Professionalisme. uden grænser. historier om en stilfærdig revolution, der vil forandre sygehusvæsnet nedefra - PDF\nProfessionalisme. uden grænser. historier om en stilfærdig revolution, der vil forandre sygehusvæsnet nedefra\nDownload "Professionalisme. uden grænser. historier om en stilfærdig revolution, der vil forandre sygehusvæsnet nedefra"\n1 Professionalisme uden grænser historier om en stilfærdig revolution, der vil forandre sygehusvæsnet nedefra 1\n2 indhold I Farsø går social- og sundhedsassistenter stuegang. I Holbæk er det sygeplejersker, der står for behandlingen af hjerte- og diabetespatienter. I Århus sidder serviceassistenter vagt hos patienter med brug for særlig opmærksomhed. I Hillerød modtages og sorteres patienterne af sygeplejersker i skadestuen. I Hvidovre uddannes portører til at bistå ved operationer, mens det i Viborg er social- og sundhedsassistenter der tager billeder til brystkræftscreening. Og hvis man har været til ultralydsscanning i Vejle, er det en radiograf, der tolker billederne og giver besked om resultatet. Andetsteds på samme sygehus er det fysioterapeuter, der tager imod i ambulatoriet for skulderskader en stilfærdig revolution er i gang på landets sygehuse. 3 Forord 6 Rapport fra en revolution 10 Portører træder til i Hvidovre 14 Man venter ikke på røntgen billeder på Sygehus Lillebælt 18 Helhedstænkning i Farsø 24 Sygeplejerskerne styrer i Holbæk! 28 Faglig kontinuitet i Holbæk 32 Erfaringen tæller i Viborg 38 I Århus er gode råd ikke altid dyre 42 Udfordringer til alle i Aalborg 48 Ny arbejdsdeling redder liv i Nordsjælland 52 I Vejle kan skuldersmerter godt sidde i hovedet\n3 forord historier om en revolution, der er ved at 10forandre sundhedsvæsnet nedefra Billedet af stive faggrænser har længe præget debatten om sygehusvæsnet. Det billede er vi godt i gang med at vende på hovedet. I Farsø går social- og sundhedsassistenter stuegang. I Holbæk er det sygeplejersker, der står for behandlingen af hjerte- og diabetespatienter. I Århus sidder serviceassistenter vagt hos patienter med brug for særlig opmærksomhed. I Hillerød modtages og sorteres patienterne af sygeplejersker i skadestuen. I Hvidovre uddannes portører til at bistå ved operationer, mens det i Viborg er social- og sundhedsassistenter, der tager billeder til brystkræftscreening. Og hvis man har været til ultralydsscanning i Vejle, er det en radiograf, der tolker billederne og giver besked om resultatet. Andetsteds på samme sygehus er det fysioterapeuter, der tager imod i ambulatoriet for skulderskader. Det er bare nogle få eksempler på, at en stilfærdig revolution er i gang på landets sygehuse. Vi kunne godt have nævnt andre eksempler. Overalt i landet leder fagfolk og ledelser efter bedre og kortere veje til løsning af opgaverne. Det får dem bl.a. til at stille kritiske spørgsmål til arbejdsfordelingen, der sommetider bygger mere på en gammel tradition end på nutidige behov. I regionerne er vi optagede af, at opgaverne placeres der, hvor de ud fra kvalitetsmæssige, ressourcemæssige og organisatoriske hensyn løses bedst. Systematisk opgaveglidning skal være med til at sikre, at medarbejdernes kompetencer og ressourcer anvendes bedst muligt, og at vi samtidig udvikler kvalitet og sammenhæng for patienterne. Et lige så vigtigt perspektiv er, at 4 5\n4 forord opgaveglidning er med til at styrke arbejdsglæden, fordi medarbejderne får mulighed for at anvende og udvikle deres kompetencer på nye og fagligt udfordrende måder. Regionerne ønsker at styrke og systematisere arbejdet med opgaveglidning. Vi vil øge fokus på, hvordan forskellige personalegrupper med målrettet kompetenceudvikling kan rustes til at varetage nye opgaver, og vi vil styrke videndeling mellem regionerne. Derfor vil Danske Regioner sikre en systematisk opsamling og spredning af viden på nationalt plan, så vi kan inspirere og understøtte eksisterende og fremtidige projekter med opgaveglidning Som det måske vigtigste vil regionerne holde fast i, at gode og bæredygtige løsninger bedst udvikles af ledere og medarbejdere lokalt, afstemt med de særlige behov på den enkelte arbejdsplads. Det er der, det store udviklingspotentiale ligger. I denne pjece præsenterer vi ti konkrete eksempler på det væld af initiativer, der er i gang. Eksemplerne giver et indtryk af bredden, mangfoldigheden og den store vilje til nytænkning, der kendetegner området. Eksemplerne kan forhåbentlig inspirere endnu flere til nye og bedre måder at tilrettelægge arbejdet på. Bent Hansen Formand for Danske Regioner 6 7\n5 Rapport fra en revolution Der er en dybtgående forandring i gang af landets sygehuse. De skarpe skel mellem dit og mit arbejde afløses af en ny form for smidighed. Opgaver flytter permanent fra et fagligt territorium til et andet, eller de deles mellem flere grupper med kompetencer, der grænser op til hinanden. Selvfølgelig efter oplæring eller formel uddannelse og under behørig supervision. Udviklingen berører tusindvis af jobs på alle landets sygehuse i alle større faggrupper og i de fleste af de mindre. Vi gør ting, der for bare 5 år siden var utænkelige. Og det er bare begyndelsen. Vi er først lige begyndt at kigge ud over den faglige næsetip. Vi kan knap nok gøre os en forestilling om de muligheder, der venter.. Sten Larsen, ledende overlæge, Ortopædkirurgisk afdeling, Vejle sygehus, juni Baggrunden er knaphed på arbejdskraft, både nu og i fremtiden. Alle regioner, alle sygehuse og de fleste afdelinger må forudse, at det bliver sværere at tiltrække det nødvendige personale og holde på det bagefter. Men ud over denne generelle baggrund har man helt forskellige betingelser lokalt. Det er ikke de samme folk, der mangler, alle steder. Jo længere væk man kommer fra universitetshospitalerne, jo større opfindsomhed må man mobilisere. Desuden er flaskehalsproblemer langt fra sygehusvæsnets eneste udfordring. Det skal også leve bedre op til overordnede krav om kvalitet, service og sammenhæng og om at sætte patienten i centrum. Andre forpligtelser følger af at være én af landets største arbejdsgivere. Regionerne har besluttet at gøre en særlig indsats for at gøre sygehusene til attraktive arbejdspladser. Sygehusene skal bl.a. også være med til at løse psykiske arbejdsmiljøproblemer, der bliver stadig mere påtrængende i disse år, ligesom de har medansvar for at opkvalificere danskerne til fremtidens samfund. 8 9\n6 Forpligtelserne spiller en rolle for, hvordan regioner og sygehusledelser vælger at gribe opgaven an. Det gør regionens og sygehusets økonomi naturligvis også. Ønsket om at fremme en mere hensigtsmæssig arbejdsdeling skal passe sammen med det, som i øvrigt står højt på den regionale og lokale dagsorden. Lokal variation Der er også forskel på, hvad der skal til for at flytte på tingene rundt om i landet. Sommetider handler det mest om at opmuntre de berørte på afdelingerne i at finde løsninger på deres problemer. Så kan man bakke op med en workshop her, en udenlandsk diplomuddannelse der eller med nye retningslinjer for MUS-samtaler eller tildeling af løntillæg. Heller ikke på dette område er der én enkelt metode, der virker hver gang. Når direktør Jens Ole Skov, Aalborg Sygehus, skal svare kort på, hvordan man får hans medarbejdere til at engagere sig i sagen, lyder svaret: Ved at sætte ressourcer af til lokal udvikling og ved at sætte spørgsmålstegn de rigtige steder. Det er ikke på det centrale niveau, de vigtigste barrierer befinder sig, mener han. Lovgivningen og Sundhedsstyrelsen giver vide rammer og fagforeningerne er grundlæggende positive, så længe man ikke træder dem over tæerne. Men ændringer i opgavefordelingen skal helst springe frem lokalt, hvor behovet, engagementet og løsningsmulighederne er, siger Jens Ole Skov. I Region Hovedstaden arbejder man med en metodisk tværgående handleplan, der er forankret i regionens politiske ledelse og med regionsdirektøren for bordenden i den administrative styregruppe. Hvis man virkelig vil ændre noget på den lange bane, så kræver det fuldt commitment fra ledelsen, lyder erfaringen her. Selvfølgelig sker der også her løbende tilpasninger på afdelingerne, men det resulterer ikke altid i den nødvendige aflastning af de mest pressede. En løsning kan være at etablere nye, korte uddannelsestilbud for personer, der ellers ikke ville søge job i sundhedssektoren. Og når de store klodser skal flyttes, er det godt at have de faglige organisationer med sig. Det kan samtidig fremme forståelsen på de enkelte sygehuse, hvis organisationerne går positivt ind i diskussionen. Farvel til den gamle hakkeorden Revolutionen gør hospitalsorganisationerne fladere, så langt flere får plads til at udfolde sig på præmisser, som de selv er med til at sætte. Det gælder bl.a. de nye assistentgrupper på hospitalerne, der netop helst skulle have lov at fylde lidt mere i fremtiden. Serviceassistenterne og socialog sundhedsassistenterne udfører ikke længere bare manuelt arbejde. Mange steder får de efterhånden ansvar for opgaver, der er vigtige for behandlingen og for patientens oplevelse. Der er bud efter assistenternes vurderinger, de tages med på råd og får adgang til bedre løn, videreuddannelse og til at avancere i systemet. Noget lignende ses i de store terapeutgrupper og hos radiograferne, der ligesom sygeplejerskerne rykker ind på lægernes tidligere enemærker som f.eks. diagnostik, bedøvelse og behandling. Også lægerne ser ud til at trives i de moderne fladere organisationer. Der skal ikke træffes færre fagligt krævende beslutninger i de moderne højt specialiserede og accelererede patientforløb. Samtidig er lægerne jo blevet en af hospitalernes mest talstærke personalegrupper. Fortidens ophøjede overlæge, der kunne styre sygehusafdelingen med et ord eller en panderynken er fortid. Den samlede lægelige kompetence og opgavefelt er vokset enormt i både dybden og bredden, og lægearbejde er blevet holdarbejde for specialister. Derfor opleves skridtet til at overlade opgaver til ikke-læger ofte ikke som særlig stort i praksis. I nogle tilfælde er det ligefrem en befrielse, der gør det muligt at bruge kræfterne på mere fagligt meriterende opgaver. Som en HR-ansvarlig i sygehusvæsnet udtrykker det: Lægerne var førhen én af de grupper, der især var meget optagede af at holde på opgaverne. Nu siger de: Let s face it.. vi laver ikke det samme som for 50 år siden. Fra den erkendelse er der ikke langt til den næste, nemlig at forandringernes tid er.. lige nu\n7 1. historie Interviewpersoner - Henrik Husted, kirurg - Henrik Zeiler, operationsportør Portører træder til i Hvidovre Portører er en god hjælp på operationsstuerne, når der skal hamres, saves og bores. Det kræver lidt tilvænning, som de yngre læger ikke har endnu, og som sygeplejerskerne helst er fri for På en ganske almindelig mandag formiddag er en af operationsstuerne på Hvidovre Hospital tæt pakket med personale i grønne operationskitler. Patienten, der ligger på operationsbordet, er dækket af grønne, sterile klæder. Kun benet, der er helt gulligt af desinfektionsvæske, er synligt. I alt fem personer fra forskellige faggrupper deltager i denne operation. Det drejer sig om udskiftning af et kunstigt knæled. Henrik fører kniven, mens en anden Henrik holder patientens ben og bistår med at suge det overskydende blod væk. Operationsportør Henrik Zeiler gør klar til operation Kirurg Henrik Husted tager operationstøjet på Den ene Henrik, med efternavnet Husted, er kirurg med mange års erfaring i netop knæoperationer. Den anden Henrik, der hedder Zeiler til efternavn, er portør med 2½ måneders erfaring som operationsportør. Det er helt nyt, i hvert fald på Hvidovre Hospital. For normalt deltager tre sygeplejersker og to læger under selve operationen: En narkosesygeplejerske (der bl.a. monitorerer patientens puls, blodtryk, respiration og giver smertestillende og sederende medicin), foruden to operationssygeplejersker og en yngre læge, der assisterer kirurgen med bl.a. instrumenter\n8 1. historie portører træder til i Hvidovre Så slog vi to fluer med et smæk ved at få portørerne med i hele forløbet, også under selve operationen Kontinuitet og det samlede forløb Her er den yngre læge udskiftet med en portør, forklarer Henrik Husted efter operationen. Dels manglede vi yngre læger på operationsgangen. Dels ville vi gerne effektivisere operationsforløbet. Så slog vi to fluer med ét smæk ved at få portørerne med i hele forløbet, også under selve operationen. De to portører, der deltager i den tre måneders lange forsøgsordning på Hvidovre Hospital, tager sig af flere opgaver i forløbet: De henter patienten på sengeafdelingen og kører ham ind på operationsstuen, hvor de lejrer ham på operationsbordet. Og så assisterer de under selve operationen, og kører til sidst den nyopererede patient til opvågningsafsnittet. Henrik gør det supergodt, siger kirurgen om sin navnebror, fordi han efterhånden er ret rutineret. Det fungerer langt bedre end med en yngre læge, der typisk blot har været med nogle få gange før, og som ikke kender procedurerne på samme måde. Nøgleordet i projektet er kontinuitet. Som følgeeffekt sparer man tid og frisætter ressourcer til andre opgaver. Når de yngre læger eksempelvis ikke skal assistere ved operationerne, kan de være til gavn andre steder på hospitalet, hvor der er hårdt brug for dem. Hvorfor ikke sygeplejersker? Før stod flere portører for det samme arbejde. Men jo flere led, der er i processen, jo mere spildtid er der. Hver kobling, hvor en ny medarbejder skal tage over, tager tid. Derfor var det naturligt at vælge portørerne. Inspirationen til forsøgsordningen kommer fra sygehuse i Aabenrå og Bornholm, hvor man har brugt portørerne på operationsgangen gennem flere år. Og i USA har man i årevis brugt operationsassistenter, hvis arbejde kan sammenlignes med operationsportørernes. Men hvorfor egentlig ikke bruge en sygeplejerske til at assistere i stedet for en portør? Det er vel mere nærliggende, når man tager deres faglige baggrund i betragtning, siger operationssygeplejerske Julius Møller, der har flere års erfaring fra operationsgangen. Han henviser til privathospitalet Hamlet, hvor de netop har valgt denne model. Julius påpeger, at tre operationssygeplejersker arbejder mere effektivt sammen end en portør og to sygeplejersker. Bl.a. hjælpes sygeplejerskerne ad med at pakke instrumenter ud. Det arbejde deltager portørerne ikke i. Hårdt arbejde Kirurg Henrik Husted mener godt, man kunne have brugt en sygeplejerske, men i den aktuelle situation var der ingen, der meldte sig på banen. Der er nemlig også mangel på sygeplejersker, både på operationsgangen og på sengeafsnittene. Arbejdet, der bl.a. består i at holde benet, mens kirurgen skærer, hamrer eller borer, kan da også være fysisk hårdt. Og det er typisk ikke et arbejde, der er attraktivt for kvinder, hvad enten de nu er læger eller sygeplejersker. Her passer portører (som oftest er mænd), der er vant til at løfte og forflytte patienten, bedre. Desuden var ideen at udnytte de eksisterende ressourcer bedre. Derfor faldt valget på portørerne. Men Henrik Husted kan sagtens forestille sig lignende ordninger med andre faggrupper. Hvis førsteprioriteten var hurtighed, ville det være oplagt at opgaveglide fra læger til sygeplejersker, i stedet for til portører. Learning by doing Portørerne har gennemgået en oplæring i bl.a. sterilteknikker, men der har ikke været noget formaliseret forløb med undervisning i f.eks. anatomi. Det har ganske enkelt været learning by doing, fortæller Henrik Husted. Portør Henrik Zeiler selv er glad for sit nye arbejde. Og han er især glad for at være med i hele forløbet. Det giver mere varieret arbejde. Ud over at transportere, forflytte og lejre patienten, varetager han nu operationsassistentteknikker som at suge, brænde, samle og klippe. Eneste minus, som Henrik Zeiler kan få øje på, er, at hans fridage nu oftere inddrages. Der er ganske enkelt mangel på hans slags, og så må han jo træde til. Og de yngre læger er der mildt sagt opgaver og udviklingsmuligheder til andre steder på sygehuset. Kirurg og operationsportør arbejder tæt sammen 14 15\n9 2. historie Interviewpersoner - Karl Erik Stovgaard, radiograf - Lena Lassen, radiograf En selvfølge, at lægerne lytter, mener radiograf Lena Lassen (tv) Man venter ikke på røntgenbilleder på Sygehus Lillebælt I 2002 fik ledende overlæge Thomas Skjødt på sygehuset i Vejle en god idé: Man burde uddanne radiograferne til at udlægge deres egne billeder. Initiativet giver kortere vej til behandling. Det har fjernet flaskehalse i forskning og uddannelse Radiograf Karl Erik Stovgaard er ofte manden, der må give patienter en alvorlig besked Thomas Skjødt fik overlægekolleger med på en revolutionær ide Du har haft ondt i maven i to uger og går til lægen. Lægen kan ikke afgøre, om der er grund til alarm og sender dig op på sygehuset for at blive scannet. Her må du vente tyve minutter, før du kommer til. Efter yderligere en lille time dukker en venlig kittelklædt herre frem, der har set på dine billeder. Du slipper med skrækken. Endnu en gang. Lyder det som en utopi? Ikke hvis du bor i Vejle. Her er ventetid på røntgen og ultralyd simpelthen afskaffet. Den venlige herre, du talte med, kan have været Karl Erik Stovgaard. Ca. en tredjedel af alle patienter kommer ikke længere end til mig, men resten skal vi se lidt mere på. I knap fire procent af tilfældene der f.eks. en cancer på spil, fortæller han. Den lette adgang betyder på den anden side, at vi får sporet nogle af dem, mens de kan behandles, tilføjer han. Karl Erik Stovgaard, der er radiograf med en tillægsuddannelse, scanner og tager røntgenfotos. Han kan også læse billeder af knogler og væv, så han ved, hvornår der fare på færde. Og han har ansvaret for at kommunikere resultaterne videre. Også til den person, der måske er på vej til at blive patient på det, der i dag hedder Sygehus Lillebælt\n10 2. historie Man venter ikke på røntgenbilleder på Sygehus Lillebælt Det kræver da lidt gefühl at få sagt det på den rigtige måde. Det er nok ikke er job for de alleryngste, siger han. Radiografer er de bedst uddannede I et lokale ikke langt derfra er Lena Lassen og hendes kolleger i færd med studere røntgenfotos og indtale deres observationer på diktafon i et uforståeligt fagsprog. Materialet skal bruges på en forestående lægekonference og præsenteres af Lena Lassen. Måske vil lægerne så kunne se noget andet i billedet end hun, men det betyder jo ikke, at de ser rigtigt. Ser hun nogensinde noget, som lægerne ikke ser? Ork jada, griner hun, som om det var en ren selvfølge. På sygehuset i Vejle er de beskrivende radiografers ekspertise almindeligt anerkendt. De har bl.a. fået en vigtig rolle, når yngre læger under uddannelse skal trænes i at tolke billeddiagnostisk materiale. Det er naturligt, for de er simpelthen de bedst uddannede til det, siger Thomas Skjødt, der er ledende overlæge på Røntgenafdelingen, Sygehus Lillebælt. De beskrivende radiografer analyserer røntgenbilleder Siden 2002 er adskillige radiografer fra afdelingen blevet sendt på en teoretisk uddannelse, der udbydes af universitet i Birmingham. Samtidig skulle de demonstrere i praksis, at de var i stand til at læse store mængder af billeddiagnostisk materiale med ganske få fejl. Røntgenoverlæger førte an Eksamener og kvalitetssikring garanterer et højt niveau. Men det har også gjort det muligt at sætte eksterne kritikere på plads. Der er jo altid mange, der gerne vil skyde den slags ideer ned, bemærker Thomas Skjødt. Modviljen betyder bl.a., at man ikke uden videre kan få lov at bruge sin kompetence på et andet sygehus. Heller ikke selvom de har lange ventetider på ultralydscanning mv. Internt har der altid været fin opbakning. Overlægerne på afdelingen besluttede fra begyndelsen, at dette her ville man virkelig. Ellers var det også blevet noget af en skrammelbeslutning. Det havde været meget svært at føre ud i livet, hvis ikke der var opbakning til det i dagligdagen, siger han. Også sygehusledelsen er gået positivt ind for sagen. Bl.a. med et løntillæg til de radiografer, der tager udfordringen op. Tillægget udbetales i tre portioner. Første del efter afsluttet eksamen, anden del efter veludført kvalitetssikring og tredje del efter tre års erfaring i jobbet. Sygehusets øvrige afdelinger har taget godt imod de beskrivende radiografer. Bl.a. viste det sig, at ortopædkirurgerne havde en del materiale liggende i skuffen, der kunne bruges til forskning og udvikling af bedre behandlinger. Materialet kommer frem nu, hvor det er let at få materialet analyseret. De radiologiske overlæger havde for travlt. Nu har de bedre tid, så Thomas Skjødt kan f.eks. tage sig af forbipasserende gæster, der vil høre om erfaringerne. De gæster er der mange af. Adskillige sygehuse i landet er også i gang med at virkeliggøre utopien fra Vejle\n11 3. historie Helhedstænkning i Farsø Interviewpersoner - Dorte Ebdrup, oversygeplejerske - Jona Laigaard, sundhedsassistent På ortopædkirurgisk afdeling på Klinik Farsø tænker man konstant i effektivitet. Hvordan får vi mest ud af vores egne kræfter og af patienternes? Hvor gemmer tidsrøverne sig? Tilgangen har givet klinikken i Farsø nogle af landets mest tilfredse patienter og glade medarbejdere. Det var egentlig ikke ønsket om at flytte på opgaverne, der satte gang i udviklingen i Farsø. Det endte bare sådan. Det handlede egentlig mere om at få helhed i tingene og holde hus med kræfterne. Vi var gået i gang med at beskrive forløb, som typiske patienter helst skal igennem hos os. Vi tænkte meget systematisk og vendte hver en sten. Det var nødvendigt at blive mere effektive. Social- og sundhedsassistent Jona Laigaard og oversygeplejerske Dorte Ebdrup er i løbende dialog for at optimere patientforløbene Oversygeplejerske Dorte Ebdrup er næsten ikke til at stoppe, når hun fortæller om opgaveglidning på ortopædkirurgisk afdeling på Klinik Farsø. Men hun har også noget at have det i. Den ortopædkirurgiske Klinik Farsø er i 2009 blevet kåret som Danmarksmester i patienttilfredshed. Der blev også sparet penge. I 2006 var den gennemsnitlige indlæggelsestid for hofte- og knæ-patienterne på 11,2 dage, og målet var at komme ned på 6 dage. Allerede i løbet af ¾ år var man helt nede på 4 dage. De omkring 80 medarbejdere, der i dag på flere områder lapper ind over hinandens traditionelle arbejdsområder, er også glade: Det tværfaglige samarbejde og patientforløbene har aldrig fungeret bedre end nu\n12 3. historie helhedstænkning, Klinik Farsø Vigtig tværfaglighed Det hele begyndte i 2005/06, da afdelingen var presset i bund økonomisk. Man manglede fem medarbejdere, primært sygeplejersker, i den faste bemanding, og var tvunget til at tænke kreativt. Og da man ville indføre accelererede patientforløb for hofte- og knæ-patienter, besluttede man at gennemgå alle arbejdsgange for samtlige faggrupper fra a til z. Vi diskuterede, hvad vores udskrivningskriterier skulle være: Hvad vil vi gerne have patienten kan, når han skal hjem? Det tog alle faggrupper del i, siger Dorte. Der blev så udarbejdet kompetenceprofiler, som beskriver, hvad de enkelte faggrupper kan. På baggrund heraf blev der lagt en strategi for alle faggrupper. Netop kompetenceprofilerne spiller en central rolle som styringsredskab for fordelingen af arbejdsopgaverne imellem faggrupperne. Ud over en engageret ledelse ved styrepinden har tillidskvinderne og klinikkens sikkerhedsorganisation været med i forløbet. Oversygeplejerske Dorte Ebdrup pointerer: Det allervigtigste er at arbejde tværfagligt. Man kan stort set intet gøre, hvis ikke alle faggrupper arbejder sammen. Nye opgaver til alle Stort set alle faggrupper har fået og afgivet opgaver i processen. Serviceassistenter har overtaget administrative opgaver som kvalitetskontrol af sterilvarer og arkiveringsopgaver fra operationssygeplejerskerne. Fysioterapeuter og sygeplejersker har overtaget 2-/3-måneders og 1 års-kontrollen for elektive (planlagte) patienter, der har fået lavet en hofte- eller knæ-protese fra lægerne. En ny opgave for social- og sundhedsassistenterne er at skifte dræn på de nyopererede hoftepatienter Sygeplejersker tager sig i dag af indkaldelse og planlægning af patientforløb. Det gjorde lægesekretærerne tidligere. Derudover har patienterne selv overtaget arbejdsopgaver fra flere faggrupper: I dag fører patienterne selv journal over, hvor mange smerter de har i løbet af dagen, foruden at de selv tager de smertestillende piller. Og så skal patienterne selve krydse af, hvor mange gange de har været oppe at gå i løbet af en dag. Vi besluttede os for at anskue den enkelte patient som et rask menneske, der blot skal have et nyt knæ eller en ny hofte. Dermed tog vi patienternes egne kompetencer alvorligt, beretter Dorte om det utraditionelle initiativ. Derudover genoptrænes patienterne i hold. Det giver mere genoptræningstid til alle\n13 3. historie helhedstænkning, Klinik Farsø Social- og sundhedsassistenter som forløbsledere Også social- og sundhedsassistenter tager sig af nye opgaver, bl.a. som forløbsledere af det totale patientforløb. Som forløbsleder følger man patienten fra det allerførste orienteringsmøde på hospitalet til den endelige udskrivning. Det arbejde stod sygeplejerskerne tidligere for. Jona Laigaard på 52 år er netop sådan en forløbsleder. Som en ud af 8 social- og sundhedsassistenter (som udgør en gruppe på i alt 18 på afdelingen) sagde hun ja tak til de nye udfordringer. For i grunden handler det hele om at få patienten rigtigt godt igennem fra start til slut I dag går hun bl.a. stuegang, doserer medicin, skifter forbindinger, giver blodfortyndende injektioner, fjerner smertekatetre og holder indlæggelses- og udskrivningssamtaler. For blot at nævne nogle af hendes nye funktioner. Det er op til én selv at sige fra, hvis man ikke føler at man kan magte opgaven, siger Jona og fortsætter, vi får jo undervisning i, hvordan det skal gøres, så det er ikke svært at finde grænsen. Hun mener, at opgaveglidningen har været en gevinst for alle faggrupper. Nogle faggrupper aflastes, men andre får nye udfordringer og en mere varieret arbejdsdag. Eksempelvis har lægerne kun udtrykt tilfredshed med, at social- og sundhedsassistenterne tager sig af stuegangen. Lyt og LEAN Hendes ledererfaring siger hende, at tingene skal vokse nedefra. Ellers går det alt for trægt med at føre de nye ideer ud i livet. Der er f.eks. blevet sat opslag op rundt om i bygningen, der opfordrer medarbejderne til Finde tidsrøverne. Der bliver lyttet og fulgt op på medarbejdernes forslag. Hun lægger heller ikke skjul på, at den såkaldte LEAN-model har været en stor inspiration undervejs. Det er en filosofi fra erhvervslivet, der hjælper til at blive opmærksom på spildtid og systemfejl og at fokusere på kunden. For i grunden handler det hele om at få patienten rigtig godt igennem fra start til slut. Det er først og fremmest dét, som alle faggrupper har for øje, og det er i høj grad hemmeligheden bag vores succes\n14 4. historie Interviewpersoner - Anne Marie Simper, specialsygeplejerske - Lotte Helmark, specialsygeplejerske - Liga Graudins, ledende oversygeplejerske Sygeplejerskerne styrer i Holbæk! Hjerteambulatoriet på Holbæk Sygehus: Blodtryksklinikken styres i dag af sygeplejersker. Man er gået fra under 50% patienter til hele 95% patienter, der har nået målet med et blodtryk på under 140/90 på bare fire år På en regnvåd formiddag på hjerteambulatoriet på Holbæk Sygehus er det småt med patienter. Et par enkelte midaldrende mænd sidder og venter på at komme til, ellers syner afdelingen ikke af travlhed. Men det er kun, fordi det er fredag. Sygeplejerske Gurli Bach udfører ekkocardiografi og konsultationer i hjerteambulatoriet på Holbæk Sygehus Liga Graudins, ledende oversygeplejerske På andre hverdage kan der være nok så travlt. Særligt på mandage og tirsdage, hvor specialsygeplejerske Anne Marie Simper og hendes kollega har konsultationer. Her varetager de blodtryksklinikken, noget lægerne tidligere stod for. Patienterne kommer ind med forhøjet blodtryk og er henvist fra egen læge eller fra kardiologisk afdeling på sygehuset. Rundt om hele patienten Blodtryksklinikken har været kørt af sygeplejersker siden De gør det så godt, at 95% af patienterne i løbet af behandlingen når målet med et blodtryk på under 140/90. Og det er en forbedring, man kan tage og føle på. Før 2004, da lægerne udførte arbejdet, opnåede under halvdelen af patienterne det ønskede mål\n15 4. historie Sygeplejerskerne styrer i Holbæk Det er nu ikke fordi, vi som sådan er dygtigere end lægerne, siger Anne Marie Simper med et smil. Men dels kommer vi rundt om hele patienten, dels tager vi os mere tid til hver enkelt: Bl.a. snakker vi om motion, tobak, søvn og stress. Og vi forklarer grundigt, hvad forhøjet blodtryk betyder, og hvilke konsekvenser det kan have. Der er eksempelvis langt flere patienter, der nu har compliance. Det vil sige, at de tager den rette dosis medicin på det rigtige tidspunkt. Dermed undgås hjerneblødninger, der kan føre til halvsidig lammelse, og blodpropper i hjerne og hjerte, der også har alvorlige konsekvenser. Og hindrer man bare ét tilfælde af hjerneblødning, sparer man både patient og samfund for utrolig mange omkostninger, fremhæver Anne Marie Simper. En gevinst for alle Ud over Hjerteklinikken styres også Hjertesvigtklinikken og Rehabiliteringsklinikken på hjerteambulatoriet af sygeplejersker. Her tager de sig af en lidt anden type patienter. Men billedet er det samme: Sygeplejerskerne udfylder funktioner, der tidligere tilhørte lægerne. Det er stadig lægerne, der dikterer behandlingen og skriver recepter. Sygeplejerskerne følger op med ret til bl.a. at ændre i ordinationen. Før i tiden tog mange forskellige læger sig af ambulatoriets patienter. Men da de på samme tid skal tilse de akutte patienter, gav det meget usammenhængende patientforløb. Nu følger sygeplejerskerne patienterne gennem hele forløbet. Det batter i sidste ende. Patienterne kan godt lide, at der bliver taget hånd om dem. Så lytter de mere til vores råd. Så enkelt er det, fortæller souschef og specialsygeplejerske Lotte Helmark fra hjertesvigtklinikken. Hun mener, at ordningen er en gevinst for alle: Patienterne får mere tid og et bedre forløb. Lægerne har tid til at koncentrere sig om de komplicerede patienter. Og de erfarne sygeplejersker får mere ansvar og mere udfordrende arbejde. Derudover udnyttes ressourcerne nu bedre, påpeger Anne Marie Simper. F.eks. har man sparet fire lægebesøg pr. patient i de fire år, blodtryksklinikken har eksisteret. Visionær afdelingsledelse Både Anne Marie Simper og Lotte Helmark har stor erfaring fra det kardiologiske område, henholdsvis 17 og 14 år. Det er helt nødvendigt for at varetage deres nuværende funktioner. Derudover er de blevet oplært af ambulatoriets læger, som de i øvrigt altid kan trække på i tvivlstilfælde. Begge specialesygeplejersker peger på det gode samarbejde med lægerne som en nødvendig forudsætning for den nuværende succes. Foruden opbakning fra ledelsen. Og den har de til fulde, fortæller ledende oversygeplejerske Liga Graudins, der har ansvaret for otte sengeafsnit og tolv ambulatorier på den medicinske afdeling på Holbæk Sygehus. Faktisk kom ideen til Blodtryksklinikken fra ledelsen selv. Det var ledende overlæge Tage Lysbo Svendsen, der i sin tid fik ideen til at lade sygeplejerskerne tage sig af opgaven. Han så muligheden for at øge kvaliteten ved at satse på kontinuitet i behandlingen. I ledelsen er vi meget opmærksomme på, om der er opgaver i hårdt pressede faggrupper, der kan gives til andre, beretter Liga Graudins. Uden ildsjæle går det ikke Mange af de opgaveglidninger, vi har på Holbæk Sygehus, opstår jo lokalt. Typisk fordi man har et problem med mangel på arbejdskraft, eller fordi man har medarbejdere med stor erfaring og uudnyttede evner, fortæller Liga Graudins. Vi tager det sag for sag. Det er meget personbestemt, om det kan lade sig gøre. Det er ildsjælene, der søsætter projekterne. Uden dem går det ikke. Og der er allerede andre opgaveglidninger i støbeskeen. F.eks. overvejer man at lade sygeplejersker undersøge for gigt i hænderne. Det arbejde står lægerne pt. for inden for det reumatologiske område. Situationen er meget forskellig fra afdeling til afdeling og fra hospital til hospital. Så hvad der kan lade sig gøre det ene sted, kan måske ikke det andet sted. Alligevel synes specialesygeplejerske Anne Marie Simper, at det er oplagt at udbrede succesen fra Blodtryksklinikken til de almene lægepraksisser. Hvorfor ikke lade sygeplejerskerne aflaste lægerne også dér? 28 29\n16 5. historie Interviewpersoner - Marianne Brandstrup, vicechefjordemoder, fødselsafsnittet - Anne Fabricius, chefjordemoder, Holbæk Sygehus - Winie Hoeck, vicechefjordemoder, barselsafsnittet - Anna Marie Birch, jordemoder a c Faglig kontinuitet i Holbæk Jordemødrene har fået arbejdet på barselsgangen tilbage fra sygeplejerskerne. Hvorfor bruge dem, der er størst mangel på, til det, vi er bedst til, spørger de. I Norge har man taget skridtet fuldt ud b d På Gynækologisk/Obstetrisk Afdeling på Holbæk Sygehus tager jordemødrene sig af opgaver, der tidligere blev varetaget af sygeplejersker. Det er faktisk opgaver, som jordemødrene er uddannede til at udføre, men som af organisatoriske og historiske grunde har ligget hos sygeplejerskerne. Det nye er, at jordemødrene blot udfører hele feltet af jordemoderfunktioner. Den nuværende arbejdsfordeling består i, at jordemødrene følger kvinderne både før, under og efter fødslen. Det vil sige, at graviditet, fødsel og barsel nu udgør et sammenhængende forløb. Ordningen har eksisteret i 12 år, og har været en succes blandt både jordemødre og fødende. Marianne Brandstrup Anna Marie Birch Anne Fabricius Winie Hoeck a b c d Faglig kontinuitet som fokus Udgangspunktet var et ønske om bedre patientforløb og mere kvalitet. I det daværende Vestsjællands Amt valgte man så at fokusere på den faglige kontinuitet. Man nedsatte en analysegruppe af overlæger, jordemødre og sygeplejersker, der pegede på, at hele forløbet skulle følges af én faggruppe, fortæller vicechefjordemoder Marianne Brandstrup fra fødselsafsnittet\n17 5. historie Faglig kontinuitet er tilbage i holbæk For 12 år siden gik jordemødrene på fødselsgangen, mens sygeplejerskerne gik på barselsgangen. Nu har vi jordemødre til begge funktioner. Du bliver passet af én, der til fulde ved, hvad du har været igennem på fødselsgangen. Omlægningen har givet bedre kommunikation imellem de forskellige hospitalsafsnit og større patienttryghed, mener jordemødrene på Holbæk Sygehus. Foruden ekstra arbejdsglæde. Jordemoder Anna Marie Birch, der har arbejdet på afdelingen siden 1994, peger bl.a. på, at det vekslende arbejde mellem fødselsgang og barselsgang slider mindre. Hvor arbejdet på fødegangen godt kan godt være fysisk hårdt, er arbejdet på barselsgangen typisk mere er fredsommeligt. Selvom der naturligvis også kan være travlt der, siger hun. Paradoksalt med sygeplejersker på barselsgangen Samlet set udnytter man i dag ressourcerne bedre. Brænder det eksempelvis på på fødselsgangen, kan man altid låne en jordemoder fra barselsgangen. Men der er også et større perspektiv. Baby og forældre i trygge hænder hos jordemødrene i Holbæk Sagen er jo, at man i mange år har rationeret adgangen til den populære jordemoruddannelse, fordi der blev ansat forholdsvis få på sygehusene. Kvalificerede ansøgere afvises, selvom optaget er øget lidt over årene, så der nu er ca. 500 jordemødre under uddannelse. Derimod har man haft problemer med at få ansøgere nok på sygeplejeskolerne, selvom alle råber på flere sygeplejersker. Det hænger jo ikke sammen, siger chefjordemoder Anne Fabricius. I Norge har man gennem mange år kun haft jordemødre på barselsgangen. Hvorfor ikke gøre det samme i Danmark, spørger hun\n18 6. historie Erfaringen tæller i Viborg Interviewpersoner - Grethe Nielsen, oversygeplejerske - Winnie Hedegaard, screeningsassistent Screeningsassistenter og røntgensygeplejersker indgår i et tværfagligt team, der undersøger tusindevis af kvinder for brystkræft. Det er nyt. Udvalgte social- og sundhedsassistenter er blevet oplært til at varetage opgaver, der tidligere blev udført af radiografer eller røntgensygeplejersker Screeningsassistent Winnie Hedegaard, der screener kvinder for brystkræft Oversygeplejerske Grethe Nielsen er glad for det tværfaglige samarbejde Tilbage i 2005 stod Billeddiagnostisk Afdeling på Viborg Sygehus med et kæmpemæssigt problem: Man havde svært ved at få besat de ledige radiograf- og røntgensygeplejerske-stillinger, man slog op. Derudover havde man i den grad brug for ekstra uddannet personale til at screene de mange kvinder for brystkræft, som regeringens nye kræftplan krævede. Det gjaldt ikke kun for Viborg, men for samtlige hospitaler i det daværende amt. Man var tvunget til at tænke nyt. Og fordi screening for brystkræft er en afgrænset opgave, turde de daværende amtspolitikere godt udfordre den eksisterende (fag-)orden: I 2006 tog man initiativ til at tilbyde opgaven til en helt tredje faggruppe med en kortere uddannelse. Sådan gik det til, at social- og sundhedsassistenterne kom på banen og nogle år senere kunne kalde sig screeningsassistenter. Sygeplejearbejde under supervision En af de dygtige, der kom gennem nåleøjet og på et 20 ugers screeningskursus, er Winnie Hedegaard. Hun har gennem det sidste år arbejdet som 34 35\n19 6. historie erfaringen tæller i viborg screeningsassistent ved Viborg Sygehus og er oprindeligt uddannet socialog sundhedsassistent i Inden hun kom til screeningscentret i 2008, havde hun i mange år arbejdet på Akut Medicinsk Modtage-afsnit. Derfra har hun en solid klinisk erfaring. Ja, så er det din tur, smiler Winnie Hedegaard til en midaldrende kvinde, der lidt betuttet venter på, at hendes navn bliver kaldt op. Det er tydeligt, at Winnie er god i kontakten med borgerne. Og det er ikke kun hendes bordeaux-farvede uniform, der lyser op i de sterile men venlige omgivelser. Hendes entusiasme og ro ser ud til at smitte de ventende kvinder. Vi udfører det samme arbejde som sygeplejerskerne, men altid under supervision, siger Winnie og fremhæver, at det giver et afvekslende arbejde at være både i screeningscentret og på Mamma-centret. Her på screeningscentret har vi med raske kvinder at gøre. I den kliniske mammografi tager vi os af de syge. Dels er det kliniske arbejde forskelligt, dels kræver det en anden indføling i forhold til patienterne. Vi udfører det samme arbejde som sygeplejerskerne, men altid under supervision Individuelle kompetencer frem for faggrænser På ambulatoriet assisterer Winnie bl.a. ved biopsi-tagning og ultralyd-scanning og tager sig af opfølgende samtaler med kvinderne. Det er sygeplejefaglige opgaver, hun ikke udførte tidligere. Og hun har kun mødt anerkendelse og respekt i sin nye jobfunktion: Der er blevet lyttet meget til os undervejs, og vi har haft megen medindflydelse. Ledelsen har været meget positive, og det har været altafgørende. Screeningsassistent Winnie Hedegaard screener en kvinde På spørgsmålet, om hun kan se nogle ulemper ved, at assistenter og sygeplejersker laver de samme opgaver, svarer Winnie: Næ, jeg synes, det giver en god, faglig sparring. Der er selvfølgelig mange overlap i kompetencer. Men grundlæggende er vi assistenter mere til den direkte patientkontakt. Sygeplejerskerne har derimod dybere indsigt i de komplicerede tilfælde. Røntgensygeplejerske Ruth Lundgaard ser også kun fordele i samarbejdet med screeningsassistenterne: Assistenterne har megen viden med sig om patientpleje og omsorg. Det supplerer min viden, der er mere specialiseret. Og hun fortsætter: Det, der betyder noget, er erfaring. Det er de individuelle kompetencer, der tæller. Ikke stive faggrænser\n20 6. historie erfaringen tæller i viborg Med Sundhedsstyrelsen i ryggen På sit kontor på Viborg Sygehus fortæller oversygeplejerske Grethe Nielsen om baggrunden for tilblivelsen af screeningsassistenterne som faggruppe. Der har været rigtigt mange interessenter i spil, siger hun og nævner bl.a. Sundhedsstyrelsen, sundhedspolitikere i Amtet/Regionen, hospitalsledelserne, følgegrupper af radiologer og sygeplejersker, diverse medarbejdergrupper og it-folk. Vi arbejder jo med stråler og skal derfor følge røntgenbekendtgørelsen. Så skal der en regulær uddannelse til, og derfor er Sundhedsstyrelsen inde over. På den måde adskiller billeddiagnostisk afdeling sig fra eksempelvis en almen medicinsk afdeling. På sidstnævnte kan afdelingsledelsen selv beskrive de kompetencer, en given faggruppe skal oplæres i, og selv stå for oplæringen på afdelingen. Selvom det var en fordel for gennemførelsen lokalt at kunne henvise til Sundhedsstyrelsen, var der særligt én faggruppe, der i begyndelsen var skeptisk: Radiograferne syntes, at her kom der nogle og tog deres fagområde. På den anden side havde de ikke selv lyst til at påtage sig arbejdet med at screene 12 kvinder i timen. For det kan godt være et ensformigt, siger Grethe, der pointerer, at radiograferne egentlig også er overkvalificerede til det arbejde. Faggrænser ingen hindring Oversygeplejerske Grethe Nielsen mener, at ordningen med de nye screeningsassistenter er en succes. Både hvad angår faglighed, tværfaglighed og håndteringen af de mange kvinder, der kommer til de forebyggende undersøgelser. Winnie Hedegaard (tv) arbejder på lige fod med røntgensygeplejerske Ruth Lundgaard F.eks. opfylder screeningsassistenterne på Viborg Sygehus 86-90% af kvalitetsmålene for screeningerne ifølge de europæiske retningslinjer, den såkaldte PGMU-model. Det er et godt stykke over de 75%, som normalt skal være opfyldt. Fagligheden ligger ganske enkelt helt i top. Og faggrænser er ingen hindring


Pik Søger Pik Massage Escort Midtjylland / Massage Favrskov\nPik søger pik massage escort midtjylland\n04/03/2018 Elke Horning Comments Off on Pik søger pik massage escort midtjylland\n. Kære gæst - Kontakt mig for aftale på tlf - Her er både yngre og ældre mænd velkommen. Brug min pik og vis mig din fisse I dag, kl. Kvinde øges til betalings sex. Ønsker du at blive forkælet af en gavmild, høj slank fyr på 40 med et godt udseende og styr på økonomien så tøv ikke med at kontakte mig. Blinded fyr 29 blower i aften, gerne flere. Længere afstande aftales nærmere.\nDer gemmes ingen personlige oplysninger i disse cookies. Søg annoncer Alle kategorier Escort, massage og wellness Escort hos dig 55 Massage hos mig 67 Wellness, alm. Hot sexy Latino babe Midtjylland Simone Wellness Midtjylland Pik søger fisse I dag, kl. Sød pige som vil ride min pik og have slikket fisse søges. Sex både med og uden gummi. Vil du evt gøres gravid finder vi også ud af det. Mangler du lidt lidt lomme penge så lad os finde en løsning Har eget sted men kører også ud.\nDet skal foregå hos dig eller udendørs. Skriv til mig og jeg kommer og knepper dig og du bestemmer om det skal være med eller uden gummi. Skriv til mig på 50 26 04 29 eller stivstang outlook. Kæmpe H-skåls silikonepatter og lækker våd mis som hun elsker at vise frem på cam. Se hende LIVE webcam lige nu. Jeg er også fræk rent verbalt, jeg er indlevende og kærlig. I love to give pleasure and see how you get slowly crazy by my young body touches you until you cant resist anymore and we will have sex what will become.\nJeg er Elskerinden Nahomy. Jeg er Dominerende og Streng. Men også med følelse. Mine Sessioner er baseret på respekt for vores aftale. Hvis du ikke vil opleve smerte, så slipper du for det. Jeg er specialist i: Hej velkommen til min hjemmeside. Jeg tilbyder god og hyggelig service for flinke og rare skandinaviske gentlemand i min privat lejlighed i Horsens. Jeg er nem og afslappende at tale med. Jeg behandler alle med respekt og gór alt for at i foler jer velkomme.\nJeg betaler selvfølgelig et passende beløb for et IRL møde, alt efter hvor meget du er villig til. Er du en ung pige, en kvinde i 30'erne eller en pæn moden dame, der mangler lidt lommepenge - jeg er en pæn mand på 43, der i den grad mangler massage og blowjob. Det skal kunne foregå hos dig - og helst i dagtimerne. Du skal være iført selvsiddende strømper, evt.\nRevisor Sex Bytte Midtjylland. Sød og imødekommende Thai pige tilbyder, Traditionel Thai massage. Afslapnings og oliemassage, B2B med afslutning. Åben Diskret parkering i gården. Kom frisk til en god oplevelse. Søde og imødekommende uddannede Thai piger. Traditionel Thai og olie massage, B2B massage.\nPæne piger med store bryster. DANSK 35 årig flot kvinde med kæmpe bryster. Jeg har flere tatoo der er fjernet på billeder. Halv time god sex Alt med superfransk og slug. Der er god tid. Kom hvor du vil. Forkæl dig selv Rar mand på 48 år tilbyder behagelig varm kropsmassage til piger, par, mænd. Modtager både hjemme og køre ud.\nJeg er en ret. Thai escort Jylland tlf. Aftaler i Vejle kun d juli. Kun tidsaftaler ved personlig samtale Kan ikke laves aftaler andre dage end dem der fremgår af denne anc Fordel at bestille tid inden tdatoerne. Er Du kan sende mig en mail. Med forespørgelsesdebat på samtale\nErotisk massage hjørring sex i århus escort\nSex massage frederikshavn escort svendborg


Få bedre helbred med en tur til Fuerteventura - Dansk Sundhed\nMange rejser på ferie til De Kanariske Øer, hvor man det meste af året kan nyde et herligt tropisk klima samt god mad og mange naturoplevelser. Hvis man især ønsker en mere stille ferie uden at møde for mange turister, så kan man få det hele ved at besøge øen Fuerteventura, som faktisk er den næststørste af De Kanariske Øer. Fuerteventura fremstår generelt mere uspoleret end sine naboøer, da der kommer færre turister til denne ferieø, og her finder man ikke et forjaget turistmiljø, idet her ikke er så mange hoteller, byggerier eller hektisk trafik.\nTil gengæld finder man nogle af Europas absolut bedste strande, som består af brede og gyldne sandstrande rundt om hele øen. Det er nemt at finde en privat strand, som man kan hygge sig ved. På øen er der masser af oplevelser for både børn og voksne, så derfor rejser mange for eksempel med Spies Rejser til Fuerteventura, idet de har mange afgange og konkurrencedygtige priser med både flybillet og hotel. I dette klima kan man nyde solens varme stråler hver dag, tage på opdagelse i naturen og stresse af med at nyde mange eksotiske planter og dyrearter, og der findes mange vandsportsaktiviteter til de aktive turister.\nEn ferietur eller et permanent ophold nede langs sydens sol betyder mere Middelhavskost, idet landene omkring Middelhavet især lever af friskfangede fisk, der har masser af Omega fedtsyrer, som de fleste får alt for lidt af. Desuden består Middelhavskosten hovedsageligt af store mængder vegetabilske fødevarer, bønner, nødder, korn, frø, fjerkræ samt olivenolie. Forskningen er kommet frem til, at Middelhavskost har mange sundhedsmæssige fordele såsom reduceret risiko for hukommelsestab og tab af kognitive evner samt færre hjerte-kar-sygdomme. En spørgeskemaundersøgelse offentliggjort i ”Annals of Internal Medicine”\nkom frem til, man med Middelhavskost på programmet kunne opnå hele 40 % større chance for at blive over 70 år. Undersøgelsen viste også, de havde meget lavere risiko for 11 kroniske sygdomme herunder. nyresvigt, kræft, diabetes 2 og Parkinsons sygdom. Tillige kunne folk med Middelhavskost dokumentere ingen fysiske handicap, ingen tegn på kognitiv svækkelse og ingen tegn på psykiske problemer. Det er derfor sundere med en kost bestående af vegetabilske fødevarer, fuldkorn og fisk eller langkædede omega-3 flerumættede fedtsyrer. Det er også sundere at spise mindre rødt og forarbejdet kød samt mindre mængder alkohol.


De bedste lægemidler til at hæve immuniteten hos voksne - Influenza\nInfluenza (latin influentia, bogstaveligt talt - indflydelse) er en akut infektionssygdom i luftvejene forårsaget af influenzavirus. Ligesom enhver virus, "ved det" at ændre sig - for at mutere, og det gør det med misundelsesværdige konstans og succes.\nVodka med salt: hvad hjælper?\nSådan identificeres og fjernes stik i mandler\nSvaghed efter forkølelse\nHvorfor gør mine øjne ondt med forkølelse? Hoste\nBrugen af gløgg


Fyldepennen - Skriveøvelser - Et skridt mod glæden\nBesvarelsen Et skridt mod glæden er publiceret 03/10-2011 11:24 af Sofie Hvemon (Sofie1997) under skriveøvelsen Stærke følelser.\nVersion 1 - 03/10-2011 11:24\nBesvarelsen er på 457 ord og lix-tallet er 19.\nrigtig god historie!!!! virkelig fantastisk beskrevet, man bliver helt fanget af den. jeg kan godt lide at glæden både er god og ond, godt fundet på :)\nTusind tak for dine søde ord! :-) bliver helt glad! :)\nDet er jeg glad for!! :)\nVi er begge to glade, så kan det ikke blive bedre, hihi :-)\nPrøv at skriv den som et digt. Det vil give din fortælling det rette miljø at bolte sig i. Når det fremstår som prosa forventer man ofte noget andet og kan som læser blive forvirret på de forkerte tidspunkter.\nDer er dog et overrakskelsesmoment i den der kan gøre det lidt svært i et digt, men det tror jeg sagtens du kan overskue.\nEllers har du et flot billedsprog.\nFlot billedsprog :)\nDet er nærmest et digt skrevet som prosa, men det synes jeg kun en dejlig læsning. For det flyder flot afsted. Og man skal altså ikke altid give læserne præcist, hvad de venter.\nPå den anden side kunne jeg rigtig godt tænke mig at se din tekst skrevet som et digt. Fordi der er så mange billeder og følelser i den at dvæle ved. Det gør jeg bedre i digte end i prosa.\nMeget flot tekst!\nI starten var jeg ikke helt fanget, men det blev jeg mere og mere, og så elsker jeg bare sådanne slutninger...:D\nDu har nogle rigtig flotte beskrivelser, dog er der lige et sted: Hele sit liv har hun vandret i skyggen fra solen.\nKan solen skygge? Måske er der en dybere mening jeg bare ikke har fanget?\nMen i hvert fald flot tekst!\n#8 Sofie Hvemon (Sofie1997)\n1000 mange tak for alle jeres søde ord! :) De varmer rigtig meget!\nOgså mange tak for din respons Miri! :) Er glad for, at du synes om historien! Da jeg skrev "Hele sit liv har hun vandret i skyggen fra solen," tænkte jeg, at solen var en metafor for glæden. Så min hovedperson har vandret i glædens skygge og har på den måde aldrig oplevet selve glæden, men kun en skygge af den. :)\nJeg har tænkt over det I (Zabraffe og Graziellen) sagde med billedsprog og digt, så her kommer der et digt baseret på min prosa. Håber I kan lide det:\nHun svæver på lykken\nSvæver på livet\nFør undgik smilet hendes læber\nGlæden syntes at frygte hende\nEller frygtede hun den?\nI dag er alting nyt\nLivet det er nyt\nVed dagens gry vidste hun det straks\nVidste at glæden ville omfavne hende\nEller ville hun omfavne den?\nGår blandt gadens nedtrykte folk\nKun øjnene ænser dem\nHjertet gør ikke\nRegnen rammer hende ej\nEller danser hun forbi den?\nSjælen flyver over byens tage\nHjertet ler med sjælen\nHun skinner om kap med solen\nEller også er det sjælen der gør det?\nAltid har hun vandret i solens skygge\nNu har hun forladt den\nEr blevet fri\nEller også ser hun først klart nu?\nEn tone slipper hendes hjerte\nFlyver af sted med sjælen\nDen rummer glemt sorg\nEller rummer glæden tonen?\nDenne glæde viser vej\nOp af trapper\nHun er på glædens tag\nEller er hun selv glæden?\nMenneskenes sorger er blot prikker\nHeroppe ses de ej\nHun når tagets kant\nSjælen er fløjet bort\nEller har den altid været borte?\nKun kroppen skal følge med\nGlæden har formørket forstanden\nHun vil flyve med sjælen\nMangler kun et skridt for at nå den\nEller mangler hun intet for at nå den?\nHun træder ud i intetheden\nOg styrter mod byens travlhed\nSlutter sig til sjælen\nFlyver med glæden\nEller flyver væk fra den?\nAhh, nu forstår jeg...xD Både flot tekst og flot digt, jeg er vild med at hver strofe slutter med et spørgsmål.\nJeg vil læse mere fra dig!\nJeg synes dit digt er fremragende!\nDet er velkomponeret og brugen af spørgsmåltegn i slutningen af hver enkelt strofe fungerer perfekt og er rigtig godt fundet på!\n#11 Sofie Hvemon (Sofie1997)\nRigtig mange tak for jeres søde ord (igen :))! Glad for, at I begge kunne lide digtet! :D Hvor er det fedt med så hurtig og god respons! :)\n#12 Lillye Zada\ndet er meget sjælligt, virkelig smukt skrevet!\n#13 Sofie Hvemon (Sofie1997)\nTusind tak Lillye Zada! Det er jeg rigtig glad for at høre. :)


Eksportelev 2021 til Faerch A/S | Ofir.dk\nEr du vores nye eksportelev, der kan levere førsteklasses kundeservice i en international virksomhed?\nVi søger en eksportelev med specialet handelsassistent/salg til vores salgsafdeling. Hvis du brænder for kundekontakt, service og ordrebehandling, og hvis du har lysten og viljen til at lære nyt i en virksomhed, der opererer på mange forskellige markeder, så er det dig vi søger!\nVi udfordrer dig med en spændende hverdag, hvor du deltager aktivt i afdelings opgaver. Du vil få en stor kontaktflade, og som en del af din uddannelsesplan vil du komme med på kundebesøg.\nDer vil være en høj grad af selvstændighed i dine opgaver, og du skal forberede dig på en travl hverdag i et team, hvor der er engagerede og dygtige kollegaer, som vil sørge for at du får en grundig oplæring og forståelse for de grundlæggende funktioner.\nkontakt med kunder og sælgere\ndaglig kontakt med kunder og sælgere\nDu har en relevant ungdomsuddannelse, såsom\nSTX, HF eller HTX, suppleret med 5 ugers EUS grundforløb\nDu er fortrolig med Microsoft Office – specielt Word, Excel og PowerPoint.\nDu har gode engelsk- og dansk kundskaber i skrift og tale, og måske behersker du også et andet fremmedsprog.\nDu har god forståelse for tal og kan fordybe dig i analytisk arbejde.\nDa du får en dynamisk hverdag med en bred vifte af opgaver, er det vigtigt, at du trives med at have gang i flere projekter på én gang, og at du har en struktureret tilgang, som hjælper dig med at prioritere dine opgaver. Du vil være i kontakt med mange forskellige mennesker hver dag, og med en positiv og nysgerrig tilgang har du mod på at skabe en stor kontaktflade i organisationen.\nHar du lyst til at høre mere om jobbet, er du altid velkommen til at kontakte Team Leader Customer Service, Bente Sørensen, på telefon 27 25 10 15. Vi indkalder til samtaler løbende.\n2021-05-08T00:54:05.260 Er du vores nye eksportelev, der kan levere førsteklasses kundeservice i en international virksomhed? Vi søger en eksportelev med specialet handelsassistent salg til vores salgsafdeling. Hvis du brænder for kundekontakt, service og ordrebehandling, og hvis du har lysten og viljen til at lære nyt i en virksomhed, der opererer på mange forskellige markeder, så er det dig vi søger! Som eksportelev Vi udfordrer dig med en spændende hverdag, hvor du deltager aktivt i afdelings opgaver. Du vil få en stor kontaktflade, og som en del af din uddannelsesplan vil du komme med på kundebesøg. Der vil være en høj grad af selvstændighed i dine opgaver, og du skal forberede dig på en travl hverdag i et team, hvor der er engagerede og dygtige kollegaer, som vil sørge for at du får en grundig oplæring og forståelse for de grundlæggende funktioner. Dine primære opgaver vil bestå af kontakt med kunder og sælgere udarbejdelse af tilbud ordrebehandling og opfølgning daglig kontakt med kunder og sælgere forecast og priskalkulation reklamationsbehandling diverse ad-hoc opgaver Kvalifikationer Du har en relevant ungdomsuddannelse, såsom EUD EUX Business HHX STX, HF eller HTX, suppleret med 5 ugers EUS grundforløb Du er fortrolig med Microsoft Office specielt Word, Excel og PowerPoint. Du har gode engelsk- og dansk kundskaber i skrift og tale, og måske behersker du også et andet fremmedsprog. Du har god forståelse for tal og kan fordybe dig i analytisk arbejde. Din profil Da du får en dynamisk hverdag med en bred vifte af opgaver, er det vigtigt, at du trives med at have gang i flere projekter på n gang, og at du har en struktureret tilgang, som hjælper dig med at prioritere dine opgaver. Du vil være i kontakt med mange forskellige mennesker hver dag, og med en positiv og nysgerrig tilgang har du mod på at skabe en stor kontaktflade i organisationen. Vil du arbejde sammen med os? Har du lyst til at høre mere om jobbet, er du altid velkommen til at kontakte Team Leader Customer Service, Bente Sørensen, på telefon 27 25 10 15. Vi indkalder til samtaler løbende.11Jobnet47b0797b100000000000IDK_OFIR_02DKDanmark228DKK2021-05-07T00:00:000000https://www.faerch.com/da/om-os/karriere/jobs?hr=show-job/694980EuropaDanmarkJyllandVestjyllandStruerEuropaDanmarkJyllandVestjyllandHerningEuropaDanmarkJyllandVestjyllandHolstebro3949420Faerch A/S11Rasmus Færchs Vej 17500HolstebroDKDanmark0DKDanmarkDKDanmark8Fuldtid46PermanentKontor og administration¤Produktion og Håndværk01178862JobNet52987545298754010008-03-2021000https://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=FeedEntrySearchedCount&feedId=dc2beb84&entryId=47b0797bhttps://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=FeedEntryDisplayCount&feedId=dc2beb84&entryId=47b0797bhttps://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=JobApplicationInitiatedCount&feedId=dc2beb84&entryId=47b0797b&page=ShowJob&component=SendApplicationButtonhttps://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=JobApplicationAppliedCount&feedId=dc2beb84&entryId=47b0797b&page=EmailApplyForm&component=SendApplicationButtonhttps://static.matchwork.com/company/logo/DK/ORS/SoMe/jobtitle/343301-252-1.jpgEksportelev 202112008001Dansk3Læse/ tale915120Kontorelev5Kontor og administration12Transport og logistik365150876Bentenoreply@ofir.comDKDanmarkDKDanmarkda-DK


De 5 bedste billige hoteller i Puebla - TripAdvisor\nBedste billige hoteller i Puebla, Mexico\nBedste billige hoteller i Puebla\nNr. 1 af 242 overnatningssteder i Puebla med bedste værdi for pengene\nNr. 2 af 242 overnatningssteder i Puebla med bedste værdi for pengene\nNr. 3 af 242 overnatningssteder i Puebla med bedste værdi for pengene\nNr. 4 af 242 overnatningssteder i Puebla med bedste værdi for pengene\nNr. 5 af 242 overnatningssteder i Puebla med bedste værdi for pengene\nNr. 6 af 242 overnatningssteder i Puebla med bedste værdi for pengene\nNr. 7 af 242 overnatningssteder i Puebla med bedste værdi for pengene\nNr. 8 af 242 overnatningssteder i Puebla med bedste værdi for pengene\nNr. 56 af 104 hoteller i Puebla\nNr. 5 af 104 hoteller i Puebla\nNr. 15 af 104 hoteller i Puebla\nNr. 37 af 104 hoteller i Puebla\nNr. 11 af 104 hoteller i Puebla\nNr. 26 af 104 hoteller i Puebla\nNr. 13 af 104 hoteller i Puebla\nNr. 8 af 104 hoteller i Puebla\nNr. 22 af 104 hoteller i Puebla\nNr. 23 af 104 hoteller i Puebla\nNr. 12 af 104 hoteller i Puebla\nNr. 16 af 104 hoteller i Puebla\nNr. 92 af 104 hoteller i Puebla\nNr. 10 af 104 hoteller i Puebla\nNr. 28 af 104 hoteller i Puebla\nNr. 49 af 104 hoteller i Puebla\nNr. 79 af 104 hoteller i Puebla\nNr. 14 af 104 hoteller i Puebla\nNr. 43 af 104 hoteller i Puebla\nNr. 52 af 104 hoteller i Puebla\nNr. 44 af 104 hoteller i Puebla\nNr. 19 af 104 hoteller i Puebla