne i for�rssolen


Kartoffelkage | opskrifter | GastroFun.dk\nDet er den perfekte smagskombination af vanilje, marcipan og kakao - og konsistensen er himmelsk blød og lækker.\nKartoffelkage er en vaskeægte "flødekage-klassiker", og så smager den bare dejligt.\nKartoffelkagen blev rigtig populær i 1947, og den har fået sit navn, fordi de små, søde flødekager skal forestille kartofler med jord på.\nPå trods af sit navn, indeholder denne flødekage altså ikke kartoffel ;-)\nJeg eksperimenterede lidt og prøvede at lave halvdelen af mine kartoffelkager med hindbærmarmelade og et hindbær. Det fungerede rigtig godt, så det laver jeg helt sikkert også næste gang i dem alle.\nOpskriften er ret alsidig, da både kagecremen, lagkagebunden og marcipanen kan bruges til et gåsebryst - så hvis du er i gang, så kan du sagtens lave begge dele.\n1 Vaniljestang (både kornene og stangen)\nFlæk din vaniljestang og skrab kornene ud.\nDet er vigtigt at bruge en tykbundet gryde, så det ikke brænder på i bunden.\nPisk æg og mælk sammen i gryden og tilsæt resten. Jeg kommer også den "tomme" vaniljestang med i gryden.\nTænd på middelhøj varme (8 ud af 14 på mit komfur) og rør godt rundt. Jeg brugte en dejskraber, det synes jeg er den letteste metode til at komme helt ud i kanterne og undgå "røræg". Bliv ved med at røre.\nJeg gav den cirka 18-20 minutter indtil jeg skruede op på 10 (ud af 14) og gav den 3 minutter mere.\nKom cremen i en bøtte (kasser vaniljestangen) og placer husholdningsfilm på selve cremen, så den ikke danner kondens.\nKøl den af i køleskabet og rør/pisk i den inden den skal bruges.\nStart med at dele æggene i blommer og hvider i hver sin skål.\nTilsæt sukker til blommerne og pisk det luftigt og skummende (æggesnaps) med en el-pisker/piskeris.\nKom bagepulveret og melet ned i æggesnapsen. Sørg for at det kommer igennem en si/sigte, så der ikke kommer klumper med. Rør det godt sammen.\nPisk æggehviderne stive med en el-pisker. Du skal kunne vende skålen på hovedet uden at de falder ud.\nVend de stive æggehvider i blandingen. Det skal gøres forsigtigt, så du ikke slår luften ud af massen.\nFordel dejen i en firkant på et stykke bagepapir. Pas på med at komme for langt ud i kanterne, da den flyder lidt ud.\nKom bunden i ovnen og bag den i cirka 10-13 minutter. afhængig af din ovn. Den må gerne tage en lille smule farve.\nKom piskefløden i en skål og pisk den til en skum.\nJeg bruger altid et piskeris og pisker den i hånden selv. Jeg ønsker ikke at få den til at skille/overpiske den.\nMan skal generelt piske den mindre en man forventer. Det er fordi at fløden "arbejder videre" bagefter man er færdig, så den skal kun lige-og-lige være blevet til en skum, så plejer den at sidde lige i skabet når den skal bruges.\nKom den i en sprøjtepose med en stor tyl, den skal være glat.\nSådan samler du din kartoffelkage\nStik cirka 8 bunde a' 7 cm diameter ud af din kagebund. Det kan være med en udstikker eller et glas i de cirka mål.\nPisk den afkølede kagecreme godt igennem.\nKom cirka 1 spsk. marmelade (kan udelades) på i midten af hver lagkagebund. Fortsæt med kagecremen og 1 hindbær i hver.\nSæt dem på køl mens du ordner marcipanen.\nDrys flormelis på køkkenbordet og rul marcipanen tyndt. Skær den ud i runde cirkler på cirka Ø15 cm. De skal minimum kunne dække kagerne, så hellere lidt for stor end for lille. Det kan sagtens være en fordel at rulle ud til fire først og så de resterende bagefter.\nLøft det forsigtigt over en "flødeskumsbold". Fold det ned over kagerne og ind i små "flæser" omkring bunden af kagen. Skær det overskynde marcipan fra og fortsæt med resten.\nKom kakaopulveret i en skål/bredt glas og vend hver kartoffelkage deri. Du kan også komme kakaoen igennem en lille sigte og drysse det henover, resultatet er dog svært at få ensartet.\nSæt dem på køl i minimum én time og nyd dine egne hjemmelavede kartoffelkager.


En rådgiver og hendes robot | Information\nVi møder op på jobcenteret lige efter kl. 13, hvor dørene lukker for dem, der kommer forbi uanmeldt for at melde sig ind i systemet som kontanthjælpsmodtagere, sygedagpengeansøgere og så videre.\nMit tog fra Nørreport Station har været 21 minutter forsinket på grund af signalfejl, og det griber Thomas Bolander – lektor i kunstig intelligens ved Danmarks Tekniske Universitet, der er med for at forklare, hvad kunstig intelligens kan gøre for de 16 socialrådgivere på Jobcenter Hørsholm – fat i:\n»Man har forsket i signalsystemer til toge, og man kan i dag lave et system, der er fejlfrit. Og alligevel hører man næsten hver gang, at noget er gået galt, at det skyldes et problem med signalsystemet. Hvordan kan det lade sig gøre?« spørger han og svarer selv:\n»Det skyldes jo, at det er et omfattende, komplekst og dyrt projekt at rulle sådan et system ud og skifte alle signaler på strækninger og banegårde i Danmark.«\nThomas Bolander betegner sig selv som realist inden for kunstig intelligens. Han er en af de forskere, man hører mere og mere til i takt med, at medier, samfund og politikere forsøger at forløse teknologiens lovende potentiale.\nI 2013 udgav to forskere ved Oxford Universitet en rapport, der undersøgte, hvor mange jobs der kan automatiseres med allerede eksisterende teknologi. Altså ingen futuristiske scenarier. De når frem til, at 47 procent af amerikanske jobs sandsynligvis kan automatiseres og i Danmark vurderer tænketanken Kraka, at 37 procent af de danske jobs kan erstattes af maskiner.\nSocialrådgivere står ikke højt på automatiseringslisten. Social interaktion er stadig en af de udfordringer, kunstig intelligens har svært ved at tackle, men måske er der alligevel muligheder.\n»Hvis man er rigtig grov, så består 80 procent af vores arbejde af administrative opgaver og godt 20 procent af borgerkontakt,« lyder vurderingen fra Minka Heilmann. Hun er uddannet socialrådgiver i 1992 og har både været uddannelses- og familierådgiver, før hun for seks år siden blev ansat som beskæftigelsesrådgiver på Jobcenter Hørsholm med særligt fokus på fleksjobbere.\n»Fleksjobbere er den gruppe, der typisk har andre problemer end ledighed. Der kan være ting i deres helbred, der gør, at de skal gå ned eller op i tid, og så går jeg ind og vurderer, hvad der kan lade sig gøre,« fortæller Minka Heilmann, efter vi har sat os ved mødebordet på hendes kontor.\nHun ruller hen foran computeren og klikker sig rundt i Opera. Det system, hvor hun journaliserer de 166 borgere, hun har ansvaret for. Her skriver hun beslutninger og aftaler ned, noterer problemstillinger og andet, som er relevant for at kunne vurdere, hvordan hun kan hjælpe borgerne videre.\n»Vi kan lege, at der er en, der kommer ind fra gaden og søger kontanthjælp. Så kommer de ind i butikken herude,« siger hun og peger ud mod skrankerne i borgerservice.\n»Her udfylder de et skema, og dem der ikke har andre problemer end ledighed, kommer til samtale nede i team job – det er dem vi kalder ettere.«\n»Har de andre problemer, så indhenter vi evt. en generel sundhedserklæring. Der skal vi ind i et andet system,« siger hun og klikker sig ud af Opera.\n»Der er både KMD Opera, KMD Aktiv, Acadre, Netforvaltning Sundhed, Øsen, Heinesen og Vitas. Det er mange forskellige systemer, som man skal holde styr på. Når vi f.eks forbereder en rehabiliteringssag, så skal vi sørge for at vedlægge alt, der er relevant i forhold til sagen, og så skal vi ind i alle forskellige systemer. Nogle gange skal vi printe dokumenterne fra et system ud, scanne dem ind igen og sende dem til vores e-mail for at kunne lægge dem ind i et andet system. Det er en tidsrøver,« siger Minka Heilmann.\nDet lyder omstændeligt og lugter lidt af noget, der har automatiseringspotentiale. Thomas Bolander retter sig lidt op i stolen og går til værks.\n»Ok, forestil dig, at du havde en sekretær, så du ikke behøvede at sidde foran computeren,« begynder han, og Minka Heilmann udbryder:\n»Åh, ja, det ville, ja ... undskyld, jeg var lige ved at bande. Så kunne vi jo gøre det, vi er uddannet til, og skabe gode og stabile forløb for borgerne. Det kan vi ikke nu, for jeg skal jo bruge tid på at fodre maskinen med alle mulige informationer for at opfylde dokumentationskravene,« fortæller Minka Heilmann og er allerede ved at skrive ønskeliste. Thomas Bolander fortsætter.\n»Ok, man kunne godt forestille sig et system med kunstig intelligens, som du lægger uden på de eksisterende systemer, og så leder den efter mønstre i det. Hvis man flere gange om dagen trykker på print for blot at scanne det ind og sende det videre, så ville det være noget et system ville kunne genkende,« forklarer Thomas Bolander.\n»Det ville også være rigtig lækkert, hvis man kunne få noget talegenkendelse, hvor man bare siger ‘journaliser‘, og så journaliserer den det, vi taler om,« siger Minka Heilmann.\nDe har dog allerede eksperimenteret med talegenkendelse på Jobcenter Hørsholm i 2014 uden den store succes.\n»Det droppede vi igen, for det virkede slet ikke. Men jeg har hørt, at de prøver igen i Horsens, og at det virker,« fortæller hun.\n– I et interview giver formand for Dansk Socialrådgiverforening Majbritt Berlau udtryk for, at man kan bruge talegenkendelse og chatbots til at rådgive om mere enkle sager som barselsrådgivning. Kunne det ikke være en mulighed?\n»Jo, det kan man i princippet godt. Når man ringer efter support, fordi computeren ikke virker, så får man ofte spørgsmålet, om man har prøvet at tænde for computeren. Der er det faktisk en algoritme, der analyserer opkaldet og kommer med forslag til svar, som personen i røret giver videre. Så behøver de nemlig ikke at blive trænet, og hvis det er et vanskeligt spørgsmål, så sender de dem videre til en ekspert,« forklarer Thomas Bolander.\nKunstig intelligens i rådgivning\nDet lyder alt sammen meget godt, men er der ikke endnu større udfordringer, en kunstig intelligens kan hjælpe til med? Vil den ikke også kunne rådgive, når de er i tvivl om en sag?\n»Hvis jeg er i tvivl om, hvorvidt en person er berettiget til revalidering, går jeg ind til min gruppe,« siger Minka Heilmann. »Så tager vi en fælles snak om personens arbejdsevne og sociale situation. Vi vurderer ud fra lægepapirer, tidligere erfaringer og de informationer, vi har om det psykiske helbred,« fortæller Minka Heilmann, før Thomas Bolander giver sin vurdering.\n»Tjo, men det er nok tvivlsomt, om du har nok data til at klæde den på til, at den kan rådgive. Så skulle man i hvert fald sammenkøre alle offentlige datasystemer i Danmark for overhovedet at have tilnærmelsesvis nok,« vurderer Thomas Bolander.\n»Og så er der det problem, at hvis du træner den kunstige intelligens på et system, som du senere ændrer, fordi du får nye regler eller et kontanthjælpsloft, så kan du potentielt smide alt træning væk,« fortæller Thomas Bolander og trækker perspektivet op for os.\n»Hvis man bygger en colaautomat, vil man normalt gerne vide, præcist hvad den gør. Men hvis det er selvlærende kunstig intelligens, så kan du ikke længere give garantier. Den lærer af sig selv og har brug for data,« fortæller han og trækker på skulderen.\n»Systemet er aldrig klogere end de data, den har, og spørgsmålet er om de data, vi registrerer om borgerne, er lige så godt, som den viden og erfaring en socialrådgiver sidder med. Den subjektive vurdering er nok svær at proppe ind i en maskine.«\n– Men den subjektive vurdering kan jo også være en bias?\n»Ja, men kunstig intelligens er baseret på statistik. Når vi taler om stress, så er der mange eksempler på, hvad der virker. Der vil være langt større usikkerhed i alle randtilfældene, som der ikke er så meget data på,« forklarer Thomas Bolander.\n»Der kan være langt imellem, hvad der teoretisk set kan lade sig gøre, og hvad der giver mening at implementere i praksis.«\nSiri er pedantisk\nDet virker usandsynligt, at kunstig intelligens kan overtage rådgivningen lige med det første, men det administrative potentiale kunne der ligge mere i.\n»Jo mere veldefinerede problemer og arbejdsopgaver, desto nemmere er det, og talegenkendelse skal vi nok få til at virke. Der kan man sagtens forestille sig en avanceret Siri (Apples digitale hjælper), hvor du beder systemet om at udbetale en ydelse, og så ved den selv, hvor den skal indhente papirer og sende dem hen,« vurderer Thomas Bolander.\n»Og vide, hvor den skal krydse de rigtige ting af? Åh, det ville være dejligt,« fortsætter Minka Heilmann.\n»I dag skal jeg oprette en kalenderaftale i to forskellige systemer, fordi de ikke taler sammen. Det kunne være dejligt, hvis de bare forstod det,« tilføjer hun.\n»Spørgsmålet er bare, hvor klog den vil være,« siger Thomas Bolander og uddyber.\n»Siri er superpedantisk, fordi den ikke forstår verden, som vi gør. Min datter spurgte Siri, hvor langt er der til hendes fødselsdag, Siri svarede, at det ved hun ikke, for du har ikke indtastet adressen. Hun skulle have spurgt hvor lang tid, og det er irriterende. Hvis de skal kunne overtage et menneskes job, så skal de også kunne det samme som mennesker, f.eks. regne ud, hvad der menes, selvom det ikke udtrykkes korrekt,« mener Thomas Bolander.\nHvad ville Minka Heilmann så bruge tiden på, hvis hun havde en digital sekretær?\n»Så kunne jeg forhåbentligt bruge tiden på at arbejde meget mere med borgerne. Jeg har et eksempel fra sidste år, hvor en ung gut var gået ud af gymnasiet tre gange. Han kom ind til samtale og var desperat. Vi lavede et udredningsforløb for at få et overblik over, hvorfor han hele tiden stødte imod muren. Her tog jeg med ham til lægen og efterfølgende til psykiater, der kunne sige, at han ikke fejlede noget. Herfra kunne han slippe sine bekymringer og komme videre. Det var en håndholdt indsats, og det var bare en lille ting, men det virkede,« fortæller Minka Heilmann, og hun frygter ikke teknologien.\n»Nogle af mine kollegaer tænker måske, at de bliver fyret. Men nej, vi skal sgu ikke være bange. Nu skal vi bruge det som mulighed for at fortælle, hvad vi kan, så vi får sat vores faglighed i centrum. Der er et kæmpe potentiale i at få mere tid til at hjælpe sårbare unge og folk med behov for støtte.«\nteknologikunstig intelligensden offentlige sektorautomatiseringchatbotstalegenkendelse


Vælgere tjekker postkassen: Hvor er mit valgkort? | Sjælland | DR\nVælgere tjekker postkassen: Hvor er mit valgkort?\nFlere borgere undrer sig over, hvor deres valgkort bliver af her en uge før valget.\nValgkortet er endnu ikke landet i alle postkasser. (Foto: BAX LINDHARDT © Scanpix)\n14. nov. 2017 kl. 16.17\nPå tirsdag går Danmark til valg, når der skal vælges nye medlemmer til kommunalbestyrelserne og regionerne. Men selvom der kun er en uge til valget, så har mange borgere endnu ikke modtaget deres valgkort.\nEn af dem er Ole Ersgaard fra Sorø. Han gik derfor i morges til tasterne, hvor han i Facebook-gruppen "4180 Sorø" spurgte, hvor mange, der ikke havde modtaget deres valgkort.\n- Det var af nysgerrighed for at høre, hvor mange, der ikke havde modtaget. Og der er ret mange, der har reageret, siger Ole Ersgaard.\nOmkring 50 personer kommenterede på fem timer opslaget. Mange at dem har fået valgkortet, men en del har endnu ikke. Desuden har ikke alle i samme husstand fået, viser kommentarer som: "Min mand har fået sit, men jeg har endnu ikke fået mit, mystisk" og "Ja det kom i sidste uge her. Men min bror mangler".\nOle Ersgaard er oprigtigt bekymret for, at valgkortene ikke når frem i tide:\n- Det drejer sig jo om, at så mange som muligt møder op på valgstedet og afgiver deres stemme. For demokratiets skyld. Så vi får så høj en valgprocent som muligt.\nLæs også: Unge mænd stemmer mindre end unge kvinder\nMen man skal ikke være bekymret, hvis man endnu ikke har modtaget sit valgkort, lyder det fra Indenrigsministeriet.\n- Hvis man ikke har modtaget det torsdag, kan man kontakte sin bopælskommune, siger Christine Boeskov, der er valgkonsulent hos Økonomi- og Indenrigsministeriet.\nIndenrigsministeriet anbefaler, at valgkortet skal være fremme i postkassen fem dage før valget, men det er ikke et krav.\n- Der findes faktisk ikke noget frist i loven for, hvornår man skal have modtaget sit valgkort, tilføjer valgkonsulenten.\nLæs også: Det er på spil i din kommune\nSå der er fortsat et par dage at løbe på. Og har genboen fået sig valgkort, kan det sagtens være på vej.\n- Man kan ikke lovgive om, hvornår posten skal have været ude. Der skal sendes cirka 4,5 millioner valgkort ud og det er klart, at alle valgkort ikke kan komme ud samme dag.\nEr uheldet ude – og valgkortet ikke når frem, kan man stadig godt stemme, forsikrer Christine Boeskov:\n- Hvis man ikke har fået sit valgkort, kan man alligevel komme ned på sit valgsted og blot medbringe noget legitimation. Det kan være pas, kørekort eller sygesikringskort. Så kan man få lov at stemme alligevel.


Indvendige døre – Bordben jern\nSe det store udvalg af Indvendige døre hos BAUHAUS. Uanset om du ønsker at købe en ny fransk dør, en glat dør eller måske en dør med fyldninger, så har vi et kæmpe lager af . Nye indvendige døre kan give dit ældre hus en lettere og mere moderne stil, hvis de oprindelige er den typiske 60’er- eller 70’er-model i mørkt træ med lyse .\nDe fleste indvendige døre er hængslet langs den ene side på en sådan måde, at døren kun kan åbnes i en retning, og som udgangspunkt er det altid ind i . Indvendige døre på specialmål – klik på en dør. Indvendige døre, som du har søgt efter priser på, er naturligvis en temmelig stor nødvendighed i et ethvert hjem. Billige indvendige døre kan købes på GulogGratis.\nFind et godt tilbud på en brugt indvendig dør online. Se annoncerne med døre til indendørs brug her. I SILVAN finder du døre i forskellige designs og materialer. Du kan helt sikkert finde én, som du godt kan lide. Find din indvendige dør hos Genbyg – Danmarks største forhandler af brugte døre.\nHøj kvalitet, gode priser og hurtig levering. Bøjsøs indvendige døre opbygges i næsten knastfrit fyrretræ. Dørene udføres efter mål og ønske, og kan leveres i et utal af forskellige modeller og udformninger, . Vi har et stort udvalg af billige indvendige døre af høj kvalitet – vælg mellem alt fra branddøre til glasdøre.\nIndvendige døre i mange forskellige modeller, størrelser og prisklasser. Vi leverer fra dag til dag direkte til døren. Støjreducerende, massiv dør i et klassisk og funktionelt design.\nDe indvendige døre bør passe til husets stil. Celledøre er den klassiske type i 1970’er-parcelhuse, mens . Her kan du få indvendige døre på specialmål. Billigbyg er et af de få firmaer i Danmark der producerer indvendige døre efter mål. Vinduespartiet tilbyder alle typer indvendige døre i standardmål og i specialmål.\nLige fra helt glatte, hvidmalede døre til . Vi udvikler og fremstiller indvendige døre i special mål og i høj kvalitet og med designmæssige detaljer.


Randolph redder britisk ostehåndværk. – Dansk Ostehåndværk\nYou are here: Dansk Ostehåndværk > Blog > Nyheder fra Netværket > Randolph redder britisk ostehåndværk.\nNeal’s Yard Dairy køber ost fra ca. 70 gårde og ostemagere i hele Storbritannien og Irland. De forhandler kun 2 udenlandske ost – Parmigiano Reggiano og Comté. Neal’s Yard er et britiske osteunivers med artisan cheese, som er en af inspirationskilderne for Netværket for dansk ostehåndværk. Vi har igen været på besøg og bliver mere og mere afhængige af deres smag, passion, stil og professionalisme.\nOsten sælges fra tre butikker i London samt engros. Det fascinerende ved Neal’s Yard er at grundlæggeren af firmaet Randolph Hodgson og hans opkøbere, ikke kun køber og sælger ost. De samarbejder tæt med gårdmejerier. En vigtig del af deres samarbejde er, at de tager rundt til leverandørerne ca. hver 8. uge. Disse besøg giver mulighed for at være i dialog, dele viden og oplysninger, som de får fra kunderne. Neal’s Yard har været med til at rede nogle at de udrydningstruede britiske oste, som kun blev produceret på enkelte gårdmejerier. Neal’s Yard Dairy er med andre ord en sand osteaktivist og hjælper gerne start ups osterier parallelt med, at de er afsætningskanal for alle de små osteproducenter. Neal’s Yard har haft så meget succes, at virksomheden er blevet eksportør af British Farm Cheese til rigtig mange lande over hele verden.\nRandolph sælger sine oste ved at kunderne smager, høre hvad de syntes og finder ud af hvad de kan lide. Det er blevet konceptet for at sælge ost hos Neal’s Yard Dairy.\nNeal’s Yard Dairy shop ved Borough Market. Butikken er en kombineret modningslager og butik. Det er som at træde ind i en ostegrotte.\nVi besøgte også Neal’s Yard Dairy domicil i London. Her har de modningsfaciliteter, engroslager og salgskontor placeret under tre jernbanebuer tæt på Borough Market. Man hører og mækrer rystelserne fra tog, der konstant buldrer hen over hovedet på en. Modningsfaciliteterne er opdelt i mange celler, der hver har temperatur- og fugtighedsstyring, så de kan modne mange forskellige typer oste.\nDer arbejdes på at skabe et oplevelsesunivers omkring osten – selv i lager og modnings afdelingen. Her gør de sig umage med at præsentere osten også over for engros og food service kunder. Professionalisme, stil og klasse gennemsyrer hele virksomheden. Ordrehåndteringen i engros afdeling har netop været igennem en lean proces.\nNeal’s Yard Dairy eksperimenterer med at etablere og styre modningsrum, så det svarer til naturlige grotter i bjergene, hvor man modner de store oste som Roquefort, Fontina og Cabrales. Derfor er klimarummet opbygget i ubehandlet naturtegl for at imitere en porøs grottevæg.\nButikken er også et modningsrum. Her er personalet i gang med at vaske oste, som er med til at skabe et oplevelsesunivers – aktivitet, dufte, smager og lærer om osten. Ude foran butikken står der ofte producenter for at tale med kunderne, give smagsprøver og sælge deres oste.\nEndelig afholder Neal’s Yard ”Cheese Classes” hvor kunder har mulighed for at smage og lære om forskellige oste, parring med ost og vin/øl etc. Cheese Classes er meget populære og udsolgt lang tid i forvejen. Men vigtigst af alt er, at cheese classes er med til at skabe ambassadører og et univers omkring britisk håndværksost.\nLasse Solheim 6. oktober 2015 Nyheder fra Netværket No Comments\n← The Urban Cheese Maker\nGRASS-FED – NO GRAIN ? →


Hvornår får man nok udstyr? | Hos Mommer\nHvornår får man nok udstyr?\nTags: Alder, Elektronik, Livet, Mad\nJeg synes jeg kan blive ved med at finde ting, jeg mangler.\nNu drejer det sig om en lille notebook … jeg har haft en, jeg har været meget glad for, men den måtte jeg kassere for nylig; den var simpelthen en tand for gammel efterhånden.\nJeg har derfor kigget mig lidt omkring, for i og med, at den kun er en reserve for at spare på plads og vægt, når jeg transporterer mig selv med fly, skal den ikke være for dyr.\nDa notebooks viste sig at være yt og kun findes som et mix af en pc og en tablet, er priserne desværre også derefter – hvor man for ikke så længe siden nærmest fik smidt en notebook i nakken, hvis man også købte en almindelig bærbar, koster de nu næsten lige så meget som samme bærbare pc.\nIdeen er jo god nok: at forene det smarte ved en tablet med det praktiske ved en pc, såsom at kunne læse billeder direkte ind, at blogge vha. Windows Live Writer – meget vigtigt for mig – og i det hele taget at kunne bruge den pc, som gamle Ellen nu engang er vant til.\nJeg fandt en til 2500 kroner. De fås nok ikke billigere, men det er også i orden. Den er ikke købt endnu, men bliver det nok på et tidspunkt.\nEr der nogen derude, der har erfaringer med notebook-tablets?\nApropos udstyr: efter hvad man nok realistisk må betragte som mindst to tredjedele livslængde, er jeg endelig blevet udstyret med en mand, der laver mad!\nAlt kommer til den, der venter, siger man … lidt er der åbenbart om det.\nI aftes sneede det bravt – igen – så John kiggede sig lidt omkring i Alverdens Supper og fik lyst til at forsøge sig med en tomatsuppe med blåskimmelost.\nI dag købte han, hvad der manglede til den, og nu går han og hygger sig med at kokkerere, mens jeg hygger mig med blogforfatterskabet.\nDvs. – han måtte lige have lidt hjælp, for han anede ikke, hvad det indebar at flå og udkerne tomater, så det gjorde vi sammen. Resten klarer han selv. Siger han, men det tror jeg også nok skal gå – jeg er her jo til at kunne blive spurgt i tvivlstilfælde.\nFedt at have en pensioneret ægtemand … lige så meget, han før har undgået madlavning, lige så meget nyder han at have kastet sig ud i det nu – og finde ud af, at selvfølgelig kan han det!\nNår nu det er John der står for maden, så er det vel dig der snupper opvasken.. eller er det ikke noget der skal ændres på.. 🙂\nPS. det er ikke John der har bedt mig spørge.. 😀\nKommentar af Inge — 25. februar 2013 @ 18:30\nVI snupper opvasken (nok mest fordi jeg stadig er temmelig involveret i madlavningsprocessen), men John har stadig så ondt af mig, fordi jeg går på arbejde, at han nogle gange sender mig tilbage til sofaen 😀\nKommentar af Ellen — 25. februar 2013 @ 19:06\nGlemte lige.. svaret til din overskrift er ALDRIG.. 🙂\nKommentar af Inge — 25. februar 2013 @ 18:31\nMå da være mer enn hyggelig å ha en som kokkelerer av seg selv? 🙂 Hils så mye 🙂\nMnei, har ikke prøvet noe som ligner på en tablet-PC, eller hva det nå heter. Min eldste ville heller ikke anbefale slagsen, siden han mente at siden jeg skriver såpass mye, ville jeg ikke bli fornøyd med å ikke ha et almindelig tastatur å trykke på. Men jeg har en sånn baby-PC som jeg har med ut på tur. Arvegods som jeg overtok fordi noen hadde mistet en full tekopp oppi tastaturet, noe som gjorde at det ikke helt oppførte seg etter hensikten. En bekjent i dataverdenen fikk etterhvert spørsmål om han klarte å få liv i den når jeg skulle begynne på videreutdanning for et par år siden. Han ordnet et nytt tastatur, og sa når jeg ville betale for uleiligheten: “Det er femtiårsgave”. Så da hadde jeg en passe liten PC å ta med på forelesninger og kollokviegrupper. Og med Drop-Box hadde jeg alt jeg trengte av datafiler tilgjengelig ute i en eller annen sky, slik at jeg kunne arbeide på skolens stasjonære PC-er, min egen baby eller på den stasjonære som står i heimen. Hører også med til historien at Mormor med bloggen Klagemuren quiltet et utmerket etui til babyen, slik at den har standsmessige omgivelser når den ikke er i bruk.\nKommentar af Kamelrytterske — 25. februar 2013 @ 18:35\nDet var da heldigt at få fat i en baby-pc på den måde – og at nogen kunne reparere den for dig, så den også kunne anvendes 🙂\nDen tablet-pc, jeg fandt, har er rigtigt tastatur – det var nemlig et af de ultimative krav; ellers vil jeg hellere undvære. Jeg har jo min iPad, men jeg nægter at skrive mere end ganske korte noter på skærmen.\nHun er flink, hende Mormor – jeg havde også quiltet et etui til min notebook 🙂\nKommentar af Ellen — 25. februar 2013 @ 19:09\nDe der grupper af kollo-kvier, er det en helt speciel norsk kvægrace?\nKommentar af AagePK — 25. februar 2013 @ 19:35\nOk så venter jeg 😉 og notebook har jeg overhovedet ikke forstand på. Håber suppen smagte, og det der med at flå tomater har jeg aldrig prøvet, så jeg er behørigt imponeret 🙂\nKommentar af Lene — 25. februar 2013 @ 18:49\nHehe, det kunne jo være, at landmanden fik de samme lyster, når han ikke længere driver landbrug 🙂\nHar du aldrig flået tomater?! Det er mig, der er imponeret … troede ikke, man kunne undgå den slags 😉\nKommentar af Ellen — 25. februar 2013 @ 19:11\nMan ka købe flåede tomater 😉 og jeg har vist aldrig stødt på det eller også har jeg undgået de opskrifter, men jeg har så heller ikke hjemmelavede tomater. 🙂\nKommentar af Lene — 25. februar 2013 @ 19:16\nDet kan man, men de er ikke også udkernede, og vi havde heller ikke brug for alt det tynde i dette tilfælde 🙂 – med andre ord: ‘hjemmeflåede’ tomater og dåse-flåede tomater må ikke forveksles 😉\nTomaterne var købt i Brugsen …\nKommentar af Ellen — 25. februar 2013 @ 19:49\nEj, altså. Inge kom mig i forkøbet med den opvask 😉\nHjemmelavet tomatsuppe, ligesom alt andet hjemmelavet, er bare godt, så velbekomme 🙂\nKommentar af pigenfralandet — 25. februar 2013 @ 18:52\nDesværre kan jeg ikke hjælpe med fif til det kommende udstyr.\nKommentar af pigenfralandet — 25. februar 2013 @ 18:54\nOg nu kan du se svaret til Inge 🙂\nDet smagte bare SÅ godt. Men man skal kunne lide blåskimmelost …\nJeg må nok selv gøre mig mine erfaringer med pc-tablets.\nKommentar af Ellen — 25. februar 2013 @ 19:12\nLige pt synes jeg ikke, der er tomater gode nok til menneskeføde i butikkerne, konen har faktisk frabedt sig indkøb af sådanne.Brugsen havde nogle små violette, gule og røde, de kunne lige bruges til at pifte sovsen til søndagens oksesteg lidt op, sammen med lidt tørret Karl-Johan. Passede fint til Chateau La Tonnelle, 2005.\nKommentar af AagePK — 25. februar 2013 @ 19:41\nDet kommer jo lidt an på, hvad de skal anvendes til. Johns suppe smagte supergodt, men vi havde også en blæret, hjemmelavet, god, koncentreret hønsebouillon til den … Brugsen har nogle små datterino-tomater, som slet ikke er tossede, men det var altså ikke dem, vi brugte i dag.\nKommentar af Ellen — 25. februar 2013 @ 19:51\nHvis du var nordjyde, ville du vide, at “nok” kan have to betydninger. Det vil jeg nok = det vil jeg vel! Så der er forskel på, om man siger “Nok (vel ) har jeg penge” og “Jeg har penge nok (tilstrækkeligt)”. Så jeg ville sige “Hvornår får man udstyr nok!”.\nKommentar af Elsebeth — 25. februar 2013 @ 19:56\nJeg er sjællænder og ved såmænd alligevel udmærket, at ‘nok’ har to betydninger. Du har også ret, men jeg vil dog vove at påstå, at betydningen afhænger lige så meget af konteksten som af ordstillingen. Alene det, at der afsluttes med et spørgsmålstegn … her kan vi i hvert fald godt spørge om det samme på to måder: “Har du nok mad til weekenden?” eller “Har du mad nok til weekenden?”, hvor begge ‘nok’ betyder tilstrækkeligt 🙂\nKommentar af Ellen — 25. februar 2013 @ 21:57\nKender intet til notebooks men man kan aldrig få for meget udstyr, selv om mine drenge mener, at jeg har alt for meget ind imellem 😉\nJohn tager revanche for alle de år, han er kommet træt hjem fra arbejdet og ikke har haft lyst, tid og overskud til at forsøge at lave mad 😉\nJeg kommer en anden gang, for jeg bryder mig ikke om tomatsuppe 🙂\nKommentar af Tove — 25. februar 2013 @ 20:42\nNæh, elektroniske dimser må man have i overflod 🙂\nJeg er i hvert fald glad for, at han har lyst – og det var ikke en tomatsuppe, som du sikkert kender den 🙂\nKommentar af Ellen — 25. februar 2013 @ 21:59\nJeg kan anbefale en lille MSI-computer, og det må være hvad du efterspørger med en tablet-pc. Jeg har to små MSI-computere og er meget tilfreds med dem.\nHvor må det være skønt med en mand, der laver mad til dig, når du kommer træt hjem fra arbejde.\nKommentar af Stegemüller — 25. februar 2013 @ 21:34\nHvis det er den der hvide, du har haft med til Sverige, er det i hvert den rigtige størrelse i forhold til, hvad jeg leder efter.\nKommentar af Ellen — 25. februar 2013 @ 22:00\nDet er æige prøcis en af de hvide, jeg havde med til Sverige. Jeg har givet 2.700 kr. og er meget tilfreds med hvad jeg har fået for pengene. De virker bare uanset hvad.\nKommentar af Stegemüller — 25. februar 2013 @ 22:19\nProblemet er bare, at man vist slet ikke længere kan få en notebook, der ikke samtidig er en tablet … men det gør nu ikke så meget, bare den også virker som en pc.\nKommentar af Ellen — 26. februar 2013 @ 7:37\nSvaret på spørgsmålet i din overskrift er: Aldrig. Jeg mener at notebooks er ved at være yt. Har selv ikke mindre end to, som jeg ikke har brugt vildt meget. Fremtiden er tablet og tastatur, det er jeg helt overbevist om. Du har allerede en iPad, køb et tastatur til den!\nKommentar af Henny Stewart — 25. februar 2013 @ 21:36\nDet tror jeg er rigtigt, dit gæt på fremtiden, men jeg bliver aldrig Apple-fan. Hvis du kan fortælle mig, at jeg kan installere Windows-programmerne som Live Writer og fotobehandlingsprogrammet på min iPad, så måske … men jeg kan ikke engang lægge billeder ind på den uden at skulle synkronisere via min pc, og jeg kan oven i købet kun vælge hele biblioteker ad gangen; ikke plukke enkelte billeder og overføre. Primitivt, altså! 😉\nKommentar af Ellen — 25. februar 2013 @ 22:04\nSå er det måske Windows Surface, du leder efter. WordPress har altså en app til android, der godt kan hamle op med Live Writer, tror jeg – bruger ikke selv Live produkter. Kan ikke lide dem. Måske er der noget lignende for Apple produkter?\nKommentar af Henny Stewart — 26. februar 2013 @ 16:30\nForsøgte at lave et link til Windows Surface. Det lykkedes ikke, så det kommer her i rå form:\nKommentar af Henny Stewart — 26. februar 2013 @ 16:32\nJeg så Surface i går i Elgiganten (har lige udgivet et indlæg om det 🙂 ), men jeg vil ikke give 4966 kroner for den mindste af dem, når jeg kan få en notebook til det halve – selv om jeg dog umiddelbart var en anelse fristet, indtil fornuften og nærigheden tog over … og som jeg også skriver i indlægget, så har jeg jo en tablet i min iPad. Det eneste, jeg synes er rigtig smart i Surfacen er, at man kan overføre data via bluetooth, men jeg overlever nok uden at kunne det.\nKommentar af Ellen — 26. februar 2013 @ 16:43\nJeg skal ikke gøre mig klog på computere af nogen art.\nPas på med det der med, at John laver mad! Det minder i betænkelig grad om dengang min far – meget mod sin vilje – blev pensioneret som 70-årig. Han havde heller aldrig lavet mad før og gik i lære hos min mor, som i begyndelsen morede sig og bemærkede, at hans mor ville vende sig i sin grav, hvis hun vidste, at en af hendes sønner lavede mad. Det endte ikke i ren lyksalighed, for indimellem følte min mor sig forvist fra sit eget køkken, som hun sagde.\nKommentar af Rasmine — 25. februar 2013 @ 22:26\nDet var en lidt trist historie for dine forældres vedkommende … jeg er dog sikker på, at John aldrig ville forvise mig fra køkkenet, og skulle det ske, ved jeg såmænd ikke hvor meget jeg ville brokke mig – jeg har stået for madlavningen siden jeg var 16 år og kan næsten ikke forestille mig, hvor dejligt det ville være at kunne slippe næsten helt 🙂\nKommentar af Ellen — 26. februar 2013 @ 7:40\nJeg tror, Rasmine rører ved et meget ømtåleligt emne: skismaet mellem kvinders ønske om at mænd ville være lidt mere aktive i køkkenet, eller hjemmet for den sags skyld, og så den manglende evne til at give slip på kontrollen over samme. Lige som Ellen, eller faktisk i endnu højere grad, har min kone dog elsket at slippe: her er det mig, der bestemmer, hvor potter og pander skal hænge.\nDet lader heldigvis til, at de nye generationer, hvor også drengene får hjemkundskab, har lidt lettere ved at dele husarbejdet. Det påståes endda i en ny undersøgelse, at set under et, arbejder de unge mænd mere, når al husarbejde plus det erhvervsmæssige lægges sammen.\nKommentar af AagePK — 26. februar 2013 @ 8:07\nJeg tror, Aage har meget ret i, at alt for mange kvinder er kontrolfreaks. Vi havde engang et nabopar (de er heldigvis rejst for flere år siden), hvor hun konstant og altid brokkede sig over den måde, manden gjorde tingene på; købte de forkerte ting osv. Meget højlydt, så vi fik det hele med om sommeren, når dørene stod åbne. Jeg havde sådan en lyst til at råbe tilbage til konen om, at så kunne hun sgu da bare gøre tingene selv, hvis det alligevel aldrig var godt nok, hvad manden gjorde!\nMen jeg er ikke kontrolfreak. Tværtimod er jeg meget glad for at slippe efter 44 år i ‘branchen’ 😉\nResultatet af den undersøgelse kommer dog lidt bag på mig …\nKommentar af Ellen — 26. februar 2013 @ 8:23\nJeg har ikke læst rapporten, kun set den omtalt; men jeg har en formodning om, at mænd oftere er i fuldtidstillinger, nogle har ekstrajobs, og at man derudover har regnet al vedligeholdelsesarbejde på hus, bil og båd, evt svensk ødegård, med. Dette indgår jo normalt ikke med i kvinders pointregnskab, vel? 😉\nKommentar af AagePK — 26. februar 2013 @ 11:21\nHvis du med pointregnskabet mener vores jobbeskrivelse, har du ganske ret – i hvert fald for Johns og mit vedkommende, men så står der andre ting i min jobbeskrivelse, som ikke står i hans 🙂\nOg så enkelt er det jo ikke … jeg regner det for afslapning at sidde og strikke, mens John regner det for afslapning at gå og passe (mange af) sine vedligeholdsopgaver … han elsker at gå og nusse oppe i Sverige. For ham er det at lægge en ny terrasse på samme hygge/hobbyniveau som det er for mig at sidde med mit strikketøj. Andre ting er selvfølgelig bare pligter, der skal overstås, men jeg har en ide om, at mænd og kvinder ser forskelligt på den slags. Hvis det er noget, man holder af at gå og nusse med, tæller det ikke rigtig som et arbejde/en pligt, mener vi.\nKommentar af Ellen — 26. februar 2013 @ 12:25\nJeg nyder også, at min John kan lide at lave mad. Det er ikke på det store gastronomiske plan – nærmest grøn fast food, men det er fint til mig. Vi øver os i autocamper-retter…\nKommentar af Mia Folkmann — 25. februar 2013 @ 23:40\nDet er nemlig lige meget, hvad det er, og hvor store gastronomiske udfoldelser de udviser – bare det smager godt. Og jeg tror, vi begge husker at fortælle vores John’er, hvor stor pris vi sætter på det.\nGod ide at øve sig på autocampermad. Det må vi også hellere begynde på 😉\nKommentar af Ellen — 26. februar 2013 @ 7:42\nLidt udstyr mangler man vel altid…Tror jeg vil glæde mig til at Jimmi også bliver pensionist, og kaster sig over kødgryderne…;-D\nKommentar af rejen — 26. februar 2013 @ 8:18\nJeg håber for dig, at Jimmi får de samme lyster som John, når den tid kommer 😉\nKommentar af Ellen — 26. februar 2013 @ 8:25\nEj altså, Ellen! Hvordan er det, du tingsliggør din stakkels husbond 😉 Selvfølgelig bliver vi da ved med lige at have brug for et eller andet. Min mor – som ganske vist er meget ældre, men alligevel – er gået helt i stå mht ønsker. Hun ønsker sig efterhånden kun brevkort og papirservietter. Og det er ikke, fordi hun og far bare køber det hele selv. Den slags er lidt trist/skræmmende, synes jeg. Men det vil næppe overgå os vel?\nKommentar af Fruen i Midten — 26. februar 2013 @ 13:16\nJeg kan godt genkende det med, at jeg ikke ønsker mig noget, men det er hovedsagelig fordi vi køber det, hvis vi står med et behov – og i øvrigt er det næsten altid noget, der ligger uden for almindelig gavebudgetrækkevidde.\nSå jo: små ønsker er svære at finde; de store derimod, har vi rigeligt af – og det håber jeg først stopper om meget, meget lang tid 🙂\nKommentar af Ellen — 26. februar 2013 @ 15:32\nNu var det mere for at lave sjov med dig. Nogle får nok før andre!\nKommentar af Elsebeth — 26. februar 2013 @ 13:48\nSorry – det havde jeg ikke lige gennemskuet – du lød meget seriøs 🙂\nKommentar af Ellen — 26. februar 2013 @ 15:33\nEjj, er det det, der sker, naar ens mand gaar paa pension? Nu begynder jeg allerede at glaede mig:-) Haaber suppen bliver fantastisk….\nKommentar af Tina Hoeberg — 26. februar 2013 @ 14:37\nJeg ved ikke, om det sker for alle, men du har da lov at håbe 🙂\nSuppen blev smaddergod!\nKommentar af Ellen — 26. februar 2013 @ 15:35