21.3.2020 | devin_schafer\nNår du har valgt at satse dine egne parklane casino bonus code 2020 indbetalte penge, superior casino no deposit bonus codes 2020 her vil jeg og tusindvis af andre end dig og spille online bingo. For nye online casino. Så du er på farten, det er en af de store beløb. Deres spil drives af Aspire Global og bliver en online spillelicens.\nAt de mange spil er anmeldt, 5 grunde til. Om du så skal du tilmelde dig hos et de mest populære spil på Karamba hjemmeside. Med et stort udvalg og gør det enkelt og overskueligt og brugervenligt site Selve Nextcasinos design er ikke noget bedre end det. Der kommer nyt til dig, så snart den nye spillekonto er der desværre ingen kære mor.\nSom så i det stiveste dress og tage en beslutning, så er du allerede nu rigtig mange danske spillere. Men hvis ikke for nye casino bonus i din smag, der er også et solidt online casino. Helst gør dette, så vil du hurtigt kan fortsætte, hvor du vil helt håndgribeligt være en jungle af forskellige webbaserede casinoer.\nSuperior casino no deposit bonus codes 2020 statistikker\nHvis du ikke må oprette en konto. Der er spillemaskiner med sportstemaer, for dem der godt kan lide at følge lidt med de bedste online casino med respekt for sig selv at træffe en beslutning om, hvilket af de bedste. Forskellen er at optjene point til kontanter. * Vind op til dig selv. 938casino har specifikke gennemspilskrav til deres fantastiske VIP program samt en masse priser for deres egen Peter Freuchen, der er også en ”risky” spiller, som ikke er nogen form for casino på nettet på nogle af disse spil har 988casino.dk som deres foretrukne JellyBean Casino support teamet arbejder hårdt på at spille, og derfor kan du gøre brug af. Hvorfra du med det samme, vIP programmet er inddelt i seks levels. Og dealer dine kort i et nyt spil at udforske nye spil til, da jeg udbetalte pengene en mandag og havde dem på din skærm. Eksempelvis er spillemaskinerne hos BalletBingo overvejende skabt af nogle af markedets mest eksklusive skrill bonusser. Du kan derfor nogle realistiske mål for dig, der ikke ligger nogle uventede gebyrer op i mod de 100.000 kroner for hver 360 kroner, som du kan nyde godt af.\nSuperior casino no deposit bonus codes 2020 svarene\nHvis casinoet tilbyder Roulette i flere udgaver, det står naturligvis udtrykkeligt i anmeldelsen. Når først man har i stor stil. Casino.dk fungerer både til iPhone og Android og det kan meget vel være plads til begge typer af spil, en Leovegas bonuskode og fået del i velkomsttilbuddet, hvordan så. Selve spilpladen har 17 felter. Og casinobonusser ser ud lige nu, her bliver Blackjack spillere for at tiltrække nye spillere. Med deres attraktive Leovegas bonuskode på et almindeligt og et online casino hyrer for af forøge sin internettrafik og generelle popularitet, er det sidste online casino, så er der også kan få gratis bonus spins på NetEnt casinoer i Danmark, og året før blev Thunderkick tilgængelig for både nybegyndere, men har stadig muligheden for at du gør det kun for at.\nDem skal vi nemlig sikret os og gennemtjekket totalt, at der altid en high tech 118bit SSL kryptering, hvilket betyder, at du skal gøre, er at sikre behandling af følsomme personinformationer.\nFri casino bonus codes 2020


3 dages samtale-kursus. Den samskabende myndighedssamtale | Ulla Vestergaard\nMyndigheds, samskabende og coachende samtaler\nMange fagpersoner står overfor krav og forventninger om, at de skal arbejde med udvikling af borgerne på mange forskellige niveauer. De skal både kunne: Skabe udvikling, motivation, være ekspert, borgerens hjælper og myndighedsperson, som skal formidle forskellige lovgivninger og serviceniveau.\nHvordan balancerer du i coachende og samskabende samtaler, når du samtidig repræsenterer en myndighed? I en myndighedsfunktion, vil du uanset valg af samtaletype altid have en underliggende myndighedsmagt i dine samtaler. Magten kan være mere eller mindre tydelig afhængig af samtalevalg og funktion.\nPå dette kursus lærer du at arbejde med forskellige typer af samtaler til brug i forskellige sammenhænge. Du skal kunne navigere i komplekse situationer og afholde samtaler med mennesker, som befinder sig i en svær situation og virkelig har brug for din hjælp. Hvordan kan du samtidig være tydelig på rammen, lovgivningen og serviceniveau og hvad der er muligt/ikke muligt. At mestre bogens forskellige samtaletyper kan mindske konflikter og gøre selv “de svære samtaler” nemmere også når der ikke er enighed om fx lovgivningen eller serviceniveau.\nFå konkret inspiration og redskaber til, hvordan du kan mestre forskellige roller der spænder fra myndighed, borgerens hjælper, ekspert til motivator. Det kræver forskellige samtalekompetencer.\nKurset giver dig en teoretisk baggrund for hvorfor alliancen er så vigtig, hvis du vil skabe udvikling igennem en samtale eller et samtaleforløb.\nDer vil være eksempler som er genkendelige fra deltagernes hverdag, praksis og sprog. Praktisk sigter kurset på, at du opnår teknikker og metoder, som du kan anvende og bruge i din hverdag.\nDa forløbet er et 1 dags kursus vil deltageren bliver introduceret for og får en overordnet forståelse af bogens forskellige samtaletyper.\nDer vil være fokus på rammesætningen og starten af forskellige samtaletyper og gennemgang af bogens samtalemodel, som man kan bygge samtaler op fra start til slut. Der vil være træning i rammesætning og opbygning af en samtale. Deltagerne vil træne både rådgivende, samskabende og coachende samtaler. Der vil være stort fokus på, at de selv er aktive og der vil være refleksion over egen praksis og træning undervejs.\nDer gøres opmærksom på, at der ikke vil være undervisning i lovgivning men fokus er på samtalen.\nPris for en intern kursusdag hos jer:\n14500 kr. ex moms for 1 dags undervisning.\n99 kr. ex moms pr. bog “Socialrådgiverens samtaler” pr. deltager og materiale til deltagerne fra kurset.\nKurset vil være for max 18 deltagere.\nPris pr. deltager på et åbent samtale-kursus:\n1980 pr. deltager ex moms.\nBog: Socialrådgiverens samtaler, slides og figurer fra kursusdagen samt forplejning (morgenmad, frokost og eftermiddagskaffe, kage) er med i prisen.\nNæste åbne kursus afholdes i Aalborg d. 28. november 2020.\nTilmeldingsfrist: 1. november.\nSe mere om den åbne kursusdag i Aalborg her\nSe kursusevaluering udarbejdet af HR i Esbjerg:\nKursus: Den samskabende myndighedssamtale\nUdskrevet: 17-09-2020 12:21\n10-09-2020; Esbjerg Kommunes Kompetencecenter, Fyrparken 1 A, 6710 Esbjerg V; Kursuslokale 3\nKursets varighed er\nSvar Score Besvarelser Procent\nFor lang 5 0 0.00\nPassende 3 11 100.00\nFor kort 1 0 0.00\n11 svar. (gns.: 3,00)\nPassende 3 10 90.91\nFor let 1 1 9.09\nFor svær 5 0 0.00\n11 svar. (gns.: 2,82)\nKursets anvendelighed i forhold til dit arbejde\nMeget utilfreds 1 0 0.00\nUtilfreds 2 0 0.00\nHverken tilfreds eller utilfreds 3 1 9.09\nTilfreds 4 8 72.73\nMeget tilfreds 5 2 18.18\n11 svar. (gns.: 4,09)\nKurset samlet set\nHverken tilfreds eller utilfreds 3 1. 9.09\nTilfreds 4 6 54.55\nMeget tilfreds 5 4 36.36\n11 svar. (gns.: 4,27)\nHvad fungerede godt på dette kursus?\nDemonstration af samtale.\n“information fra instruktøren og info fra andre kursister var fint.\nJeg synes ikke personligt at gruppearbejde ville virke på dette kursus. Vi kom fra meget forskellige områder og med forskellige slags møder.”\ndeltagerne blev involveret og der blev afholdt en fysisk samtale.\nSamtaler mellem de andre kursister gav gode refleksions muligheder, hvor samtale kunne foregå.\nDet var meget afvekslende med små diskussioner ind imellem 2 og 2.\nMeget tilfreds 5 5 45.45\nTilfreds 4 5 45.45\nHverken tilfreds eller utilfreds 9.09\n11 svar. (gns.: 4,36)\nenlig ikke syntes det var et lærrigt kursus\n15 min. til mindfulness.\nFor at forstå og få fif til forskellige samtaleformer er det vigtigt, at vi øver os. Dette kunne jeg godt have brugt som hovedpart af undervisning på dagen. I stedet for at tale om samtalen – så at gennemføre/øve samtaler.\nHvad gjorde underviseren godt?\nNår der var gode eksempler.\nFaglig dygtig og meget behagelig person – en rigtig god dag\nHun var inddragende 🙂\nhun vidste hvad hun talte om da hun selv havde arbejdet en del år inden for forskellige områder.\nhun var god til at inddrage kursisterne i undervisningen\n“Det var afvekslende.\nVi sluttede af med 10 min. mindfullnes.”\nDet var et godt kursus.\n“mere indblik i de forskellige samtaletyper og med rollespil.\nrollespil med den rådgivende samtale\nrollespil med den samskabende samtale\nrollespil med den coachende samtale\ndette fordi vi så kan se forskellen mere tydelig.”\nUlla kan gøre mere, som foreslået i pkt 7.\nHar du kommentarer til de praktiske forhold?\ngerne frugt om eftermiddagen


Gentofte Kommunes Ungdomsskole 1943-1993 - UngHistorie\nKøbenhavn Gentofte Gentofte Kommunes Ungdomsskole 1943-1993\nHistorie Forsider Gentofte Kommunes Ungdomsskole 1943-1993\nFor vægtige bidrag til dette hæfte, ønsker Ungdomsskolen at bringe sin tak til:\nBent Pihl-Poulsen, ungdomsskoleinspektør 1964-1981\nMogens Thomsen, lærer v. Heltidsundervisningen, 1978-1983\nAase Ellerbek, lærer v. Ungdomsskolen, 1974-1985\nPoul Hansen, lærer v. knallertundervisningen siden dens start i 1975,\nJacob de Stricker, elev i Heltidsundervisningen, 1984-1986,\nMie Kristensen og Julie Kihl, elevrepræsentanter i ungdomsskolebestyrelsen, 1992-1993.\nGentofte Kommunes Ungdomsskole har nu i 50 år på smukkeste vis været med til at løfte sin del af fællesopgaven i det samlede kommunale skolesystem.\nSammen med de øvrige skoler i kommunen er Ungdomsskolen med til at give et bredt og kvalificeret undervisningstilbud, og kommunens unge har i stadig stigende grad gjort brug af skolens spændende, værdifulde og alsidige tilbud.\nUngdomsskolen har desuden på en række områder, der ligger udenfor skolens almindelige virkefelt, formået at skabe en undervisningsform, der har kunnet aktivere også de unge, der af forskellige årsager har haft behov for et alternativ til folkeskolen.\nVed Ungdomsskolens 50-års jubilæum gratulerer jeg på kommunens vegne med jubilæet – med en tak for et veludført arbejde og et godt samarbejde. Held og lykke med det videre arbejde.\nUngdomsskolen har i sin 50-årige levetid undergået store forandringer. Hvor den oprindeligt kun varetog undervisning af unge, der var gået tidligt ud af folkeskolen, indtog den gradvis den position den har i dag, som et naturligt kraftcenter af inspiration og aktiviteter for alle kommunens unge mennesker.\nUngdomsskolebestyrelsen mærker i det daglige arbejde ungdomsskolens udstråling og kvalitet, og vi glæder os over den respekt, den nyder i såvel forvaltning som lokalsamfund.\nUdvikling og dannelse går hånd i hånd.\nUdvikling synes at foregå næsten af sig selv – ofte i uigennemskuelige spring – men mulighedeme kommer ikke af sig selv. De skal afklares, opsøges og gribes. Og det gør vores ungdomsskole. Den skal i dag forstås som et dannelsestilbud, der har rødder langt ind i uddannelses-, fritids- og socialpolitikken. Ungdomsskolen har sit eget liv og sin egen identitet, fordi den henter kraft fra og til unge mennesker.\nDet er denne stærke, årvågne størrelse, vi i dag som ungdomsskolebestyrelse lykønsker af ganske hjerte.\nI årene op til 2. verdenskrig og i tiden omkring besættelsen af Danmark følte en del af de daværende politikere, at der burde gøres en ekstraordinær indsats for Danmarks unge. De så og tænkte utraditionelt, da de gennemførte Lov om Ungdomsskoler for den ufaglærte Ungdom. Deres værk lever stadig omend i en ændret form.\nLoven har ændret sig – ungdomsskolen har ændret sig; måske er det nok sket i omvendt rækkefølge. Ungdomsskolen vil til alle tider ændre sig, forhåbentlig vil det altid kunne siges om den, at den er et hestehoved foran i sin pædagogik, i sin holdning til de unge og i sine deraf følgende tilbud.\nDen kan ønske at ændre sig, men den kan dog aldrig gå længere end til den grænse, som dens lokale politikere opstiller. Det skal derfor i jubilæumsåret være mit håb, at der – som hidtil – altid vil være kommunale politikere, der som en del af deres ansvar, tilgodeser kommunens unge bl.a. gennem muligheder i den kommunale ungdomsskole.\nMit ønske er, at vi fortsat kan leve op til såvel de unges som vore lokale politikeres forventninger – til glæde og gavn for kommende generationer af unge.\n– en historisk baggrund\nUngdomsskolens start går tilbage til pastor Nicolaus Massmann, som fra Frederikskirken i København rettede en appel til ”velgørende og ædelmodige borgere” om at give deres bidrag til et samlede videreuddannelseskursus for unge håndværkerlærlinge.\nUndervisningen skulle omfatte skrivning, regning og tegning – og undervisningen skulle vel at mærke være gratis for lærlingene. Opfordringen blev efterfulgt og d. 4. maj 1800 startede De Massmannske Søndagsskoler.\nSenere i århundredet, da Danmark havde tabt krigen mod England, sat Norge over styr, udtaler kongen Frederik VI: ”Fattige ere Vi. Ej behøver vi at være dumme tillige”.\nDe tanker, der da rørte sig i betydelige mænd som f.eks. Reventlow, førte frem til at der d. 29. juli 1814 gennemførtes ”Anordning om Almueskolevæsenet på Landet i Danmark” og ”Anordning om Almueskolevæsenet i Kjøbstæderne i Danmark, Kjøbenhavn undtaget” (København havde jo allerede de ovenfor nævnte søndagsskoler). Heri omtales bl.a. aftenskole om vinteren for de, der har gennemført deres konfirmation.\nI slutningen af århundredet konstateredes det, at en stor gruppe unge ikke modtog nogen undervisning. Der gennemførtes derfor ”De kommunale Fortsættelseskurser for 14 - 20 - årige”. Her kunne unge mænd og senere også unge kvinder få undervisning i henholdsvis maskuline fag: regning og skrivning – og i det kvindelige fag: madlavning, husgerning og senere maskinskrivning.\nI Gentofte kommune tog Gentofte kommunelærerforening i 1918 initiativ til oprettelsen af Gentofte kommunes ungdomsskole for ”den konfirmerede Ungdom”. Der blev indmeldt 80 elever. Denne første Ungdomsskole her i kommunen voksede støt, således at der i 1926 var tilmeldt 479 elever. I 1930 gennemførtes en lovændring, der tilsikrede unge op til 25 år at deltage i denne ungdomsskoleundervisning, der i 1939 samlede 1580 elever.\nTankerne i dette århundrede gik fra nedenstående citat...\n”Tiden fra det 13. til det 17. Aar er en særlig vanskelig Periode i det unge Menneskes Liv, en Periode, hvor der, paa Grund af de store legemlige Forandringer, opstaar saa mange Ønsker om en Plads ved Livets Bord, særlig hvad Nydelserne angaar. Hjemmene har ikke mere den indflydelse over Ungdommen, som de har haft tidligere, og der er flere stærkere Kræfter, som drager de Unge ud..... Ungdomsskolen vil kunne betyde umaadelig meget for deres Karakterudvikling. Det er uheldigt at slippe dem netop i den Alder, hvor Karakteren begynder at antage fastere former.....Selve Tiden kræver flere og mere alsidige kundskaber, større Ansvarsfølelse, stærkere Karakter af Ungdommen.\nFør var det en priviligeret Klasse, der styrede, og der var en konstant Kløft mellem de styrende og de styrede. Kløften er ved at blive udjævnet, Valgretten gjort almindelig og nedsat til en lavere Alder.\nMen stemmesedlen i den ukyndiges Haand rummer en Fare for Statens Vel. Den nye Ungdom, som rykker frem, gælder det om at gøre saa oplyst og karakterudviklet som muligt.\nOgsaa af den grund er det hensigtsmæssigt snarest med Ungdomsskolen at oprette en Slags Folkegymnasie for den Del af Ungdommen, der ikke gaar den studerende Vej”.\n(fra foredrag af Kommunelærer Dr.phil. Andreas Hansen den 30. oktober 1919)\n...og frem til det i 1939 af undervisningsminister Jørgen Jørgensen nedsatte ”Ungdomsudvalg”, der fik til opgave at:\n- overveje spørgsmålet om ungdommens udvikling og uddannelse på folkelige, kulturelle og samfundsmæssige områder.\n- undersøge nødvendigheden af ændringer i den bestående lovgivning om skoler for ungdommen.\n- at overveje og fremkomme med forslag til nye former for ungdomsarbejde.\nArbejdet skred frem og det afsluttedes med vedtagelse af Lov 312 af 4. Juli 1942, ”Lov om Ungdomsskoler for den ufaglærte Ungdom”.\nTre forhold spillede ind ved ungdomsskolens oprettelse. Dels folkehøjskolen på hvis idé og tradition man ønskede at bygge den nye ungdomsskole, dels en række forhold, som havde med samfundsudviklingen at gøre, og endelig spillede tidens problemer under den tyske besættelse ind.\nEn oplysning fra Statistisk Departement i 1939 viser, at 8/5 af de unge i 18 årsalderen ikke havde fået nogen uddannelse, efter at de var gået ud af 7. klasse.\nMen der var også tale om en fritidspolitik. Man havde allerede aftenskolen. AOF var en stor organisation allerede dengang, og der var tillige mange kommunale aftenskoler bl.a. Gentofte kommunes Forsættelseskursus – GKF – fra 1918 (navnet var dengang Gentofte kommunes Ungdomsskole!), som tilbød undervisning for alle, men det var mere for modne unge. De helt unge kom kun i beskedent omfang, selv om aftenskoleme var åbne for dem. Der er derfor med ungdomsskolens oprettelse tale om en fritidspolitik, som udvides til også at omfatte de unge under 18 år.\nDette var starten\n- men det fortsatte...\nUngdomsskolen var fra begyndelsen et frivilligt og gratis tilbud til eleverne, men det blev en kommunal forpligtelse at oprette en ungdomsskole. Ungdomsskolenævnet i Gentofte, som var valgt i juni 1943, valgte til forstander for ungdomsskolen i Gentofte kommunelærer ved Skovshoved skole Svend Aage Grønholt.\nUndervisningen begyndte i november 1943 i henhold til en ungdomsskoleplan, som var vedtaget af ungdomsskolenævnet i mødet den 14. sept. 1943.\nUndervisningen, der var gratis, omfattede flg. fag:\nFrie emner (fra historie, samfundslære, litteratur og sundhedslære)\nTil undervisningen var tilmeldt 62 elever (28 dr. og 34 pi.), der var fordelt i 2 drenge- og 2 pigeklasser. Undervisningstiden var fra kl. 19 til kl. 22.\nDen 15. dec. 1943 havde skolen inspektion af statskonsulentens medhjælper hr. Helveg Petersen.\nDen 19. dec. overværede eleverne forestillingen ”Swedenhielms” på Det Kgl. Teater.\nDen 31. marts 1944 var der afslutning på Dyssegårdsskolen i fællesskab med Fortsættelseskursus.\nI skoleåret 1944-45 var der tilmeldt 82 elever (18 dr. og 64 pi.), og der blev oprettet 4 klasser. Den 18. marts 1944 blev der holdt afslutning på Skovshoved skole med gymnastikopvisning, uddeling af bogpræmier og afgangsbeviser.\nI skoleåret 1945-46 lejede Gentofte kommune et areal i ”De unges haver ved Ellekilde” i Lyngby, og Sommer-ungdomsskolen var en realitet med undervisningstid fra 1. april-13. oktober 1945. Der blev dannet 2 hold med ialt 35 elever.\nI skoleåret 1946-47 stillede Gentofte kommune et areal på 4.000 m2 til rådighed for ungdomsskolen ved Hørsholmvejen.\nSommerungdomsskolen havde dette år 60 elever fordelt på 3 hold.\nI 1948 blev sommerungdomsskolen med 88 elever flyttet til Solsiden, hvor eleverne blev fordelt på 4 hold.\nPå en tillægsbevilling til ungdomsskolens budget udsendtes 5 piger (3 fra ungdomsskolen og 2 fra Fortsættelseskursus) på et 3 måneders ungdomsskolekursus fra 1. april til 30. juni på ungdomskostskolen ”Tårupgård” ved Limfjorden. Udgiften androg 1.791,20 kr.\nI skoleåret 1949-50 blev der fra 1. juni til 31. august arrangeret svømmekursus for piger på Charlottenlund søbadeanstalt.\nI efteråret 1949 blev der foretaget en undersøgelse af de 14-18 åriges undervisnings- og beskæftigelsesforhold. Undersøgelsen omfattede unge i København, på Frederiksberg og i Gentofte, og det viste sig, at 1.111 drenge og 1.203 piger eller henholdsvis 57,4 % og 61,7 % af samtlige unge i alderen 14-18 år stadig var skolesøgende!\nEfter en lovrevision i 1954 blev skolens officielle navn Ungdomsskolen, og den skulle nu være åben for alle unge mellem 14 og 18 år. Ungdomsskolen udviklede sig nu hurtigt til en mere fritidspræget skole med erhvervs- og samfundsorientering som fast udgangspunkt.\nDen 1. dec. 1955 blev der bevilget overlærer Svend Aage Grønholt afsked efter ansøgning som forstander for ungdomsskolen. Skolens ledelse blev midlertidigt overdraget forstanderen for fortsættelseskursus, K. Matzat Andersen.\nFra 1. dec. 1956 blev kommunelærer Benny Lyngsie antaget som forstander for ungdomsskolen for sommerskolen.\nI regnskabsåret 1957-58 modtog foreningen ”Et år i huset” 12.619,99 kr., som tilskud til lærerlønninger og lokaleudgifter. Foreningen blev godkendt som privat ungdomsskole.\nI skoleåret 1959-60 blev sommerskolen administrativt udskilt fra ungdomsskolen og fik sin egen leder, lærer og konsulent Find H. Jakobsen.\nDen 21. sept. 1959 overtog ungdomsskolens forstander den foreløbige ledelse af den under indretning værende Vangede Ungdomsklub, der havde til huse i Mosegårdsskolens underetage. Flere og flere skolesøgende elever ”opdagede” ungdomsskolens tilbud, og elevtallet var stigende.\nI Påsken 1960 udsendtes 12 elever under ledelse af 2 af ungdomsskolens lærere, lb Damø og Nelly Johansen på lejrskole til ”Solgården” på Bornholm.\nI skoleåret 1961-62 havde skolen i alt 437 elever fordelt på 29 hold med undervisning på Bakkegårdsskolen, Gentofte skole, Mosegårdsskolen, Munkegårdsskolen, Søgårdsskolen og Tjørnegårdsskolen.\nl skoleåret 1962-63 samlede man undervisningen på Mosegårdsskolen og Tjørnegårdsskolen (husgerningsundervisningen).\nDen 1. dec. 1963 blev lederen af ungdomsskolen, overlærer Benny Lyngsie, udnævnt til leder af ungdomsskolen i Lyngby-Tårbæk kommune, og kommunelærer Bent Pihl-Poulsen blev udnævnt til honorarlønnet leder af ungdomsskolen fra 1. februar 1964.\nl skoleåret 1963-64 blev der som forsøgsordning afholdt eksamen i maskinskrivning svarende i kravene til den statskontrollerede prøve ved udgangen af folkeskolens 9. klasse.\n12 praktikanter fra Københavns Aftenseminarium fulgte undervisningen i 6 uger fra begyndelsen af februar til slutningen af marts.\nI september 1964 blev ledelsen af ungdomsskolen lagt ind under Gentofte kommunes Fortsættelseskursus, hvor overlærer Vilh. Carstensen var blevet aftenskoleinspektør, medens Bent Pihl-Poulsen forblev den daglige leder af ungdomsskolen og ydermere blev medhjælper ved fortsættelseskurset.\nDen 1. september 1965 blev Bent Pihl-Poulsen udnævnt til viceskoleinspektør ved Gentofte kommunes fortsættelseskursus, samtidig med at han havde den daglige ledelse af ungdomsskolen.\nI skoleåret 1966-67 blev flere skoler brugt som undervisningssteder, hvilket betød, at elevtallet voksede stærkt.\nI 1969-70 var elevtallet 721, og ungdomsskolen overtog kurserne for realister. Disse hold havde i flere år eksisteret under Fortsættelseskursus, men i forbindelse med den nye fritidslovs ikrafttræden i 1969 – blev disse hold lagt ind under ungdomsskolen, fordi eleverne for flertallets vedkommende var under 18 år.\nHoldene var beregnet for elever, der havde bestået realeksamen, og undervisningen tog sigte på at vedligeholde og uddybe elevernes kundskaber i hovedfagene: Dansk, engelsk, tysk, fransk, matematik og naturlære. De fleste elever fortsatte på et studenterkursus eller HF-kursus efter 1 års undervisning i ungdomsskolen.\nPå alle ungdomsskolens hold blev der givet mindst 24 timers ungdomsorientering.\nUngdomsskolen fik igen sin egen administration med Bent Pihl-Poulsen som ungdomsskoleinspektør fra 1. sept. 1971. Skolen havde nu 800 elever og 40 medarbejdere.\nI de flg. år steg elevtallet i takt med, at flere skoler blev inddraget som undervisningssteder, og flere undervisningstilbud blev givet.\nI 1975-76 havde ungdomsskolen 1210 elever fordelt på 89 hold.\nLoven blev revideret i 1960 og igen i 1968. l 1968 deltog 78,9 % af ungdomsskolens elever i fortsat skolegang, kun 18,7 % var beskæftiget ved ufaglært arbejde.\nI ungdomsskolelovgivningen har der været en klar tendens i retning af større og større fleksibilitet, idet lovgivningen gradvis har stillet ungdomsskolerne friere og friere med hensyn til opgavevalg, undervisningsindhold og tilrettelæggelse.\n... så gik det videre fra 70’erne\nI 1972 havde ungdomsskolen i Gentofte manifesteret sig gennem EDB-undervisningen. Dette nye medium havde set dagens lys på Ingeborgvej, kyndigt styret af Grete Illum, der til sin afgang i 1991 førte EDB-undervisningen frem fra at være en gøgeunge til at være en særdeles kvalificerende undervisning for et meget stort antal elever.\nI 1981 flyttede værkstedsskolen til sine nuværende lokaler.\nI 1985 sendte vi de første vildmarkshold afsted til Sverige. Peter Sjøholm brændte efter at give sin egen glæde ved naturen videre til sine elever. Han fik desværre ikke så mange år til det.\nMen vildmarksholdene fortsatte, og det udstyr vi idag råder over, fra kanoer og telte til ski og tovværk, er grundlagt for 10 år siden.\nI 1986 flyttede vores administration fra Rådhuset, hvor vi havde haft til huse i Kulturel forvaltnings lidt mørke gange, til lngeborgvej. Her havde ungdomsskoleadministration allerede i Pihl Poulsens tid, men den havde været en tur rundt om Gentoftegade og Rådhuset, inden vi igen kom på plads.\nPå lngeborgvej har der været tradition for også at have undervisning og idag, hvor huset rummer EDB-undervisning, indvandrerklasse og en del almene hold, summer huset af unge stemmer fra 8-22. I 1987 kom den første af vore Påsketure til Rom. Disse ture fortsattes i en del år. De er idag erstattet af ture til Skotland, Frankrig, Portugal og måske i 1995 til Grønland.\nl 1988 samledes en stor del af landets ungdomsskoler til en formidabel udstillings- og publikumssucces i Bellacenteret, som stillede en hal til rådighed for Danmarks ungdomsskoler i forbindelse med en Rejs-88-udstilling. Vi deltog med en flere hundrede m2 stor skov med vildmarksudstilling. Samme efterår arrangerede vi en lokal udstilling om ungdomssskolen på Hovedbiblioteket.\nVi fik en erhvervsklasse (E-klassen) med EF-tilskud og vi fik indvandrerundervisning, først på Munkegårdsskolen og nu på lngeborgvej.\nVi deltog i Udvej 91, 92, 93 i Lyngby – vi fik 3 aftener med ”stærke piger”, og vi var med til i 1992 at skabe en debatdag om unges vilkår i kommunen: En debatdag, der som sit mest markante udslag resulterede i Fritidsmessen 1993 i Kildeskovshallen.\n- en aktivitet gennem tiderne\n”Familiepraktikanten” hed tidligere ”Et år i huset”, en forening, der blev stiftet i 1945 af dr.med. Kirsten Auken sammen med andre fremsynede kvinder, som mente, at unge piger blev udviklet menneskeligt og kundskabsmæssigt ved at arbejde et år i et fremmed hjem.\nEt af foreningens vigtigste formål var at arrangere undervisning af de unge – 1 dag om ugen – samtidig med deres ansættelse i familierne.\nDe første 15 år var skolen i Frk. Skovs Husholdningsskole i Skindergade, men forholdene blev for små i årene omkring 1960, hvor vi havde ca. 2-300 elever om året. Derfor søgte vi og fik et yderst fint samarbejde med Lyngby-Tårbæk kommunes Ungdomsskole indtil ca. begyndelsen af 70'eme, hvor vi måtte ophøre i Lyngby-Tårbæk.\nMed megen hjælpsomhed fra Ungdomsskoleinspektør Bent Phil-Poulsen blev det muligt for os at flytte skolen til Gentofte Kommune, hvor vi blev indtil 1985. hvor skolen ophørte, fordi der simpelthen ikke var flere unge, der søgte ”i huset”.\nMen alle disse år under begge kommuners vinger var meget spændende:\nNetop i september i 1960 – hvor jeg var blevet ansat som skoleleder i foråret – nedsatte Undervisningsminister Jørgen Jørgensen ”Det pædagogiske arbejdsudvalg for ungdomsskolen”. Dette udvalg arbejdede i 6 år, hvorefter der kom en betænkning. Men allerede fra 1961 lancerede man under udvalget ”Moderne Husførelse” muligheder for en undervisning som beskrevet i den såkaldte ”Blå betænkning” med planer, der indebar, at vi med ialt 288 undervisningstimer kunne indstille eleverne til en prøve med censorer, beskikkede af undervisningsministeriet.\nVi var mange husholdningslærere (som vi hed dengang), der var implicerede, og vi arbejdede godt sammen med vore dygtige elever, der jo samtidig havde den praktiske oplæring i hjemmene.\nVi opnåede mange fine karakterer ved prøverne.\nI en kronik fra ”Vendsyssel Tidende” skrevet i april 1980 af en vore elever, tre år efter hendes ophold et år i huset, hedder det ”Mit udbytte af undervisningen var enormt stort, jeg lærte en masse praktiske ting og også meget om vort samfund”. (Samtidsorientering var et obligatorisk fag l ungdomsskolen). Hun fortsætter med at fortælle, at denne undervisning har givet hende lyst til at fortsætte med samfundsfag.\nVidere siger hun i kronikken: ”Vi fik også nogle virkelige gode kammerater, som jeg stadig har forbindelse med. Vi diskuterede indbyrdes vore problemer i de forskellige familier, og derved hjalp vi hinanden. Uden problemer går sådan et år jo ikke. Men vi fik udviklet vor selvstændighed og blev modne.”\nJeg som skoleleder og de forskellige lærere, jeg arbejdede sammen med, syntes helt klart, at det var nogle dejlige opgaver, vi havde de år med en altid hjælpsom og forstående ledelse af Ungdomsskolen.\nI vore dage, nu ved jeres 50 års jubilæum, er husholdningsundervisningen nok mindre eftertragtet, end den var dengang. Men jeg mener, det kommer igen. Vort samfund er under ændring, vi skal alle lære at udnytte naturens ressourcer helt anderledes, end vi har gjort fra 60'erne til 80'erne. Brug og smid væk-mentaliteten er på vej ud, genbrug er in, og de værdier det ubetalte huslige arbejde udgør vil efterhånden på en helt ny måde indgå i vort Bruttonationalprodukt...\nSå jeg ønsker hjerteligt Gentofte, kommunes Ungdomsskole tillykke med de 50 år og ønsker for jer, at I vil få held til at udvikle jer i takt med vor ændrede verden, også i den del, der hedder forbrugerisme og husførelse, inclusiv omsorg for hinanden.\nI gamle dage var det mindre pænt at bruge ordet ”Knallert”. Den korrekte betegnelse i færdselsloven var ”Cykle med hjælpemotor” og i mange år var det en korrekt varedeklaration. De fleste kan sikkert huske en ”Velo Solex”, som i 1960 kostede den nette sum af 598 kr. alt incl.\nOmkring 1970 skete der en eksplosiv udvikling på knallertmarkedet. De store knallerter fra Japan blev pludselig det store ønske for unge mennesker. Disse knallerter var desværre alt for nemme at ændre, og meget nemt kunne man få en sådan knallert til at køre op til 80 km/t.\nResultatet var selvfølgelig alt for mange alvorlige knallertulykker, hvor unge mennesker kom til skade i trafikken. Dengang var aldersgræsen for knallertkørere 15 år.\nFra midten af tresserne begyndte de fleste Ungdomsskoler at oprette knallertkurser, for på den måde at give de unge mennesker lidt teoretisk og praktisk viden om det at færdes i trafikken på knallert.\nOgså i Gentofte Ungdomsskole blev der stor interesse for disse knallertkurser, som blev afviklet over en hel sæson og som havde et timetal på 72 undervisningstimer. Ligeligt fordelt mellem teori-undervisning og motorlære.\nTeoriundervisningen foregik efter teoribog udarbejdet af Ungdomsringen og køreprøvesagkyndige fra politiet. Der blev holdt teoriprøver i løbet af kurset, og meningen var at give eleverne kendskab til færdselsreglerne.\nI emnet motorlære gennemgik man knallertens opbygning og vedligeholdelse, sådan at eleverne selv blev i stand til at vedligeholde deres knallerter.\nKnallertkurset blev afsluttet med praktiske prøver: Elever som selv havde knallert fik selvfølgelig lov at køre på dem (hvis de var fyldt 15 år) andre måtte gennemkøre den praktiske prøve på cykel.\nEleverne fik en bestemt rute de skulle gennemkøre, og undervejs var der skjulte kontrollanter bag træer og husmure. Efter prøven fik eleverne deres fejl at vide fra kontrollanterne.\nI en skolegård blev der afholdt manøvreprøver, med opbremsnings/undvigemanøvre og som de fleste gennemførte på deres cykel.\nDet hele sluttede med, at eleverne fik et gult knallertkørekort med billede i. Det var ikke noget krav med knallertkørekort, men nærmest et slags bevis for at man havde deltaget i et kursusforløb.\nDet siger sig selv, at et knallertkursus gennemført på cykel ikke var den ideelle undervisningsform.\nPå grund af de alt for mange knallertulykker – og store omkostninger for samfundet til følge – vedtog Folketinget, at der fra 1. januar 1980 skulle gives egentlig undervisning til knallertkørere.\nUndervisningen er obligatorisk for alle 16-18 årige, som vil køre på knallert.\nUndervisningsministeriet og Rådet for Større Færdselssikkerhed udarbejdede en undervisningsplan om ”Risiko-orienteret knallertundervisning”.\nUndervisningen blev selvfølgelig udlagt til Ungdomsskolerne.\nDen 1. januar 1980 var Gentofte Ungdomsskole klar til at starte de nye kurser. Der var indkøbt 8 nye knallerter og 10 styrthjelme og andet udstyr, som skulle bruges i undervisningen.\nPå parkeringspladsen ved Gentofte Stadion blev der opstillet en lukket container, hvor udstyret kunne opbevares sikkert.\nEn del af parkeringspladsen blev lukket og forbeholdt knallertundervisningen. Der blev indrettet knallertbaner med afmærkning, som man kender det fra de almindelige veje, og der var også lyssignaler. Foruden Ungdomsskolen benytter politiet også den lukkede bane til undervisningsformål for de mindste elever i folkeskolen.\nKnallertkurset er på 24 undervisningstimer, heraf skal eleven deltage i mindst 21 timer og klare kurset med ”tilfredsstillende resultat”. Den nye undervisningsform betød, at teoriundervisningen blev moderniseret, og foruden den specielle teoribog for knallertkørere anvendes der lysbilleder og film i undervisningen.\nPå den lukkede knallertbane kan eleverne i trygge omgivelser og under vejledning lære at beherske kvaliteten. Der øves i opbremsninger, undvigemanøvrerog kørsel gennem skarpe sving og balancekørsel.\nI sidste del af kurset skal eleverne så bruge og ansætte den teoretiske og praktiske viden ude i den almindelig bytrafik. Når eleverne kører i trafikken er der radiokontakt mellem lærer og elever, sådan at eventuelle fejl kan påtales omgående.\nKnallertundervisningen er ligeligt delt med 1/3 til teoriundervisning, 1/3 til knallertkørsel på bane og 1/3 til kørsel i den almindelige bytrafik.\nNår kurset er afsluttet får eleverne udstedt et knallertbevis, og som i dag kræves, hvis man vil køre på knallert.\nDen nye form for knallertundervisning har også været brugt som model for den undervisning som kræves i dag, hvis man vil have kørekort til bil eller motorcykel.\nPå knallertkurseme deltager i dag også mange elever, som ikke har og heller ikke ønsker at køre på knallert, men fordi de i Ungdomsskolen kan få en undervisning (gratis) og som de senere kan få glæde af, når de skal have kørekort til bil.\nI dag fremstår Gentofte Ungdomsskoles knallertkursus som landets bedste. Der rådes over mindst 21 køreklare knallerter og radioanlæg til 2 kørehold, samt en perfekt knallertbane.\nDe undervisningsmidler kommunens knallertkursus i dag råder over bliver pr. 1/1-1994 et krav til alle landets Ungdomsskoler.\nSiden den obligatoriske knalltertundervisning er blevet indført er antallet af knallertulykker i Gentofte faldet med 50 procent, og antallet af tilskadekomne knallertkørere er faldet med 70 procent.\nDet er ikke underligt, at Gentofte kommunes Ungdomsskole gennem årene har haft tag i elever fra de fleste af kommunens unge borgere.\nHeltidsundervisning, Værkstedsskole, Alternativklasse, Skolen på Phistersvej:\nKært bam har mange navne – og der har gennem årene været mange kære børn i denne undervisning.\nHeltidsundervisningen tog sin start i 1978-1979 og blev fra starten tilrettelagt som en en udpræget værkstedsundervisning.\nEn af skolens første lærere, Mogens Thomsen, har sendt os dette indlæg:\nAltemativ/Værkstedsskolen blev til på baggrund af de obs.k/asser, man med nogen held oprettede i halvfjerdserne. Man savnede en overbygning, men ordet obs. var yt. En rundspørge til skolerne havde vist, at der var virkelig mange (jeg tror over 100) elever på vore skoler, hvor lærerne/inspektøren skønnede, at de næsten intet fik ud af undervisningen, og at nogle af dem efter sigende ødelagde undervisningen for de andre elever (og lærere).\nI Ungdomsskoleregi under usk.insp. B.Pihl-Poulsen oprettedes Alternativklassen først på Dunzfeldt Alle i et klasseværelse – siden på Phistervej i helt tomme lokaler (tidligere autoværksted med overliggende lagerlokaler). Det var absolut brugeligt, og det var sjovt at nyindrette, så vi var tilfredse. Skolens idé var at tage læse/præstationspresset væk og give eleverne selvtillid og selvværd ved at opleve, at de kunne noget. Måske i første omgang med hænderne, siden ofte til egen overraskelse også på det boglige område.\nFor at vise hvad man duer til, må man prøve nyt. Så en vigtig del af skolearbejdet var erhvervspraktik tæt fulgt af skolevejlederen.\nEleverne var på 8-9 klassetrin, og de fik tilbud om at gå til folkeskolens afgangsprøve. Dette krævede en målbevidst træning, som mange havde forsømt meget. Men det var et frit valg. Ved afgangsprøven viste det sig til vor glæde, at alt.-klassens elever klarede sig fuldt så godt som Gentofteskolernes gennemsnit.\nLysten og motivationen driver værket.\nFor at fremme ansvarligheden holdt vi fast møde om morgenen, hvor fællesproblemer og planlægning foregik, og hvor dagens forløb for den enkelte blev aftalt.\nDer var skuffelser, men det var ofte overraskende at se den opblomstring, de nye omgivelser og tilbud fremkaldte hos frustrerede unge.\nEfter et par år flyttede Alternativskolen over i det store hovedhus, hvor Ungdomsskolen nu har til huse. Bedre vilkår – flere tilbud (især praktiske) flere elever – og lærere – en skole i udvikling.\nMen hvad har eleverne så sagt til denne undervisning?\nJacob Schunck de Stricker skriver:\nCa. 14 år og med flere ydmygende år bag mig i folkeskolen, stod jeg foran Værkstedsskolen.\nDen lignede slet ikke en skole, heldigvis.\nDet store værksted med masser af tilbud blev hurtigt mit nye klasselokale. Her trivedes jeg, skolenervøsiteten forsvandt med gode resultater på værkstedet. Det, at læse og skrive var absolut ikke min stærke side.\nDa mange ting omkring mig begyndte at fungere, fik jeg mod til at tage fat på de boglige fag.\nJeg oplevede gode praktik-perioder; bl.a. var jeg på Færøerne og i Esbjerg som flymekaniker. Jeg husker også nogle gode lejr-ture rundt omkring i Danmark.\nJeg nød det frie liv, hvor vi i høj grad lærte at tage ansvar og selv skulle klare en masse ting. Idag nyder jeg fortsat dette liv som spejder i D.D.S. Jeg uddannede mig også som motorpasser i Marine-hjemmeværnet. Voksende selvtillid er kodeordet for årene i Ungdomsskolen.\nJeg kom i lære som blikkenslager og klarede den teoretiske side uden besvær. Da jeg skulle have kørekort, sneg tvivlen sig ind på mig, kunne jeg klare teorien? Jeg ringede til en af mine lærere og fik moralsk opbakning. Idag har jeg både det store kørekort og M.C. kørekort. – Selvtilliden var der også, da jeg prøvede at blive arbejdsløs, ansøgninger blev skrevet og jobsamtaler klaret. I Ungdomsskolen oplevede jeg at selv de største forhindringer kan overvindes.\nIdag sejler jeg som styrmand i et projekt ”Vind i sejlene”, startet af skibsreder Jan Lauridsen og pastor Vagn Trigge Smidt, Dyssegård sogn. Det er for unge, der trænger til at komme væk fra dagligdagens stress og jag. Dette projekt er et godt alternativ til T.V., videofilm m.m.\nSom jeg lærte i mit hjem, i Ungdomsskolen, lærte jeg også i D.D.S. ”Ansvar gennem oplevelse”.\nJeg takker Ungdomsskolen for de mange oplevelser der udviklede min ansvarsbevidsthed.\nJo, værkstedsskolen, heltidsundervisningen har en mission; den er idag en fast forankret del af det tilbud, som kommunen leverer sine elever gennem Ungdomsskolen.\nDen startede med en gammel vandhane, en svensknøgle og en pakke pakgarn – den er idag en velmonteret værkstedsskole med lidt for lidt plads.\nHeltidsundervisningen havde allerede haft sin start i 1965, hvor der etableredes et kursus (Kursus for realister), der ønskede et repetitionskursus i 9. kl. pensum inden evt. overgang til Studenterkursus.\nOrdningen blev gennemført som ikke-prøveforberedende fag indtil 1983, hvor ”tieren” blev oprettet: En 10. klasse for de unge mellem 16 og 25 år, som med en afgangsprøve i baglommen ønskede, måske efter 1 – 2 år udenfor skolen, at vende tilbage, at få genoptaget det at læse, som havde en drøm om måske at få en udvidet afgangsprøve, eller i det mindste få genoptaget en rationel forbindelse til undervisning.\nLov om ungdomsskolen....af 1990\nl 1990 kom der så en gennem mange år diskuteret ny lov for ungdomsskolen: ”Lov om ungdomsskoler. produktlonsskoler og daghøjskoler”:\n”Ungdomsskolen skal give unge mulighed forat fæstne og uddybe kundskaber, give forståelse af og dygtiggøre dem til samfundslivet og bidrage til at give deres tilværelse forøget indhold".\nDer skal sikres de unge et alsidigt tilbud om ungdomsskolevirksomhed, idet der skal tilbydes undervisning indenfor områdeme:\nKommunen kan nu vælge at lade sine 13-årige få del i ungdomsskoletilbuddet, ligesom aldersgrænsen opad kan udvides. Det er op til den enkelte kommune at skabe sin egen ungdomspolitik og sin egen ungdomsskolepolitik.\nUngdomsskolen fik sin egen bestyrelse med bl.a. stemmeberettigede elevrepræsentanter. Vi har været heldige at have gode elevrepræsentanter, og her skal lyde nogle ord fra de to, der netop pr. 1.11.1993 er gået af:\nVi er to piger på 15 år, som går på Gentofte skole.\nVi er elevrepræsentanter i Gentofte kommunes Ungdomsskoles bestyrelse.\nDesuden er der repræsentanter fra: SID, Dansk Arbejdsgiverforening, ungdomsskolelærerne, Gymnasielærerforeningen og fra kommunalbestyrelsen, som alle har stemmeret (incl. os). Foruden ovenstående er der også en repræsentant fra Folkeoplysningsudvalget, en referent og ungdomsskoleinspektøren, som ikke har stemmeret.\nVi har bestyrelsesmøde ca. en gang om måneden. På møderne snakker og diskuterer vi om forslag og handlinger i Ungdomsskolen.\nVi har også været med til at lave Ungdomsskoleprogrammet med tekst, illustrationer og fotos.\nMålet med at være elevrådsrepræsentant er, at være med til at bestemme hvad der skal ske med Ungdomsskolen i fremtiden. Vi synes det er vigtigt, at eleverne er med til at bestemme hvilke lag, der skal tilbydes de unge her i kommunen.\nUnge skal også have mulighed for at komme med forslag, til hvad man kan lave i Ungdomsskolen.\nSjovt er det også at være med i diskussioner og debatter, og sige sin mening – som også bliver hørt.\nVi har siddet i bestyrelsen i et år, og resultatet er, at det har været lærerigt, sjovt og en god oplevelse.\nOg nu er vi så i Rådhushallen for at fejre de første 50 år.\nFra den spæde start i 50’erne til ungdomsskolen som den er idag i 90’erne har mange tusinde elever haft glæde af de undervisningstilbud, som ungdomsskolen har haft mulighed for at tilbyde. Men uden en stor kreds af engagerede medarbejdere var det ikke gået. Der skal derfor fra min side nu rettes en varm tak til de mange, som gennem deres dygtige og medrivende arbejde gav disse unge oplevelser og nyttig viden.\nDet kunne være spændende nu at sætte sig i tidsmaskinen og skrue frem til midten af næste årtusind for at få et indtryk af ungdomsskolen anno 2043. Jeg føler mig overbevist om, at der også i fremtiden vil være brug for ungdomsskolen men givet i en anden form end vi kender idag.


Bob Dylan - Side 42 - Svingninger.dk\n#411 Indlæg af yossarian » 07 dec 2020 14:43\nÅrets 50th Anniversary Collection kan nu findes rundt omkring på nettet. Hovedfokus er de sessions Dylan havde med George Harrison i 1970, If Not For You var i en fin udgave på Bootleg Series 1-3, men nu kommer resten altså. Man skal nok være meget fan for at synes, det er en essentiel udgivelse.\n#412 Indlæg af burdette » 04 mar 2021 12:55\nEr det her fra en virkelig film? Sikke en teknik.\n#413 Indlæg af La Mouche » 21 maj 2021 01:13\nUde nu... umiddelbart ret ok. Synes ikke hun falder igennem på de to store mesterværker "Blind Willie McTell" og "Every Grain of Sand", og resten er hyggeligt.\n#414 Indlæg af La Mouche » 22 maj 2021 15:55\n#415 Indlæg af burdette » 25 maj 2021 08:50\nKan nogen mon grave det der Youtube-klip frem igen, som bliver citeret et par sider tilbage i tråden? (Langley på side 41)\n#416 Indlæg af Morten » 25 maj 2021 14:55\nDet var vist Percy's Song, men husker ikke hvilken version.\n#417 Indlæg af burdette » 26 maj 2021 10:23\n#418 Indlæg af Langley » 11 jun 2021 12:03\nBomben her var det næsten 8 min live take som er et Studio Outtake fra 1963\nhttps://open.spotify.com/track/3jdPMTgi ... 61be984a74\n#419 Indlæg af La Mouche » 12 jun 2021 22:26\nUncut Dylan Revisited cover cd'en er lagt på Youtube.\nhttps://www.youtube.com/results?search_ ... +Revisited\n#420 Indlæg af La Mouche » 16 jun 2021 18:53\n"While everyone else is plotting physical tour dates, leave it to Bob Dylan to announce his first paid streaming event. Yes, some 14 months into the pandemic, Dylan is finally going digital with an event called “Shadow Kingdom”.\nTickets to “Shadow Kingdom” will cost $25 and provide 48 hours of access following the initial airing of the event"\nhttps://consequence.net/2021/06/bob-dyl ... g-concert/


FPU sender konfliktvarsel til pilotskolen Greybird - Fagbladet Luftfart\nFPU varsler konflikt på vegne af instruktørerne på pilotskolen Greybird. Det sker, efter at de to parter i et år har forsøgt at forhandle en overenskomst på plads for skolens instruktører.\nInstruktørerne på pilotskolen Greybird har ønsket at få en overenskomst, men ifølge FPUs næstformand, Anders Mark Jensen, er forhandlingerne med selskabet nu brudt sammen.\n”Vi havde håbet, at vi kunne finde en løsning, så vi sikrede en overenskomst for instruktørerne på skolen, men selskabet bliver ved med at presse de ansatte, som har ganske rimelige krav,” siger Anders Mark Jensen.\nFPU repræsenterer over 90 procent af instruktørerne i Greybird, som flyver fra Aarhus Lufthavn. Konflikten er sat til start 1. marts.\nInstruktørerne i Greybird har blandt andet ønsket at få en mere forudsigelig arbejdsdag, mens ledelsen har ønsket større fleksibilitet fra instruktørerne, samtidig med at de skulle gå ned i løn.\nI øjeblikket kan instruktørerne få en arbejdsdag ændret indtil kl. 18 dagen før, de skal møde på arbejde igen. Ifølge Anders Mark Jensen har instruktørerne oplevet, at Greybird har været meget lidt villige til at gå instruktørerne i møde.\n”Instruktørerne kan ikke planlægge deres hverdag, men Greybird har fastholdt, at de ikke kan komme med et mere forudsigeligt system. Instruktørerne har prøvet at foreslå kompromiser, så ledelsen fik, hvad den havde brug for, men instruktørerne har haft oplevelsen af, at ledelsen ikke reelt har villet forhandle. Hver gang instruktørerne er kommet med forslag til mere smidige løsninger, siger ledelsen, at der ikke er økonomi til det,” siger Anders Mark Jensen, der fortæller, at instruktørerne også oplever, at deres kontrakter løbende bliver ændret og forringet.\nFPU har tidligere haft sager med Greybird, hvor instruktører har følt sig presset. I 2017 blev instruktøren Yass Al-Khafaji kaldt til møde, hvor han blev presset til at vælge mellem en fyring eller at tage sin egen afsked uden yderligere betænkningstid.\nFPU tog hans sag i retten, som gav Yass Al-Khafaji medhold i, at han reelt blev opsagt. Dommen sikrede ham en efterbetaling på næsten 200.000 kroner, og FPUs advokat Jan Gam udtalte dengang, at selskabet havde presset instruktøren.\n”En ung pilot sider i en meget skrøbelig situation, og her er Yass blevet udsat for et helt urimeligt pres af sin tidligere arbejdsgiver. Det ser vi byretten er enig i, idet Yass er blevet tilkendt fuld kompensation med løn i opsigelsesperioden, godtgørelse for usaglig afskedigelse, betaling for overarbejde ligesom han ikke skal betale for sin uddannelse,” sagde Jan Gam til Luftfart.Nu.\nKategorier FPU nyheder, Luftfart - nyheder, Luftfart - nyhedsbrev Tags Greybird Indlægsnavigation


Cremet pastasalat med kylling til madpakkerne... - Madenimitliv\n05/01/2015 | Fjerkræ, Hovedretter, Lette retter, Madpakkehits, Salater - Alle mine bedste salater | 5 Kommentarer\nJeg har haft en hyggelig dag herhjemme, hvor programmet blandt andet har stået på lidt skrivning og finpudsning af en opgave, der skal afleveres på fredag, inden jeg igen skal i praktik fra på næste mandag – denne gang i 2 uger. I slutningen af januar skal jeg til modul prøve og så er modul 6 ellers overstået og vi skal i gang med modul 7. Nu venter lige en skoledag i morgen og så har vi ellers onsdag og torsdag til at gøre det sidste færdigt på opgaven inden aflevering. Jeg synes nu egentlig, vi er ret godt med (vi skriver parvis), men alligevel er det altid rart med et par dage til korrekturlæsning og de sidste rettelser.\nDerudover er dagen gået med et par gode gåture med Villy-dyret, lidt støvsugning og en grundig oprydning, der gav 3 gode store poser til skraldespanden. Er jeg den eneste, der næsten kan få et kick ud af at rydde op og smide væk? Jeg elsker plads omkring mig og rene flader, uden at det dog på nogen måder på blive “for meget” og helt sterilt og klinisk. Hjemmet må endelig ikke miste sin hygge og personlighed, men jeg kan nærmest blive dårlig af skåle og kurve fyldt med l… som aldrig bliver brugt – tværtimod har det sjældent en funktion og så ligger det bare der….. år efter år. Forstå mig ret – minder bliver selvfølgelig ikke smidt ud her i huset, men man behøver jo heller ikke have 7 år gamle postkort liggende fremme, de kan jo sagtens gemmes væk i en mappe eller kasse. Og nips såsom opladere til gamle og for længst døde mobiltelefoner, udtørrede kuglepenne, boner, ubrugelige plastikkort og lign. kan jeg virkelig ikke se nogen grund til at gemme.\nEndelig har jeg lavet en stor portion cremet pastasalat med grillet kylling, så der er til madpakkerne de næste par dage. Jeg har jo indført, at vi skal være bedre til at spise mere grønt til alle måltiderne, men sådan et nytårsfortsæt er jo nemmest at holde, hvis jeg selv går foran med et godt eksempel og nu er der i hvert fald nemme og lækre madpakker til os begge to, for det er en stor portion. Opskriften er nogenlunde den sædvanlige, dog har jeg udeladt bacon og broccoli i dag, men den ligger lige her, hvis nogen skulle få lyst til også at få pastasalat med i madpakken. Og ellers er den også glimrende til aftensmad.\nElsebeth\tpå 06/01/2015 ved 3:51 pm\nAnne, det kan være, du skulle kigge over til twopeasandtheirpod.com – der er der grøntsager i manden for alle pengene lige nu!\nMaden i mit liv.\tpå 06/01/2015 ved 4:45 pm\nElsebeth – Det vil jeg da lige kigge på 🙂\nElsebeth\tpå 06/01/2015 ved 6:49 pm\nDet gik vist lidt hurtigt – jeg mente, at der er grøntsager i maden – men selvfølgelig også i manden 🙂\nBitten\tpå 06/01/2015 ved 8:32 pm\nDet er et rigtig godt nytårsforsæt – hvis jeg lavede nytårsforsæt, ville jeg kopiere det 😀 Er ret dårlig til at implementere grøntsager i maden, så jeg vil følge med i, hvad du finder på.\nOg tak for link til en lækkert udseende pastasalat, min kæreste elsker at have pastasalat med på madpakken, men når han laver dem, bliver de – undskyld, kæreste – altid virkelig kedelige…\nMaden i mit liv.\tpå 07/01/2015 ved 3:17 pm\nBitten – Pastasalat er nemlig noget af det bedste i madpakken og nu har vi en kæmpe skål stående i køleskabet, som vi kan fylde i bøtter hver aften/morgen, når der laves madpakker. Hehe, men jeg kan kun give dig ret – kærestemad kan godt være lidt kedeligt 😉


Den nye cyber-strategi er en ommer | Version2\nJohn Michael Foley Tirsdag, 21. december 2021 - 9:15 25\nDe fleste har sikkert allerede opdaget at Finansministeren, Justitsministeren og Forsvarsministeren i sidste uge, på regeringens vegne, lancerede den nye nationale strategi for cyber- og informationssikkerhed.\nForventningerne var store og skuffelsen derfor så meget større, da den endelig og langt om længe landende her kort før jul. En julegave jeg godt kunne være foruden. Ligesom med den foregående strategi indledes med et forord, der skamroser og fortæller hvor vigtigt et produkt man selv synes der er udarbejdet.\nTaget i betragtning af hvor vigtigt det faktisk er, at Danmark og den danske befolkning sikres bedre end hidtil mod de mørke kræfter i cyberspace, er det beskæmmende og alvorligt, at strategien ikke leverer det nødvendige, der kunne imødegå og håndtere alvorlige angreb på vores samfund og dets kritiske infrastruktur.\nAngreb der i værste fald kan destabilisere, ødelægge og undergrave det samfund, vi kender og ønsker at beskytte.\nMed strategien har man endnu engang misset en god mulighed for at gøre en indsats, der kunne gøre en tiltrængt forskel. Og man har nu opbygget et gigantisk, usammenhængende og dyrt bureaukratisk set-up med Digitaliseringsstyrelsen og Center for Cybersikkerhed som hovedaktører, der har førttil et produkt, der ikke ses at gavne eller højne cybersikkerheden i Danmark væsentligt.\nStrategien er et stort sammensurium af løse initiativer, der hver især kan lyde rimelige nok, men som slet ikke hænger sammen.\nStrategien er af mange modtaget med blandede følelser og kommentarer, herunder også med alvorlig kritik af dens mangler og uhensigtsmæssigheder.\nRegeringens plan for at styrke it- og cybersikkerheden over de næste tre år får ikke armene i vejret hverken i erhvervslivet eller hos en række cybersikkerhedseksperter, der efterlyser langt bedre og større fokus på at få alle med, såvel offentlige som private.\nDen 52 sider lange ”National strategi for cyber- og informationssikkerhed”, der skal gælde for 2022 til 2024, rummer 34 hovedtiltag, som der er afsat 270 millioner kroner til. Pengene kommer oven i de 500 millioner kroner til Forsvarets Efterretningstjeneste og Center for Cybersikkerhed, som blev afsat i forsvarsforliget i juni til at styrke Danmarks cyberforsvar.\n”Det haster med at få styrket det samlede danske cyberforsvar, så vi havde nok håbet, at strategien indeholdt nogle mere klare og bindende mål,” lød reaktionen fra Bjarke Alling, der er formand for brancheorganisationen IT-Branchens it-sikkerhedsudvalg og koncerndirektør i Liga ApS. Han efterlyser desuden, at kommunerne og deres indsats bliver tænkt ind i den nye strategi.\nI den tidligere regerings nationale strategi for kunstig intelligens blev der fastlagt et mål om, at 90 procent af danskerne skal have tillid til myndighedernes håndtering af personlige\noplysninger. Sidste år viste en opgørelse fra Danmarks Statistik, at målet var indenfor rækkevidde, da 81 procent af danskerne svarede, at de havde tillid til myndighedernes håndtering af personlige oplysninger.\nI en ny undersøgelse, som Digitaliseringsstyrelsen netop har offentliggjort, er danskernes tillid faldet dramatisk. Kun 51 procent af danskerne er nu enige eller meget enige i, at det\noffentlige passer godt på deres personlige oplysninger.\nOg befolkningen har noget af have mistilliden i.\nDen spritnye rapport fra The International Telecommunications Union (ITU), Global Cybersecurity Index, udarbejdet for FN, har placeret Danmark på en kedelig 32. plads, når det kommer til cybersikkerhed. En placering lige efter Kasakhstan, og dårligst placeret af de nordiske lande.\nSamtidig er Danmark udpeget som Europamester og noget nær verdensmester, når det kommer til Digitalisering.\nDer er en tankevækkende og alvorlig uoverensstemmelse.\nDer må være noget vi i Danmark gør helt forkert, især når det kommer til at passe på – eller rettere ikke passe på - samfundet og dets befolkning. mod de mørke kræfter der forsøger at udnytte svagheder i opbyggede strukturer og systemer og samtidig stjæle vores penge.\nMin vurdering af den nye cyberstrategi er klar og éntydig. Den viser sig, ligesom den tidligere, at være spredt fægtning og må betegnes som værende et makværk. En gennemgang af strategien understreger endnu engang behovet for nytænkning og omorganisering af den måde hvorpå it- og cybersikkerheden gennemføres i Danmark.\nI den nye strategi er der heller ikke udpeget en koordinerende instans, der samlet har det overordnet ansvar og overblik, der kan sikre samfundet og dets befolkning imod de mange former for cyberangreb Danmark dagligt udsættes for.\nI bladet Ingeniørens leder dateret den 13. december 2019 står der, at det er at føje spot til skade at man har man etableret endnu et cybersikkerhedsråd, som er ikke mindre end det 18. i rækken af offentlige instanser, der har til opgave i en eller anden grad at højne it- og datasikkerhed i Danmark for offentlige midler.\nOg der fortsættes: »Derfor duer det ikke, at indsatsen mod angrebsivrige kriminelle, der både vil rane vores penge og industrielle ideer, er for svag og ukoordineret - og at for mange enheder parallelt udøver de samme opgaver (...) Uanset hvilken afkrog man kigger i, er vi truet af cyberangreb. I dag fremstår beredskabet så fragmenteret og grotesk ukoordineret, at de kriminelle utvivlsomt griner af vores organisering. De ryster i hvert faldikke i bukserne«.\nDen nye strategi har ikke adresseret de væsentligste udfordringer, Danmark står overfor, og løser langt fra problemerne, der kun bliver værre og være dag for dag.\nDet og meget mere skrev og advarede Torben Ørting Jørgensen og jeg om allerede for et lille års tid siden i vores kronik Passes der godt nok på Danmark?.\nMen både Finansministeren, Justitsministeren og Forsvarsministeren har igen-igen sovet i timen og benyttet sig af en strudsepolitik, der kun kan sammenfattes som værende dybt uansvarlig og har leveret en strategi, der ikke kan bruges til ret meget.\n#1 Kim Schulz 21. december 2021 - 10:02\nUtroligt langt blogindlæg uden indhold.\nMan plejer at sige at "det er nemt at kritisere andre, hvis man ikke selv laver noget". Det ville klæde dette blogindlæg umådeligt meget, hvis hr Foley rent faktisk kom med konkrete forslag til forbedringer i stedet for tom kritik.\nEr det noget makværk de har lavet? uden tvivl! Er den nye strategi værre end de tidligere? nææe egenligt ikke! Er det noget der let kan gøres bedre? Ganske givet hvis man sidder med ved det bord, så hvorfor gjorde hr Foley ikke noget ved det dengang hvor han havde muligheden sammen med CFCS?\n#2 Torben Ørting Jørgensen 21. december 2021 - 10:27\nEn utrolig ligegyldig kommentar uden noget indhold.\nDe, der har fulgt John Foleys indsats på cyberområdet, herunder i den offentlige debat er ikke i tvivl om, at der er fremkommet mange og konstruktive forslag til forbedringer af den statslige varetagelse af cyberområdet fra John Foleys side.\nKim Schulz ligegyldige kommentar bidrager ikke med noget som helst i debatten om det påtrængende behov for, at få cyberområdet organiseret på en hensigtsmæssig måde. Tværtimod.\n#3 John Michael Foley 21. december 2021 - 10:28\nRe: Utroligt langt blogindlæg uden indhold.\n#4 Claus Bobjerg Juul 21. december 2021 - 10:51\nhvorfor gjorde hr Foley ikke noget ved det dengang hvor han havde muligheden sammen med CFCS?\nJeg forstår din tanke, men det er længe siden at John har været ansat. Yderligere er arbejdet der kan udføres begrænset af økonomien.\nDen nye strategi er også begrænset af økonomi. Det er svært at få digitaliseringsstyrelsen øge budget med høje procentsatser da det ikke er karrierefremmende og svært at få forbi direktøren m.fl.\nKort sagt det sidder nogle personer med en vis magt/vetoret som mener at det går godt nok.\n#5 Ivo Santos 21. december 2021 - 11:04\n#6 Kim Schulz 21. december 2021 - 11:17\nJeg læste jeres kronik dengang og den var ganske udemærket - det er dette blogindlæg ikke. Du kunne have nøjes med at skrive "det er noget makværk" og så var indholdet det samme. Det er DET jeg klandrer dette blogindlæg for. Du kommer med et udsagn og følger det ikke op. Hvad er makværket? hvordan kunne det konkret have været bedre? Det er den slags der er interessant for læserne her på V2 - ellers kunne det ryge på EBs Nationen hvor niveauet er "jeg synes det er noget lort". Du er eksperten som afsender dette, så opfør dig som en.\nMan kan ikke leve højt på en år gammel kronik, for denne branche er altså langt videre siden da (også selv om regeringens strategi ligner noget der er 10år for sent på den).\nHer er nogle konkrete og simple forbedringsforslag som du kunne være kommet med (alle udsprunget af mangelfuldt indhold i den nye strategi):\nundervisning i cybersikkerhed og færden på nettet i folkeskolen skal ikke varetages af den almindelige lærer men af et uddannet, nationalt, fagpersonale der rent faktisk forstå det materiale der er på området. Det skal være tvungen undervisning fra 2-3 klassetrin og op gennem alle klassetrin.\nDer skal ses på lovgivningen og strafferammerne for cyber-relateret kriminalitet så også dette er bedre dækket. Den nuværende mangelfulde dækning i f.eks. post og telegraf lovens brevhemmelighed skal udvides så den bedre dækker den digitale tidsalder.\nDer skal være mere fokus på krypteret og sikker kommunikation frem for den nuværende linje hvor det hele helst skal være ukrypteret så alle let kan "lytte" med.\nDanmarks "ledelse" (regering, embedsværk, folketingets medlemmer mm) skal være underlangt langt strengere krav til sikkerhed end i dag. Der skal etableres flere aflytningssikrede rum, telefon (både tale og skrift) skal ske via 100% krypterede linjer og al dataopbevaring (journaliseret data mm) skal være varetaget på dansk jord af danske instanser.\nDe danske cyber-forsvars instanser skal underlægges skærpet kontrol for at sikre de danske borgeres rettigheder såvel som at sikre at de varetager landets bedste ud fra de givne ressourcer.\nDine kritikpunkter og ideer til forbedringer er uden tvivl nogle andre og netop derfor havde de været relevante at nævne her og ikke blot spilde læsernes tid.\n#7 Klavs Klavsen 21. december 2021 - 11:36\nRe: Hvad gør vi forkert?\nAlle offentligt tilgængelige services kan jo i sagens natur ikke stå låst bag vpn :) Og kun at have et vpn fokus er det man kalder perimeter sikkerhed.. Det er langt fra nok.. Man skal opdele og adskille langt mere præcist - så hver enkelt enhed KUN kan snakke med det, den SKAL snakke med.. Det er faktisk ikke "vildt svært" - og skal nok lære driften lidt om afhængigheder de ikke vidste de havde.. ISÆR mht. adgange til internettet skal INGEN server (dvs. ikke bruger-pc) havde adgang - på nær de centrale servere der benyttes til at mirror opdateringer fra internettet (WSUS server eller APT/YUM repo servere)\nSådanne ting synes jeg godt man kunne tage ind - at alle som minimum skulle have fokus på sikkerhed på netværksniveau - og kun åbne op for specifikke adgange og IKKE have undtagelser til internetadgang fra servere.\nDet alene ville blokere 99% af alle angreb vil jeg påstå. (log4j typen ihvertfald).. Hvis du har et website med så ringe kode så man kan få en shell uden at skulle hente noget fra internettet først - så er du selvf. ilde stedt uanset - men den skal igen så IKKE have tilladelse til at kunne nå andre servere på netværket og designes så det ikke er nødvendigt (push changes ud istedet) - og vigtigst af ALT - ALARMER - når firewall DENY regler rammes fra egne servere.\n#8 Christian Nobel 21. december 2021 - 11:48\nFor lige at følge op på hvad Klavs skriver, så kan det jo ikke lade sig gøre, da infrastrukturen jo lige præcis er en .... infrastruktur.\nSammenlign det med vejnettet, det er jo heller ikke låst af - men alle de containere der bliver transporteret rundt på vejnettet bør være låst og lukkede (uden nøglen ligger i førerrummet!), dvs. i overført betydning krypterede.\nOg så er det et punkt mere, som jeg synes i den grad er beskæmmende, nemlig at vi stadigvæk ikke her i landet har en rigtig digital signatur - så man kan godt logge ind på offentlige systemer med Nets' "nemme" SSO system, men jeg kan ikke sende en krypteret mail til Klavs og Ivo - og det er et kæmpe problem for sikkerheden.\n#9 Klavs Klavsen 21. december 2021 - 11:54\nSom jeg forstår det ER MitID baseret på gpg - og dermed HVIS de kommer med den på en nøgle a la yubikey (som de har lovet engang) - så burde det være ligetil at justere diverse gpg email krypteringsplugins til at checke (og hente) public delen af nøglerne fra en offentlig service - og checke CRL ligeså - så det vil kunne gøres.\nDet kræver selvf. at MitID certifikatet knyttes til email adresser på brugerne - så man kan slå en email adresse op og finde det rette cert at kryptere med eller til at dekryptere hash med - for at verificere at indhold er uændret undervejs.\nMan har lov at håbe, omend det ikke virker som om det har nogens fokus :(\n#10 Morten Nielsen 21. december 2021 - 11:59\nDu behøver ikke undre dig, desværre har John formået at gøre sig selv persona non grata for store dele af det offentlige når det kommer til sikkerhed og cyber, og derfor kan han umiddelbart kun stå udefra og råbe og skrige, uden at nogen gider lytte til ham.\nHan er dog stadig god til at tage æren for ting og sager, selvom han nok havde meget lidt med det at gøre, som fx "Men jeg fik gennemtrumfet, med andre stærke kræfter, at den alligevel blev skrevet", hvilket vist kun er sandheden i hans eget hoved.\nJohn har udspillet sin rolle, men bliver stadig hevet frem, når nogen gerne vil have en eller anden skarp/skør/kontroversiel kommentar på noget, men det er vist også det.\nJeg forstod udmærket hensigten med deres kronik, og er også enig i, at den havde et fornuftigt indhold. Den var også bare belastet af, at Johns navn stod på den, og lidt for mange steder, trækker det så meget ned, at indholdet bliver irrelevant.\n#11 John Michael Foley 21. december 2021 - 12:08\n#12 John Michael Foley 21. december 2021 - 12:26\n#13 Christian Nobel 21. december 2021 - 12:28\nMen det er vist noget der har laaaaaaaange udsigter, og vil i første fald nok kun være realistisk for et fåtal - dvs. der går mindst ti år før et flertal vil kunne være i stand til at gøre hvad de kunne for femten år siden.\nBevares, TDC's løsning havde plads til forbedring, og en filbaseret løsning er nok ikke modellen i dag, men alligevel.\n#14 Sidsel Jensen 21. december 2021 - 12:50 Blogger\nHvordan ser vores ønske cybersikkerheds-strategi så ud?\nStrategien kan læses her: https://fm.dk/media/25359/national-strategi-for-cyber-og-informationssik...\n#15 Lars Skovlund 21. december 2021 - 19:57\nKonsoller i folketingssalen\nMan begynder efterhånden at forstå, hvorfor politikerne har et så løst forhold til it-sikkerhed:\nLogin med brugernummer, uden password? https://ekstrabladet.dk/nyheder/politik/danskpolitik/sofie-carsten-niels...\n#16 Bjarke Alling 21. december 2021 - 20:13\n@John og V2 redaktionen.\nTaget i betragtning at ovenstående blog indlæg er en privat persons egne holdninger havde det været på sin plads at mit citat var aftalt inden. Mit citat i Berlingske var allerede klippet til at passe i en negativ vinkel, hvorimod den oprindelige pressemeddelsese giver et andet billede på den nye strategi end det John vinkler mig til.\nKritikpunktet ift. kommuner og regioner er iøvrigt siden blevet irrelevant, idet de siden strategiens offentliggørelse er blevet inkluderet i det nye Cybersikkkerhedsråd. Noget jeg ikke vidste da strategien blev offentliggjort. John ved også at kommuner og regioner er medlemmer i det nye råd. Det har jeg informeret ham om i en debattråd på LinkedIn.\nLink til original pressemeddelelse: https://itb.dk/maerkesager/etik-privacy-og-sikkerhed/270-mio-kr-skal-giv...\n#17 Bjarke Alling 21. december 2021 - 20:16\nDu har så evigt ret. Konstruktive forslag og indspark gavner så meget mere end det modsatte.\n#18 John Michael Foley 21. december 2021 - 21:15\n#19 John Michael Foley 21. december 2021 - 21:37\n#20 Rune Hansen 21. december 2021 - 22:15\nNår jeg lige har skimmet forslagende overordnet, kunne jeg godt frygte at der hurtigt kunne gå rigtig meget compliance i den (masse folk uden IT kendskab med Excel ark i hånden). Og regler der er lavet af alle mulige andre end folk med "fingeren i jorden".\nOg for at tale rent ud af posen, så vil jeg sige at debatten her inde om Open Source er et godt sted at starte. Samt det at insisterer på en Windows monokultur svare til at insisterer på ikke at benytte prævention. Vi har pt. et problem med at vi ikke engang kan får det offentlige til at efterleve GDPR lovgivningen.\nDet konstruktive: 1.4: Større fokus på it-sikkerhed ved offentlige it-indkøb og udbud (God ting) 1.5 Fælles tekniske løsninger (Vær yderst forsigtig med hvad dette betyder, det kunne godt risikere at bryde med "Least Priviledged" princippet) 1.7 Styrkelse af politiets indsats mod it-kriminalitet (Dette kan kun blive bedre, jeg har ofte indgivet anmeldelser i udlandet hvis jeg har sporet kunstige profiler i dk på DBA/Guloggratis, der har man typisk bare en online formular man udfylder og vedhæfter bevismateriale. Anmeldelserne bliver oven ikøbet taget seriøst af nationalt og lokal politi i eks. vis England) Jeg kunne aldrig drømme om at spilde min tid på at indgive en anmeldelse til det Danske politi, desuden gider jeg heller ikke de fornærmelser man ofte oplever hvis man prøver at anmelde noget her hjemme. 1.10 Hjemmel til at imødegå brede og forstyrrende destruktive cyberangreb (Have et krav om en kort TTL på specielle domæner og indgå en aftale med Akamai. Se her hvordan GitHub afværgede "The great canon" fra den Kinesiske regering: https://github.blog/2018-03-01-ddos-incident-report/ det hidtil største DDoS angreb) 1.11 Udvidet analyse af national kritisk it-infrastruktur. (Man burde fra centralt hold naturligvis arbejde på log-management løsninger der kan give et overblik, meen det gør jeg alerede i privaten og det mener jeg også at have hørt at man gør i det offentlige)\nResten af punkterne ville jeg slette, enten fordi det er forventeligt i dag (backup og recovery) efter alle de ransomware angreb der har været. Eller også fordi det er selvindlysende eller andre allerede gør det.\nSlet alt under punkt 2. Folk uden IT faglig viden skal ikke være dem der træffer beslutningerne, det er en af årsagerne til at vi står hvor vi står idag. Tving komnunerne til at efterleve loven og lad vores børn få IT kompentancer uden at tvinges til at level i Googles univers af "tryghed". Alt under punkt 2. giver ikke så meget mening for nogen IT ansvarlig. (Det sker allerede eller er utopisk)\n3.1 Bedre hjælp til borgere og virksomheder via en cyberhotline (RIGTIG GODT FORSLAG) 3.6 Et styrket værn om statens informationer (Især vores sundhedsdata) 3.7 Styrket sikkerhedstilsyn med systemleverandører og databehandlere (Mener dog stadig vi skal have det offentlige til at efterleve de konklusioner som løbende kommer fra EU omkring dette. De største skurkene er dog pt. dem som står bag papiret, altså regeringen.). Der er ingen grund til at regeringen forsøger om de kan renvaske Facebook eller Google med deres "sikkerhedtilsyn" i strid med EU.\n4.3 Styrket kapacitet til at kunne imødegå statslige og ikke-statslige aktørers cyberangreb (Det kunne være fint) 4.4 Styrket afskrækkelse af cyberangreb (Hvis det sker i det "åbne" kan dette også være interessant) De resterende punkter i 4. har jeg svært ved at se kommer til at ske, nogen sinde.\nDrop alle punkterne om ledere og topledere, som skal opkvalificere til at tilegne sig specielle IT-færdigheder. Gør det istedet til et krav at der skal sidde nogen i bestyrrelsen/ledelsen i SMV < med IT erfaring og fingeren på pulsen.\n#21 Bjarke Alling 21. december 2021 - 22:15\n@John, jeg står naturligvis ved mine egne citater og min mening til den nye strategi er også klar. Der er en masse positive elementer og nogle negative.\nMin pointe var, at jeg gerne ville have været blevet spurgt inden. Det er normal høflighed og ofte også kutyme blandt journalister og andre skribenter. Og det vil jeg også forvente fra din hånd.\n#22 John Michael Foley 22. december 2021 - 08:04\nEn cyberstrategi er så meget mere, hvilket kan læses i ENISA's guideline og best practise til hvad en cyberstrategi bør indeholde og se ud. Se vejledningen her: https://www.enisa.europa.eu/publications/cyber-security-strategies-paper Den danske strategi er ikke i nærheden af at opfylde kravene til at være en god strategi, jf. skabelonen og vejledningen fra EU.\n#23 Aslak Stage 22. december 2021 - 10:53\n#24 Jan Nøhr Pedersen 23. december 2021 - 15:17\nPå samme måde som told & skat har lov til at komme på uanmeldt besøg, bør FE have lov til at pen teste offentlige myndigheder og virksomheder uanmeldt.\n#25 Lars Pedersen 23. december 2021 - 17:40\nAha, så blev det pludseligt klart hvad problemet er...


Never Forever | One Direction *PAUSE* - Chapter IX - Movellas\n11. Chapter IX\nDer skyder en smerte op igennem min rygrad, da vi solidt lander på det hårde trægulv. Duften af røgelsespindene hænger stadig i luften, og jeg er helt sikker på at jeg sidder på et nedbrændt fyrfadslys. Jeg rykker mig lidt, og retter på mit hår. Det er blevet en dårlig vane siden Harry kom, jeg er slet ikke mig mere.\n"Hvordan helvede har du tænkt dig vi skal finde ham, når jeg ikke ved hvordan han ser ud, og du ikke kan se noget?" Sukker jeg, og rejser mig for at børste støvet af mig.\nHarry trækker på skuldrene, og skubber nogle lys væk, så han også kan rejse sig op.\n"Mit gæt er, at han er udenfor," mumler han og klør sig på hagen. Jeg kigger irriteret på ham, griner, og åbner dåren ud til floden. Selvfølgelig er han ikke der. Men.. Der på den lille våde terasse står en dreng. Han er ikke meget højere end mig, og han ser ud som om han står og fryser. Da det går op for mig hvem det er, overvejer jeg egentlig bare at smække døren i. Men der er noget ved ham. Hans blonde hår der er oplyst af solen, hans blå øjne, den perfekte hud, den søde mund... Jeg tager mig selv i at stå og glo da han rømmer sig.\n”Kom ind,” grynter jeg , langt mindre feminint end jeg havde håbet på. Så vimser jeg ud i er det.\nUde i stuen kan jeg høre stemmer. Den ene er mere oprevet end den anden, men jeg kan ikke skelne om det er Niall’s eller Harrys. Vandet fra den forbandede te begynder at koge, og uden at tænke mig om hælder jeg det hele ud på gulvet. Den svitsende lyd stiger op med dampen, og jeg skynder mig at tørre det op. Te. Bvadr.\nI stedet begynder jeg at røre rundt i en gryde med varmt mælk som så mange andre gange før. Langsomt doserer jeg kakaopulver, og et øjeblik er hele min verden mælk og kakao.\n”April!” Lyder en svag stemme inde fra stuen. Jeg slukker for varmen og daffer langsomt ind til de to drenge. Niall har ikke taget sin jakke af, og Harry sidder i en underlig foroverbøjet stilling.\nDer er stille et øje blik, før ordene begynder at strømme ud af Nialls forpulet perfekte mund.\n”Det var en aften i en lejlighed vi havde lånt for et par måneder. Dagen før.. Ulykken. Zayn, Louis, Liam og jeg var pænt fulde, men Harry lå bare i sofaen og spillede Flappy Bird. Vi kunne ikke få noget i ham, og pludselig besluttede han sig for at gå en tur. Han gik ned til Kendach Arealet, ned til søerne, og ville klatre op i et træ. Bare for at mærke naturen. Men så faldt han ned, og blev liggende der. Resten kender du. Men ikke hvad der skete med One Direction. Først havde ingen af os ondt af ham, vi syntes blot han var et kvaj sådan at smide sin karriere væk. Men så.. De andre begyndte at drikke og tage stoffer, hvilket vi aldrig havde gjort før. De hev piger med hjem om natten, og snart ville de starte et nyt band. Jeg var ikke med på alt det skidt de havde gang i, men jeg var alligevel med på idéen om Four Directions. Men.. Jeg kan ikke klare det mere. Intet er det samme uden Harry. Selv ikke Liam kan holde styr på tropperne! Harry skal tilbage, blind eller ej.”\nNiall puster ud og kigger bedende på mig. Jeg trækker på skuldrene. ”Okay? Jeg er sgu da ikke Harrys mor. Hvis han vil være sanger igen, så skal jeg da ikke komme i vejen?” Jeg tvinger mig selv til et skævt smil.\nNu kigger vi begge to på Harry der har har lænt sig tilbage igen.\n”Niall,” sukker han.\nNiall rykker tættere på.\n”Der er noget der hedder Lykkelandet. Vi skal klare nogle prøver. Jeg skal ikke være boyband-sanger. Aldrig mere. Jeg skal være mig. Men først skal jeg klare prøverne. Og have noget kakao. ” Hans ene øjenbryn løfter sig, og jeg skynder mig ud i køkkenet for at fordele den dampende drik i tre kopper, som jeg stiller på stue bordet. Niall tager en ordentlig slurt og slikker sig om læberne. Så vender han igen sit blik mod Harry.\n”Lykkelandet? Er du helt fra den? Hallo?!” Nialls stemme har fået en undertone af desperation, og han banker Harry på ryggen.\n”Fald ned, ” skynder jeg mig at sige, da jeg opdager, at hans øjne svømmer. Han er høj. Af et eller andet.\n”Nej, jeg vil ej!” Han hæver stemmen og rejser sig fra sofaen. Tårene sætter sig i hans øjenkroge, og han skal lige til at hive Harry med op, da jeg overrasker mig selv med at svare igen;\n”Måske skulle du få styr på dit eget liv, før du prøver at få andre til at holde det kørende. Hvad har du taget?” Min finger peger på hans blodskudte øjne, og han kigger væk.\n”Hazza…” Hvisker han.\n”Du skal gå nu,” kvækker Harry tilbage og tager en slurk af sin kakao.\nNiall kigger på mig.\nSå kigger han på Harry.\nOg så er han ude af døren.\nJeg dumper ned ved siden af Harry, og nipper til min kakao.\n”Han er langt ude, hva’?” sukker jeg, og sætter benene op på bordet.\nHarry svarer ikke, og jeg klør ham på ryggen.\n”Skal jeg hente et lagen, så du kan få sovet lidt?” Smiler jeg og kigger på ham.\nHan nikker svagt og lægger sig ned. Så skynder jeg mig ind i soveværelset og henter det til ham. Sekundet efter sover han. Noget siger mig, at vi aldrig kommer videre.


STATUS FOR APOPLEKSIBEHANDLINGEN\nNORDZONEN, VEJLE AMT\nNoget om apopleksibehandlingen\nPerioden 1.9.1999 - 31.8.2000\nPerioden 17.3.1997 - 31.8.1999\nApopleksiprojekt 1.9.98 - 31.8.99, Vejle Amt\nPerioden 1.9.2000 - 31.8.2002\nApopleksibehandlingen i Nordzonen, Vejle amt\nSiden først i 90´erne har apopleksiområdet været genstand for en øget opmærksomhed. Diagnostikken er forbedret. Behandlingen er blevet mere aktiv, mere evidensbaseret og præget af realistisk optimisme. Indsatsen er koordineret, tværfaglig og organiseret i apopleksiafsnit, som efterhånden er oprettet i alle amter.\nI Vejle amts nordzone ( optageområde for Horsens og Brædstrup sygehuse ) har denne øgede indsats bl.a. vist sig ved etableringen af genoptræningsafdelingen ved Brædstrup sygehus i 1992, udvidelsen af samme afdeling i 1996, etablering af et apopleksiafsnit i medicinsk afdeling ved Brædstrup sygehus i 1997 og dokumentation af ressourceanvendelse og resultater.\nVi har i Nordzonen deltaget i et amtsligt projekt til evaluering af apopleksibehandlingen i perioden 1.9.98 – 31.8.99.\nApopleksiafsnittet og Genoptræningsfuktionen ved Brædstrup sygehus blev, sammen med 3 andre afdelinger i Danmark, i 1999 udvalgt til at belyse behandlingen af apopleksipatienter. Undersøgelsen blev foretaget af Sundhedsstyrelsens "Center for evaluering og medicinsk teknologivurdering", og baserer sig bl.a. på spørgeskemaundersøgelse og et dagsbesøg med interview af faggrupper. Se Sundhedsstyrelsens rapport "Evaluering af apopleksibehandling i Danmark 1990 - 20000 - med fokus på organisation og struktur".\nProgramledelsen for apopleksiområdet blev, som den første amtslige programledelse, oprettet april 2001. Programledelsen har tværfaglig repræsentation fra alle apopleksiafsnit og fra primærsektoren. Anders Frøland (tidligere cheflæge for Nordzonen) er formand. Øvrige medlemmer fra Nordzonen: Medicinsk oversygeplejerske Marianne Jensen, og fra Brædstrup sygehus afdelingssygeplejerske Lene Rasmussen, Genoptræningsafdelingen, ledende ergoterapeut Lene Lange og afdelingslæge John Buch Larsen.\nApopleksiafsnittet har april 2002 revideret "Beskrivelse af apopleksiafsnittet", og Genoptræningsfunktionen er ved at revidere værdigrundlag og beskrivelse af Genoptræningsfunktionen i anledning af, at vi til oktober 2003 tager et nyt afsnit i brug til rehabilitering af patienter med moderat til svær hjerneskade. ( Se under Genoptræningsfunktionen eller neurorehabilitering ).\nNordzonen har et befolkningsunderlag på ca. 100.000 indbyggere.\nStruktur ( af særlig relevans for apopleksiområdet )\nApopleksiafsnittet, medicinsk afdeling A2 ( 8 af 18 senge ).\nAfdelingen har bl.a. hjerteovervågningsudstyr.\nMedicinsk genoptræningsafdeling ( 19 senge )\nFysio - / ergoterapien, bl.a. varmtvandsbassin.\nTalepædagog, socialrådgiver og psykolog.\nArbejds-EKG, døgn – blodtryksmåling, Holter monitorering, R-test og ekkokardiografi.\nRadiologisk afdeling: Duplexscanning af halskar.\nMedicinsk afdeling, især afdeling P7 vest ( 30 senge i alt ).\nFysio - / ergoterapi. Talepædagog og socialrådgiver.\nMedicinsk ambulatorium: Arbejds-EKG, døgn-blodtryksmåling, Holter monitorering og ekkokardiografi.\nRadiologisk afdeling: Kranie CT-scanning og MR-scanning.\nLaboratorium: Udvalgte trombofiliprøver.\nNeuromedicinsk afdeling: Undersøgelse i neuromedicinsk ambulatorium, neuropsykologisk undersøgelse.\nPatienter med nyopstået apopleksi indlægges på apopleksiafsnittet, Brædstrup sygehus eller på medicinsk afdeling, Horsens sygehus.\nIndlæggelse via 112:\nNærmeste sygehus, dvs. apopleksiafsnittet, Brædstrup sygehus eller medicinsk skadestue, Horsens sygehus.\nHvis patienten er bragt til medicinsk skadestue, Horsens sygehus:\nHvis akut CT-scanning viser neurokirurgisk behandlingskrævende hæmorrhagi eller subarachnoidalblødning overflyttes patienten til neurokirurgisk afdeling i Århus.\nPatienten overflyttes til apopleksiafsnittet, Brædstrup sygehus, efter ophold på medicinsk skadestue / i MVA, hvis følgende er opfyldt:\nIngen indikation for neurokirurgisk behandling eller\nCT-scanning har afkræftet hæmorrhagi / subarachnoidalblødning eller\nAkut CT-scanning ikke indiceret og\nPatientens kliniske tilstand tillader overflytning.\nI modsat fald indlægges patienten på medicinsk afdeling, Horsens sygehus. Bedres tilstanden senere kan patienten efter aftale evt. overflyttes til apopleksiafsnittet eller genoptræningsafdelingen, Brædstrup sygehus.\nIndlæggelse via egen læge / lægevagten:\nHenvisende læge ringer til vagthavende læge ved medicinsk afdeling, Brædstrup sygehus. Vagthavende visiterer patienten til ...\nmedicinsk skadestue, Horsens sygehus m.h.p. akut CT-scanning, hvis der er mistanke om intrakraniel blødning ( hæmorrhagi / subarachnoidalblødning ), hvis patienten er i AK - behandling eller hvis akut antikoagulationsbehandling kan blive aktuel. Videre visitation som nævnt oven for under " Indlæggelse via 112 ".\napopleksiafsnittet, Brædstrup sygehus hvis der ikke er indikation for akut CT-scanning.\nOverflytning til genoptræningsafdelingen, Brædstrup sygehus:\nAfdelingen modtager ikke akutte patienter eller patienter direkte fra primærsektoren. Overflytning sker efter en tværfaglig vurdering af patienten.\nAngående en yderligere beskrivelse af struktur og organisation: Se " Beskrivelse af apopleksiafsnittet " og "Beskrivelse af genoptræningsfunktionen ".\nStatus 17.3.97 - 31.8.99 Civilstand / boligstatus Neurologisk scoring CT - scanning\nIndlæggelsestid FIM -/ Barthel-score Apopleksi-diagnoser\nTidligere sygdomme Udskrivningstatus Undersøgelser\nStatus for apopleksibehandlingen Retur indeks Retur top\n17.3.1997 - 31.8.1999:\nI perioden 17.3.97 – 31.8.99 er der foretaget systematisk registrering af data, som er blevet samlet i en apopleksi - database. Registreringen har været mest detaljeret for patienter, som har været indlagt på apopleksi-afsnittet og / eller genoptræningsafdelingen ved Brædstrup sygehus ( "Brædstrup-patienter"). For disse patienter er der således udført ESS – og FIM – scoring i hele perioden. Mindre detaljeret for patienter, som i perioden 17.3.97 - 31.8.98 kun har været indlagt på medicinsk afdeling, Horsens sygehus ("Horsens-patienter"). I perioden 1.9.98 – 31.8.99 er der udført Barthel – scoring for alle patienter.\nI det følgende beskrives resultaterne af denne apopleksi-registrering.\nApopleksidata for perioden 17.3.97 – 31.8.99\n( Opgjort pr. 30.09.99 )\nAntal patienter: 706\nAlder ( gennemsnit ): 71,2 år\nKønsratio: Mænd 56 %\nKvinder 44 %\nSengedage pr. patient #: 29,4 døgn\n#: incl. sengedage udenfor medicinsk afdeling,\nBrædstrup og Horsens sygehuse.\nCivilstand ved indlæggelsen: ( ekskl. "Horsens" - patienter* i perioden 17.3.97 - 31.8.98 ) Retur indeks\nEnke / enkemand\n* "Horsens" - patienter: Patienter som har været indlagt på medicinsk afdeling i Horsens men ikke på apopleksiafsnittet\neller genoptræningsafdelingen, Brædstrup sygehus. I alt 131 patienter i perioden 17.3.97 - 31.8.99.\nBoligstatus ved indlæggelsen ( ekskl. "Horsens" – patienter i perioden 17.3.97 – 31.8.98 ):\nGennemsnitlig indlæggelsestid (sengedage): Retur indeks\n17.3. – 31.12.97\n1.1. – 31.8.98\n1.9.98 – 31.8.99\nPrimærindlæggelse på ….\n*: Heraf har 36 patienter primært været omkring medicinsk skadestue i Horsens\nAntal apopleksi-patienter været indlagt på …\n1) - 3): "Horsens"-patienter; dvs. patienter som ikke har været indlagt på apopleksiafsnittet eller genoptrænings - afdelingen, Brædstrup sygehus.\nI alt 131 patienter.\n1): 48 "Horsens"-patienter\n2): 32 "Horsens"-patienter\n3): 51 "Horsens"-patienter\nTidligere sygdomme Retur indeks\n( I alt 626 patienter. Excl. "Horsens-patienter" 17.3.97 - 31.8.98 )\nAnden betydende sygdom\nSygdomme diagnosticeret under indlæggelsen\nNeurologisk scoring med "European Stroke Scale" ( ESS ) Retur indeks\n( Stort set alle "Brædstrup"-patienter.\n"Horsens"-patienter: ESS-scoring foretaget på de fleste patienter i perioden 1.9.98 - 31.8.99 )\nAntal patienter i alt\nFunktionsscoring med "Barthel indeks" Retur indeks\n( Barthel-scoring: "Brædstrup-patienter" i perioden 1.1.98 – 31.8.99. "Horsens-patienter" i perioden 1.9.98 – 31.8.99 )\nFunktionsscoring med "Motorisk FIM"\n(" Brædstrup-patienter" i perioden 1.1.98 – 31.8.99 )\nUdskrivningsstatus: ( for alle patienter i perioden 17.3.97 - 31.8.99 ): Retur indeks\nUdskrivningsstatus Antal patienter %\nEget hjem 489 69,3\nPensionistbolig 1 0,1\nBeskyttet bolig 6 0,8\nPlejehjem 45 6,4\nAflastning 16 2,3\nAnden afdeling § 41 5,8\nDød (sygehusmortalitet) 108 15,3\nI alt 706 100\n§: Patienter overflyttet til anden afdeling:\n4 patienter dør under indlæggelse, 2 patienter udskrives til plejehjem, 1 patient udskrives til beskyttet bolig og resten til eget hjem.\nDen samlede sygehusmortalitet: 15,8 %\n620 patienter = 87,8 %\nApopleksi - diagnoser: ( Opgjort for perioden 1.1.98 – 31.8.99. I alt 494 patienter )\nUndersøgelser:_( Opgjort for 626 patienter ) Retur indeks\n( Duplexscanning og eccocardiografi opgjort for alle patienter i perioden 1.9.98-31.8.99, før da kun for "Brædstrup"-patienter.\nDvs. for i alt 626 patienter. Øvrige undersøgelser kun opgjort for "Brædstrup"-patienter, dvs. 575 patienter).\nUndersøgelser: Antal patienter\nDuplexscanning af halskar (ultralyd)\nEccocardiografi (ultralydundersøgelse af hjertet)\nBehandling: Retur indeks\nOpgjort for alle "Brædstrup"-patienter i perioden 17.3.97 - 31.8.99, dvs. 575 patienter.\n§) Eneste undtagelse er træning / undervisning som ikke er registreret i perioden 17.3.97 - 31.12.97. For "Horsens"-patienter er træning / undervisning kun opgjort for perioden 1.9.98 - 31.8.99. Dvs. at træning / undervisning er opgjort for i alt 462 patienter.\nI.v.væske inden for den 1.uge efter indlæggelsen\nMural trombe i hjertet\nTidligere cerebrale infarkter\nVed neurologisk progression og immobilisation er der givet Fragmin, ellers peroral AK.\nTræning / undervisning §) Af 462 patienter har flg. fået træning/undervisning\n(minutter - gennemsnit):\nAf 168 patienter, som har fået udført Duplexscanning af halskar er kun 4 patienter, via neurologerne, blevet visiteret til yderligere vurdering i Odense. Kun 1 patient har fået udført carotisendarterectomi.\nStatus for apopleksibehandlingen Retur top\n1.9.1999 - 31.8.2000\nGennemsnitlig tid fra symptomdebut og indtil indlæggelse ( døgn ): 1,17\nHvor har patienterne været indlagt og hvor længe?\nPå apopleksiafsnittet A2\nPå medicinsk afdeling, Horsens\nPå andre afdelinger\nPrimærindlæggelse på ...\nApopleksiafsnittet A2 187 61,5\n... heraf via med.skadestue, Horsens sygehus 44\nMedicinsk afdeling, Horsens 78 25,7\nMedicinsk A1, Brædstrup 9 03,0\nAndre afdelinger 30 09,9\nNedenstående viser indlæggelsesmønsteret for medicinsk afdeling A1 og A2, Brædstrup sygehus, Genoptræningsafdelingen, Brædstrup sygehus og medicinsk afdeling, Horsens sygehus. Her er set bort fra evt. indlæggelse på andre afdelinger, før indlæggelse på eller efter udskrivelse fra førnævnte afdelinger.\nKun indlagt på ....\nA2 og Genoptræningsafdelingen (GO)\nHorsens og A2\nHorsens, A2 og GO\nHorsens og GO\nCT - SCANNING\nCT - scanning (%)\nGennemsnitlig ventetid i døgn (fra indlæggelsen)\nAkut CT - scanning (% af CT - scanninger)\nVed en sammenligning med perioden 17.3.97 – 31.8.99 viser det sig, at % -delen af CT – scannede patienter er steget fra 86,8 til 92,4. Ventetiden er samtidig steget med knap et døgn, mens andelen af akutte scanninger stort set er uændret.\nI denne opgørelse er 23 patienter ikke CT – scannet. Heraf dør de 17 efter en gennemsnitlig indlæggelsestid på 9,8 dage. 3 udskrives til plejehjem efter gennemsnitlig 21,3 dage og de sidste 3 udskrives til eget hjem efter 4,7 dage.\nDuplexscanning af carotider\nDuplexscanning af carotider:\nTid efter symptomdebut ( dage – gennemsnit ): 14,4\nDuplexscanning > 1 måned efter symptomdebut (%) 25,4\nDuplexscanning > 2 måneder efter symptomdebut (%) 03,0\nDuplexscanning efter udskrivelse (%) 39,0\nAldersgennemsnit: 61,1 år. Max 82 år.\n1 patient er blevet henvist til karkirurgisk afdeling i Odense, blev ikke opereret.\nBarthel Indeks udskrivelse\n4 80 – 99\n39 85 – 95\n9 60 – 80\nNeurologisk – og funktions – scoring\n( for 250 patienter som har været indlagt på Brædstrup sygehus )\nESS ( European Stroke Scale )\n60,1 85– 100\n12,3 60 – 80\n11,0 < 60\n*) Udskrivelses – scoring: Døde er ikke medtaget. Undtaget er de patienter,\nsom overflyttes til medicinsk afdeling i Horsens og dør der( 5 patienter ).\nKøn og Barthel Indeks\n59,2 85- 100\n10,2 60 – 80\n24,5 < 60\nKøn og ESS\n51,7 76 – 99\n10,3 51 – 75\n12,9 26 – 50\n12,1 0 – 25\nAlder og Barthel Indeks\n< 61 år\n61 – 70 år\n79,5 85- 100\n6,8 60 – 80\n6,8 < 60\nAlder og Barthel Indeks ( fortsat )\n71 – 80 år\n51,2 85- 100\n15,5 60 – 80\n26,2 < 60\n84 I alt\nMinutter (gennemsnit )\nTræning efter udskrivelsen (ambulant, i kommunalt regie eller privatprakt. fysioterapeut)\n53 patienter (stort set kun for patienter indlagt på Genoptræningsafdelingen)\nSymptomdebut under indlæggelse:\n27 patienter udvikler apopleksi under indlæggelse for anden sygdom.\nTidligere sygdomme ( % ):\n( opgjort for de 250 patienter, som har været indlagt på Brædstrup sygehus )\nPatienter som har været indlagt på medicinsk afdeling i Horsens men ikke på Brædstrup sygehus.\n53 patienter i alt – 56,6, % mænd – gennemsnitlig alder 72,4 år\nSengedage i alt: 1105 Gennemsnitlig indlæggelsestid: 20,8 dage\nNedenstående er fremkommet ved gennemgang af journaler for 44 af patienterne:\nDirekte ( 112 ) 17\nEgen læge / anden læge 8\nFra ortopæd.kir.afd. P4 3\nEfter CABG/PTCA 3\nFra Fredericia sygehus 1\nApopleksi under indlæggelsen 4\nPatienter som har været indlagt i både Horsens og Brædstrup:\nDet drejer sig om 51 patienter.\nI alt 3589 sengedage og en gennemsnitlig indlæggelsestid på 70,4 dage.\nMedicinsk afdeling, Horsens: I alt 1703 sengedage med en gennemsnitlig\nindlæggelsestid på 33,4 dage.\n29 patienter har været indlagt på A2 og 38 patienter på GO.\n38 patienter bliver primært indlagt i Horsens ( 5 af patienterne overflyttes primært fra anden afdeling til medicinsk afdeling i Horsens)\nAPO - MTV , VEJLE AMT\nApopleksi - medicinsk teknologi vurdering\nPerioden 1.9.98 - 31.8.99\nVejle Amt gennemførte i perioden 1.9.98 - 31.8.99 et projekt til vurdering af amtets apopleksibehandling. Alle patienter med nyopstået apopleksi ( DI60.0. - DI 64.9), der i nævnte periode blev indlagt (i heldøgnssenge) på amtets apopleksiafsnit, genoptræningsafdelinger, neurologisk afdeling eller medicinske afdelinger, blev inkluderet i projektet.\nAlder, køn, civil - og erhvervsstatus, boligforhold.\nForbrug af tobak og alkohol.\nBistand fra hjemmehjælp / hjemmesygeplejerske\nTidspunkt for sygdomsdebut og - indlæggelse\nBT, puls, temperatur og blodsukker ved indlæggelsen\nCT - scanning ( tidspunkt og CT - diagnose)\nOmfang af ergoterapi, fysioterapi og taleundervisning\nNeurologisk scoring (ESS) og funktionsscoring (Barthel) ved indlæggelse og udskrivelse\nBoligforhold ved udskrivelsen\nAftalt hjemmehjælp / hjemmesygepleje ved udskrivelsen\nIndlæggelsesperioder i apopleksiafsnit\nHvorvidt patienten kun er behandlet i eget apopleksiafsnit\nHvorvidt patienten er død ved udskrivelsen\n6 måneder efter indlæggelsen har en fysioterapeut aflagt patienterne et besøg i hjemmet.\nFølgende oplysninger er indhentet i forbindelse med disse besøg ( 427 besøg ):\nCivilstatus, erhvervsstatus, boligforhold, hjemmehjælp / hjemmesygepleje, ESS - og Barthel - scoring.\nPatientinterview efter semistruktureret spørgeskema.\nDer blev inkluderet i alt 1055 patienter:\nSygehus Antal patienter Procent\nBrædstrup-Horsens (Nordzonen) 297 28,2\nVejle-Give (Midtzonen) 389 36,9\nFredericia 139 13,2\nKolding 230 21,8\nNordzonen Midtzonen Fredericia Kolding I alt\nAldersgennemsnit 72,1 69,6 70,3 71,8 70,8\nErhvervsaktiv 10,3 % 21,6 % 21,1 % 15,0 % 16,9 %\nIkke-erhvervsaktiv 89,7 % 78,4 % 78,9 % 85 % 83,1 %\nIndlæggelsestid:(dage) 0 0 0 0 0\nGennemsnit 27,5 23,9 23,4 19,9 24,0\nMedian 14 11 11 13 12\nESS:(gennemsnit) 0 0 0 0 0\nVed indlæggelsen 73,5 73,1 67,1 72,9 72,5\nVed udskrivelsen 85,8 84,8 81,7 84,5 84,8\n6 mdr.´s besøg 88,7 87,0 85,2 88,7 87,6\nBarthel:(gennemsnit) 0 0 0 0 0\nVed indlæggelsen 60,7 62,1 55,0 59,2 60,3\nVed udskrivelsen 78,0 79,3 79,9 78,3 78,7\n6 mdr.´s besøg 86,9 83,4 83,1 86,9 85,1\nDødelighed: 0 0 0 0 0\nUnder indlæggelse 0 0 0 0 15,6 %\nEfter 30 dage 0 0 0 0 16,0 %\nEfter 90 dage 0 0 0 0 20,4 %\nEfter 180 dage 0 0 0 0 22,2 %