RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET OG DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG om spørgsmålet om ophavsret til filmværker eller audiovisuelle værker i Fællesskabet\nI. Mandatet for rapporten\nII. Baggrunden for den delvise harmonisering af begrebet ophavsret til filmværker eller audiovisuelle værker i Fællesskabet\n2. Situationen før harmoniseringen\nIII. Gældende fællesskabsret vedrørende første ejerskab af ophavsretten til filmværker eller audiovisuelle værker\n1. Direktiv 92/100/EØF\n2. Direktiv 93/83/EØF\n3. Direktiv 93/98/EØF\nIV. Oversigt over gennemførelsen i medlemsstaterne\n1. Regulering af ophavsretten i medlemsstaterne\n2. Regulering af rettighedsoverdragelsen i medlemsstaterne\nV. Harmoniseringens konsekvenser\nVI. Eventuelt behov for en yderligere fællesskabsindsats\n1. Divergerende regler om første ejerskab af rettigheder i det indre marked\n2. Konsekvenserne af ikke-harmoniserede bindende regler i national aftalelovgivning på ophavsretsområdet for udnyttelsen af filmværker på internationalt plan\n3. Eventuelle konsekvenser for det indre marked af aftalevilkårene vedrørende intellektuel ejendomsret\nI forbindelse med vedtagelsen af den fælles holdning til direktiv 92/100/EØF om udlejnings- og udlånsrettigheder samt om visse andre ophavsretsbeslægtede rettigheder i forbindelse med intellektuel ejendomsret (18. juni 1992)  afgav Kommissionen et politisk løfte om at udfærdige en rapport vedrørende spørgsmålet om ophavsret til filmværker eller audiovisuelle værker i Fællesskabet. Løftet blev mere specifikt afgivet som følge af direktivets artikel 2, stk. 2, der indeholder en harmonisering af begrebet ophavsret til filmværker eller audiovisuelle værker, idet den ledende instruktør af en film tillægges status som ophavsmand eller som en af ophavsmændene til værket. Tre medlemsstater, hvis lovgivning ikke tillagde filminstruktører nogen ophavsrettigheder, kritiserede bestemmelsen i skarpe vendinger og frygtede, den ville skabe problemer for udnyttelsen af filmværker på deres områder. Løftet var en del af den samlede kompromispakke og fungerede som sikkerhedsgaranti.\n Direktiv 92/100/EØF af 19.11.1992, EFT L 346 af 27.11.1992, s. 61.\nSom følge af denne harmonisering anser medlemsstaterne nu den ledende instruktør af en film for en af ophavsmændene til værket. Fællesskabslovgivningen har imidlertid ikke resulteret i en fuld harmonisering af begrebet ophavsret til filmværker og audiovisuelle værker. Der eksisterer stadig mindre forskelle med hensyn til spørgsmålet om, hvem i gruppen af personer, som er involveret i frembringelsen af filmværket, der skal betragtes som medophavsmænd ud over den ledende instruktør.\nTrods den frygt, der kom til udtryk inden vedtagelsen af direktiv 92/100/EØF, er der intet, der tyder på, at den delvise harmonisering af ophavsretsbegrebet har skabt problemer med udnyttelsen af værker eller med en effektiv bekæmpelse af uretmæssig anvendelse af værker. I praksis løses eventuelle problemer med udnyttelsen af værker som følge af, at der er mere end én ophavsmand, gennem aftalebaserede ordninger. De aftalebaserede ordninger tilvejebringer de nødvendige forudsætninger for udnyttelsen af værkerne. Som eksempel kan nævnes bestemmelser i aftaler, der tillader tilpasning af allerede eksisterende værker, aftaler, hvorved personer forpligter sig til at deltage i produktionen af en film, licensaftaler og andre aftaler om filmproduktion.\nVed siden af de ovennævnte aftalebaserede ordninger har medlemsstaterne indført lovbestemmelser om overdragelse af rettigheder til disse værker og underliggende værker til producenten med det formål at sikre en effektiv udnyttelse af filmværker og audiovisuelle værker. Der er som et minimum indført sådanne regler om rettighedsoverførsel, hvad angår visse udnyttelsesrettigheder eller værker, som er skabt i et ansættelsesforhold. Lovbestemmelserne afviger forholdsvis meget både med hensyn til de metoder, der anvendes, og de ophavsmænd, som er er omfattet. Det lader ikke til, at disse forskelle har skabt større problemer i praksis, da de udlignes ved aftalebaserede ordninger.\nDet kan konkluderes, at de samlede resultater viser, at den delvise harmonisering af begrebet ophavsret til filmværker eller audiovisuelle værker har haft betydelige konsekvenser for aftalebaserede ordninger, som involverer bidragydere til og producenter af filmværker og audiovisuelle værker. Disse ordninger bør gøres til genstand for løbende overvågning for at opretholde en korrekt aftalebaseret balance og sikre det indre markeds funktion.\nI forbindelse med vedtagelsen af den fælles holdning til direktiv 92/100/EØF om udlejnings- og udlånsrettigheder samt om visse andre ophavsretsbeslægtede rettigheder i forbindelse med intellektuel ejendomsret  afgav Rådet og Kommissionen følgende erklæring på rådsmødet den 18. juni 1992:\n"Rådet og Kommissionen er enedes om, at Kommissionen inden 1. juli 1997 udarbejder en rapport om spørgsmålet vedrørende ophavsret til filmværker eller audiovisuelle værker i Fællesskabet".\nDenne rapport tager sigte på at opfylde dette politiske løfte. Den bygger hovedsagelig på en undersøgelse, som er gennemført af eksterne konsulenter, og på Kommissionens egne konstateringer. Forsinkelsen af rapporten skyldes primært, at direktivet blev gennemført meget sent - i realiteten for sent - af mange medlemsstater.\nNår ovenstående erklæring nævner "ophavsret", tolker denne rapport denne term bredt, således at den omfatter spørgsmål vedrørende første ejerskab af rettigheder samt lovbestemt rettighedsoverdragelse. Rapporten berører også andre spørgsmål vedrørende efterfølgende ejerskab, der er tæt knyttet til spørgsmålet om første ejerskab, som f.eks. regler om rettighedsoverførsel og retten til vederlag, der ikke kan gives afkald på, som omhandlet i artikel 4 i direktiv 92/100/EØF, hvis formål er at sikre, at ophavsmænd i realiteten er i stand til at drage fordel af den udlejningsrettighed, der er foreskrevet i direktivet.\nTermen "filmværk eller audiovisuelt værk" skal tolkes meget bredt og omfatte biograffilm, film produceret for radio- og tv-selskaber, andre filmværker som f.eks. film på videobånd og andre levende billeder, hvadenten de ledsages af lyd eller ej.\nDe nationale lovgivninger frembyder forskellige løsninger, som sætter filmproducenterne i stand til effektivt at udøve udnyttelsesrettighederne på vegne af alle de, der har deltaget i skabelsen af et filmværk. Disse løsninger udspringer af den praktiske nødvendighed af at overdrage de pågældende rettigheder til producenten og dog respektere de grundlæggende principper om ophavsretlig beskyttelse. Der bør tilstræbes en balance mellem rettighederne og interesserne for de fysiske personer, som har bidraget til den intellektuelle frembringelse af filmværket på den ene side, og nødvendigheden af at sikre den optimale udnyttelse af filmværker eller audiovisuelle værker på den anden.\nUdnyttelsen af filmværker har også været genstand for drøftelser på internationalt plan. Ifølge artikel 14 bis i Paris-akten (af 24. juli 1971) til Bernerkonventionen til værn for litterære og kunstneriske værker afgøres spørgsmålet om, hvem der har ophavsretten til et kinematografisk værk, af lovgivningen i det land, hvor beskyttelsen kræves. Konventionen opstiller en formodningsregel i artikel 14 bis, stk. 2, litra b), som i praksis indebærer, at producenten af filmværket formodes at styre udnyttelsen af værket. Den ledende instruktør af et værk kan dog fritages for formodningsreglen, hvorved spørgsmålet overlades til de kontraherende staters nationale lovgivning.\nNogle stater lader derfor som udgangspunkt ophavsretten tilfalde filmproducenten eller filmskaberne med overgang efter loven af rettighederne til filmproducenten på det tidspunkt, hvor værket er skabt. Andre stater, der er tættere på droit d'auteur-traditionen, opnår et tilsvarende resultat gennem afkræftelige formodninger, som tilstår producenten rettighederne. Endelig kan ophavsrettighederne i en anden gruppe af stater overgå til producenten i henhold til en aftale. Disse løsninger afviger ikke kun i princippet, men også i detaljer, f.eks. med hensyn til de omfattede ophavsmænd og rettigheder, som er undergivet en lovbestemt overdragelsesregel. Således - og ikke mindst på grund af den internationale karakter, udnyttelsen og distribueringen af filmværker har - har aftalebaseret rettighedsoverdragelse altid spillet en vigtig rolle.\nFør vedtagelsen af direktiv 92/100/EØF tilfaldt i Irland, Luxembourg og Det Forenede Kongerige i alt væsentligt det oprindelige ejerskab af rettighederne over et filmværk eller et audiovisuelt værk alene producenten af værket. Alle de øvrige medlemsstater anså - med visse undtagelser hvad angår ansatte ophavsmænd - den ledende instruktør af en film for en af ophavsmændene til denne. Disse to tilgange blev imidlertid tilnærmet hinanden, ved at der i visse medlemsstater blev indført lovbestemmelser om formodet aftalebaseret overdragelse af udnyttelsesrettighederne, og at der i andre medlemsstater blev indført cessio legis-løsninger til fordel for filmproducenter.\nPå fællesskabsplan blev spørgsmål om ophavsret første gang behandlet i Europa-Kommissionens grønbog om ophavsretten og den teknologiske udfordring  med henblik på en effektiv kamp mod piratvirksomhed. Kommissionen oplyste i grønbogen, at mens film- og videooptagelser lader til at være beskyttet overalt som filmværker eller audiovisuelle værker, håndteres spørgsmålet om, hvem der har enerettighederne, eller hvem der formodes at være i stand til at udøve de økonomiske rettigheder på vegne af alle dem, der har medvirket til frembringelsen af værket, forskelligt i de forskellige retssystemer. Kommissionen bemærkede desuden, at selv i de stater, hvor producenterne ikke automatisk indrømmes rettigheder, er der i praksis ofte indgået aftalebaserede ordninger, hvorved de nødvendige rettigheder overdrages til producenten og sætter denne i stand til at beskytte sig imod pirater.\n KOM(88) 172 endelig udg.\nKommissionens oprindelige forslag til direktiv om udlejnings- og udlånsrettigheder samt om visse andre ophavsretsbeslægtede rettigheder  forsøgte ikke at harmonisere begrebet ophavsret til filmværker. Idéen om at sikre, at i det mindste den ledende filminstruktør i direktivets forstand anerkendes som ophavsmand til filmværket, blev fremsat i Europa-Parlamentets Udvalg om Kultur, som stillede et ændringsforslag herom. Ændringsforslaget blev forkastet af det korresponderende udvalg, Udvalget om Retlige Anliggender, men blev til sidst vedtaget på plenarmødet med et flertal af stemmerne. Kommissionen indarbejdede ændringsforslaget i sit ændrede forslag . Den nye artikel 2, stk. 2, blev stærkt kritiseret i Rådet. Der blev sluttelig opnået et kompromis, idet der i artikel 13, stk. 4 og 5, blev fastsat undtagelser med hensyn til anvendelsen af bestemmelsen til tiden. Hertil kommer, at det kontroversielle spørgsmål om ophavsret til filmværker som nævnt ovenfor gav anledning til den fælles erklæring om denne rapport.\n KOM(90) 586 endelig udg.\n KOM (92) 159 endelig udg.\nEuropa-Parlamentet tog også initiativ til i direktiv 93/83/EØF om samordning af visse bestemmelser vedrørende ophavsrettigheder og ophavsretsbeslægtede rettigheder i forbindelse med radio- og tv-udsendelse via satellit og viderespredning pr. kabel  at indføje en bestemmelse om ophavsret til filmværker og audiovisuelle værker i lighed med det kompromis, der blev fundet, hvad angår direktiv 92/100/EØF. Med hensyn til direktiv 93/98/EØF om harmonisering af beskyttelsestiden for ophavsret og visse beslægtede rettigheder  stillede Europa-Parlamentet endnu mere vidtrækkende ændringsforslag. Den endelige løsning, som blev vedtaget af institutionerne, bestod i at gøre vilkårene i det kompromis, man nåede frem til i direktiv 92/100/EØF og 93/83/EØF, generelt anvendelige.\n Direktiv 93/83/EØF af 27.9.1993, EFT L 248 af 6.10.1993, s. 15, i art. 1, stk. 5.\n Direktiv 93/98/EØF af 29.10.1993, EFT L 290 af 24.11.1993, s. 9, i art. 2, stk. 1.\nI henhold til artikel 2, stk. 2, i direktiv om udlejnings- og udlånsrettigheder samt om visse andre ophavsretsbeslægtede rettigheder i forbindelse med intellektuel ejendomsret anses i dette direktiv den ledende instruktør af et filmværk eller et audiovisuelt værk for ophavsmand eller for en af ophavsmændene. Medlemsstaterne kan bestemme, at andre skal anses for medindehavere af ophavsretten.\nSom allerede nævnt ovenfor havde, hvad angår de nationale lovgivninger, praktiske og økonomiske hensyn medført, at rettighederne var blevet samlet hos producenten, der blev anset for at være bedst rustet til at løfte opgaven med den økonomiske udnyttelse af værket. Der var indført forskellige metoder i medlemsstaterne. Enten tilfaldt ejerskabet af rettighederne som udgangspunkt filmproducenten, eller de nødvendige udnyttelsesrettigheder overgik fra de fysiske personer, som havde deltaget i frembringelsen af værket (anerkendt som "ophavsmand" i de fleste retssystemer), til producenten i kraft af lovbestemte overdragelsesregler. Disse regler har en lignende konsekvens som dem, der som udgangspunkt anerkender filmproducenter som ophavsmænd, fordi de indebærer, at det oprindelige eller efterfølgende ejerskab af rettighederne tilfalder andre personer end skaberne af det pågældende værk.\nDirektivet skulle således også tackle spørgsmålet om lovbestemt rettighedsoverdragelse. I henhold til artikel 2, stk. 6, jf. artikel 2, stk. 5, kan medlemsstaterne bestemme, at når en ophavsmand individuelt eller kollektivt indgår en aftale om produktion af en film med en filmproducent, formodes ophavsmanden, der omfattes af aftalen, medmindre andet er fastsat heri, derved at overdrage sine udlejningsrettigheder. Denne mulighed for at fastsætte en formodningsregel bør ses i sammenhæng med direktivets artikel 4, i hvilken det hedder, at en ophavsmand, der overdrager sin udlejningsret, bevarer retten til at oppebære et vederlag, som der ikke kan gives afkald på.\nDirektivets bestemmelser sikrer i realiteten ikke en generel harmonisering af begrebet ophavsret til filmværker eller audiovisuelle værker, da definitionen af "ophavsret" er begrænset til "dette direktiv", og med hensyn til ophavsmændene har direktivet kun til formål at harmonisere udlejnings- og udlånsretten. Således forklarer definitionen af "ophavsmand" kun, hvem der er den oprindelige indehaver af udlejnings- og udlånsrettighederne. Hvad angår rettighedsoverdragelsen, giver direktivets artikel 2, stk. 6, mulighed for en formodning om overdragelse af udlejningsretten, men tillader ikke en situation, hvor udlejningsretten efter loven som udgangspunkt tilhører en anden end ophavsmanden. Medlemsstaterne er imidlertid ikke forpligtet til at anvende de regler, der er omhandlet i artikel 2, stk. 2 og 6, på andre rettigheder end udlejnings- og udlånsrettigheder.\nI henhold til direktiv om samordning af visse bestemmelser vedrørende ophavsrettigheder og ophavsretsbeslægtede rettigheder i forbindelse med radio- og tv-udsendelse via satellit og viderespredning pr. kabel skal medlemsstaterne give ophavsmanden eneret til at tillade tilgængeliggørelse af ophavsretligt beskyttede værker for almenheden via satellit. Direktivets artikel 1, stk. 5, overtager for sit vedkommende det kompromis, som er kommet til udtryk i artikel 2, stk. 2, i direktiv 92/100/EØF. Den delvise harmonisering af begrebet ophavsret til filmværker eller audiovisuelle værker blev således relevant ikke kun for udlejning og udlån, men også for tilgængeliggørelse for almenheden via satellit.\nDirektivet indeholder, for så vidt angår tilgængeliggørelse for almenheden via satellit, ingen eksplicitte bestemmelser i lighed med bestemmelserne i artikel 2, stk. 5 og 6, i direktiv 92/100/EØF vedrørende den formodede overdragelse af udlejningsretten.\nArtikel 2, stk. 1, i direktiv om harmonisering af beskyttelsestiden for ophavsret og visse beslægtede rettigheder foreskriver for første gang, at den ledende instruktør af et kinematografisk eller audiovisuelt værk i almindelighed anses for dets ophavsmand eller for en af dets ophavsmænd (dvs. uden at denne regel begrænses til "dette direktiv").\nMed hensyn til tilladeligheden af formodningsregler om overdragelse af udnyttelsesrettigheder hedder det i betragtning 4 til direktiv 93/98/EØF, at dette direktivs bestemmelser ikke berører medlemsstaternes anvendelse af artikel 14 bis, stk. 2, litra b), c) og d), og stk. 3, i Bernerkonventionen, der som nævnt ovenfor grundlæggende giver de kontraherende parter et vist spillerum.\nDesuden foreskrives i artikel 2, stk. 2, i direktiv 93/98/EØF det samme referencepunkt for beregningen af beskyttelsestiden i hele Fællesskabet. Da den almindelige regel i artikel 1, stk. 2 for værker, hvortil der er flere ophavsmænd, bygger på nationale regler og ikke i sig selv sikrer tilstrækkelig harmonisering med hensyn til filmværker eller audiovisuelle værker, bestemmes det i artikel 2, stk. 2, at beskyttelsestiden for et kinematografisk eller audiovisuelt værk udløber 70 år efter det tidspunkt, hvor den længstlevende af følgende personer dør, uanset om disse personer anses for medophavsmænd: den ledende instruktør, drejebogsforfatteren, dialogforfatteren og komponisten til musik, som er specielt frembragt til brug i det kinematografiske eller audiovisuelle værk. Det betyder, at medlemsstaterne ved beregningen af beskyttelsestiden kun skal tage hensyn til de bidragydere, der er nævnt i direktivet, uanset hvem der måtte have ophavsrettighederne til filmværkerne på nationalt plan.\nDirektiv 93/98/EØF har konsolideret de respektive bestemmelser, der er fastsat i direktiv 92/100/EØF og 93/83/EØF, idet det behandler et filmværk eller et audiovisuelt værk som et fælles værk, hvis ledende instruktør - som en af ophavsmændene - nyder tilsvarende ophavsretlig beskyttelse. Denne delvise harmonisering af ophavsretsbegrebet var til en vis grad begrænset af det forhold, at før vedtagelsen af direktiv 2001/29/EF om harmonisering af visse aspekter af ophavsret og beslægtede rettigheder i informationssamfundet  (som indfører en harmoniseret ret til reproduktion, en harmoniseret ret til overføring til almenheden, herunder retten til tilrådighedsstillelse, og en harmoniseret ret til spredning for ophavsmænd til værker), var kun få enerettigheder for ophavsmænd til filmværker blevet harmoniseret på fællesskabsplan. Mens sidstnævnte direktiv ikke indeholder en formodningsregel om overdragelse af de harmoniserede rettigheder, kan artikel 14 bis, stk. 2 og 3, i Bernerkonventionen betragtes som hjemmel for at tillade divergerende nationale regler om første ejerskab af rettigheder og formodet overdragelse af rettigheder, også hvad angår de rettigheder, der er harmoniseret ved dette direktiv.\n Direktiv 2001/29/EF af 22.6.2001, EFT L 167 af 22.6.2001, s. 10.\nHvad angår forpligtelsen til at betragte den ledende instruktør som ophavsmand, anså visse medlemsstater det ikke for nødvendigt at indføre gennemførelsesbestemmelser, da de fandt, at de allerede opfyldte denne forpligtelse. På den anden side indførte medlemsstaterne lovgivning i et tilsyneladende forskelligartet tempo i de tilfælde, hvor der var behov for gennemførelsesbestemmelser, uden hensyn til den gennemførelsesfrist, der var fastsat i direktivet. Men lidt efter lidt har alle medlemsstater nu enten ændret deres love for at opfylde forpligtelsen eller meddelt, at deres lovgivning allerede opfyldte forpligtelsen før vedtagelsen af direktiv 92/100/EØF.\nI Irland og Det Forenede Kongerige betragtes filmproducenten stadig efter loven som ophavsmand til et filmværk. Før direktiv 92/100/EØF havde denne person alene ophavsretten til filmværket i disse medlemsstater. Producenten blev betragtet og betragtes stadig som skaber af et filmværk, fordi han/hun er ansvarlig for de nødvendige ordninger for frembringelsen af et filmværk - ikke mindst i finansiel forstand. Irland og Det Forenede Kongerige har senere udtrykkeligt bestemt, at også den ledende instruktør er berettiget til ophavsretlig beskyttelse. Situationen i Luxembourg er meget lig situationen i disse to lande. Producenten og den ledende instruktør anses for første indehavere af ophavsretten.\nSpanien, Italien og Portugal fastslår præcist, hvem der er ophavsmændene til filmværker eller audiovisuelle værker, uden at ophavsretten tilfalder filmproducenten. Omfattet er instruktøren, ophavsmændene til underliggende litterære værker (manuskript, drejebog, dialog og bearbejdelse) og ophavsmændene til filmmusikken. Derved udelukkes andre ikke nævnte personer, som er kommet med kreative bidrag, fra at være medophavsmand til et filmværk og sikrer dermed en høj grad af retssikkerhed. I Grækenland tilfalder ophavsretten til filmværker eller audiovisuelle værker alene den ledende instruktør. Andre ophavsmænd, der har deltaget i frembringelsen af filmværket, og hvis bidrag kan udnyttes særskilt, tillægges dog normalt rettigheder til deres eget bidrag.\nI Tyskland, Østrig, Nederlandene, Danmark, Finland, Sverige, Belgien og Frankrig giver lovens ordlyd som sådan ikke et præcist svar på spørgsmålet om, hvem der skal betragtes som ophavsmand til et værk. I disse lande tilfalder ophavsretten de fysiske personer, som har ydet et kreativt bidrag til den intellektuelle frembringelse af filmværket.\nI Tyskland og Østrig tilfalder ophavsretten til filmværker eller audiovisuelle værker grundlæggende kun ophavsmænd, der har deltaget i skabelsen af filmværket, og hvis individuelle kreative bidrag ikke kan udnyttes særskilt. Der er i almindelighed tale om den ledende instruktør, men fotografen, klipperen og lydteknikeren og andre kan også anses for ophavsmænd til filmværket, forudsat deres bidrag opfylder kravene om originalitet i hvert enkelt tilfælde. Også i Nederlandene tilfalder det oprindelige ejerskab til ophavsretten de fysiske personer, der har ydet et kreativt bidrag til værket. Det er den fremherskende opfattelse, at dette inkluderer den ledende instruktør.\nDanmark, Finland og Sverige har ikke indført nogen specifik regel for fastsættelse af ophavsretten til filmværker eller audiovisuelle værker. Her tilfalder ophavsretten efter de almindelige ophavsretlige regler de personer, hvis kreative bidrag er afgørende for frembringelsen af et værk som helhed, uden hensyn til om deres individuelle bidrag kan udnyttes separat eller ej. Der er normalt som minimum tale om den ledende instruktør og drejebogsforfatteren. Andre - som f.eks. filmmusikkomponisten - kan også betragtes som ophavsmænd til et værk, forudsat deres bidrag opfylder kravene om originalitet i hvert enkelt tilfælde og spiller en afgørende rolle for værket som helhed.\nBelgien og Frankrig kombinerer en almindelig regel om ophavsret til filmværker eller audiovisuelle værker med en liste over personer, der formodes at opfylde betingelserne for at få tillagt ophavsretten. Her tilfalder ophavsretten personer, der har deltaget i frembringelsen af filmen, og hvis individuelle kreative bidrag ikke kan udnyttes særskilt, ophavsmænd til værker, der er blevet skabt specielt til filmværket, og som kan udnyttes uafhængigt af filmværket, og ophavsmænd til allerede eksisterende værker. Imidlertid er listen over personer, som formodes at være medophavsmænd til et filmværk, begrænset og omfatter ikke hjælpeansatte eller sekundære ophavsmænd.\nSom det fremgår af ovenstående, kan antallet af ophavsmænd til et givet filmværk være forholdsvis højt. For derfor at sikre, at det er praktisk muligt at udnytte filmværkerne, har medlemsstaterne indført regler om overdragelse af rettigheder til filmværker og underliggende værker til producenten, eller regler, der fastlægger et oprindeligt ejerskab af rettighederne til værker, som er skabt i et ansættelsesforhold. Disse regler er meget forskellige fra medlemsstat til medlemsstat med hensyn til fremgangsmåde (cessio legis, aftalebaserede afkræftelige formodninger, formodning om ejerskab i overensstemmelse med Bernerkonventionens artikel 14 bis samt tilståelse af rettigheder på grundlag af et ansættelsesforhold) og dækning.\nHvad angår fremgangsmåden har Østrig og Italien f.eks. valgt en cessio legis-løsning, ifølge hvilken ophavsretten tillægges filmskaberne, mens visse rettigheder til økonomisk udnyttelse efter loven overdrages til filmproducenten på frembringelsestidspunktet. Belgien, Tyskland, Grækenland, Spanien, Frankrig, Luxembourg, Nederlandene, Portugal, Danmark, Finland og Sverige har valgt en løsning med en afkræftelig formodning om rettighedsoverdragelse. Formodningen er - med hensyn til allerede eksisterende værker - baseret på aftalen om audiovisuel bearbejdelse og - med hensyn til selve filmværket og andre underliggende værker - på aftaler mellem ophavsmænd og filmproducenter om filmproduktionen. Det lader til, at en aftale, hvori ophavsmanden forpligter sig til at medvirke til filmværket, i de fleste lovgivninger er tilstrækkelig til at skabe formodningen, således at eksplicitte aftalebestemmelser om tilståelse af rettigheder ikke er påkrævede.\nIrland og Det Forenede Kongerige fastslår, at producenten som udgangspunkt er ophavsmand til filmværket. Disse landes lovgivning tillægger dog den ledende instruktør status som medophavsmand. Spørgsmålet om, hvorledes ophavsretten deles mellem producent og ledende instruktør, lader til at blive løst gennem aftaler inden for rammerne af parternes aftalefrihed. De irske og britiske lovbestemmelser om overdragelse omhandler kun udlejningsrettighederne for ophavsmænd til underliggende værker.\nDet bør imidlertid understreges, at visse medlemsstater også foreskriver, at i de tilfælde, hvor et filmværk skabes af en ansat inden for rammerne af ansættelsesforholdet, er den pågældende arbejdsgiver den første indehaver af enhver ophavsret, medmindre andet er aftalt. Dette er i hvert fald tilfældet i Irland, Det Forenede Kongerige og Nederlandene. Det lader til, at disse bestemmelser om værker, der er skabt i et ansættelsesforhold, afskærer den ledende instruktør fra rettigheder til værket, såfremt denne er beskæftiget som ansat. Kommissionen agter at undersøge nærmere, hvorledes reglerne om arbejdsgiveres ejerskab harmonerer med direktivernes bindende bestemmelser om ophavsret til filmværker eller audiovisuelle værker samt retten til vederlag, der ikke kan gives afkald på.\nHvad angår dækningen, indeholder medlemsstaternes lovgivninger forskellige løsninger. Mere specifikt lader det til, at Belgien, Tyskland, Grækenland, Italien, Luxembourg, Nederlandene, Portugal og Østrig begrænser deres overdragelsesregler - mere eller mindre eksplicit - til audiovisuelle udnyttelsesformer og dermed udelukker ikke-audiovisuelle merchandisingrettigheder og andre afledte rettigheder, teaterrettigheder og grafiske udgivelsesrettigheder. Spanien og Frankrig udelukker eksplicit teaterrettigheder og grafiske udgivelsesrettigheder fra deres overførselsreglers anvendelsesområde. Danmark, Sverige og Finland har indført en formodningsregel, der tillægger producenten de nødvendige udnyttelsesrettigheder.\nTrods mange væsentlige forskelle lader de forskellige lovbestemmelser om formodning om rettighedsoverdragelse til at have et træk til fælles. De omfatter omtrent alle bidragydere til et filmværk eller et audiovisuelt værk undtagen ophavsmændene til musikværkerne. Udelukkelsen af ophavsmænd til musikværker fra formodningsreglernes anvendelsesområde kan forklares ved, at udøvelsesrettighederne i musiksektoren forvaltes af et internationalt system for kollektiv forvaltning.\nIdéen om, at den ledende instruktør af et audiovisuelt værk eller et filmværk skal anses for ophavsmanden eller en af ophavsmændene til et sådant værk, blev indført med vedtagelsen af direktiv 92/100/EØF. Dette har helt klart styrket den ledende instruktørs stilling, da medlemsstaterne gradvis har ændret deres lovgivning i overensstemmelse hermed. Samtidig er de aftalebaserede ordningers betydning øget, da de har udlignet virkningerne af den nye regel. Aftaler om filmproduktion er blevet tilpasset for at tage hensyn til den ændrede lovgivning og tilvejebringe et nyt grundlag for udnyttelsen af filmværker. Trods den bekymring, der kom til udtryk forud for vedtagelsen af direktiv 92/100/EØF, har harmoniseringen ikke skabt nogen problemer i praksis.\nKonsekvenserne af denne delvise harmonisering af ophavsretsbegrebet blev til en vis grad begrænset af, at kun få enerettigheder for ophavsmænd til filmværker havde været harmoniseret på fællesskabsplan før vedtagelsen af direktiv 2001/29/EF om harmonisering af visse aspekter af ophavsret og beslægtede rettigheder i informationssamfundet. Ikke desto mindre indrømmede de medlemsstater (Irland, Luxembourg og Det Forenede Kongerige), der måtte ændre deres lovgivning, alle ophavsrettigheder - og ikke kun udlejnings- og udlånsrettighederne eller retten til overføring til almenheden via satellit - til de ledende instruktører.\nEndelig er det værd at gøre opmærksom på, at de forskellige skridt, der er taget for at harmonisere begrebet ophavsret til filmværker på EU-plan, ikke har medført en total ændring af den grundlæggende situation. Der forekommer stadig mindre forskelle med hensyn til spørgsmålet om, hvem i gruppen af personer, som er involveret i frembringelsen af et filmværk, der anses for ophavsmanden til dette.\nSelv om direktiverne bestemmer, at den ledende instruktør af et audiovisuelt værk skal anses for at have status som ophavsmand, foreskriver de ikke andre ændringer, hvad angår ophavsretten til audiovisuelle værker. Reglerne om den formodede tilståelse af rettigheder, som foreskrives i direktiverne, har kun et meget begrænset anvendelsesområde. Der eksisterer stadig divergerende regler med hensyn til, hvem der kan eller ikke kan betragtes som ophavsmand eller første indehaver af rettighederne til et filmværk i de forskellige medlemsstater. Imidlertid lader de betragtelige forskelle ikke til at skabe større problemer i praksis. Afvigelserne mellem de nationale løsninger, hvad angår ejerskab af rettigheder til audiovisuelle værker, blev i praksis udlignet ved aftalebaserede ordninger og lader ikke til at have skabt handelsmæssige hindringer for en effektiv udnyttelse af rettighederne på tværs af grænserne mellem medlemsstaterne.\nAftalefriheden som et middel til at løse problemer i forbindelse med divergerende ophavsretslovgivning er ikke ubegrænset. Traditionelt indeholder national aftalelovgivning på ophavsretsområdet forskellige bindende regler til fordel for ophavsmænd eller brugere - i de fleste tilfælde med det formål at beskytte den svage part i aftalen. Disse regler, der begrænser aftalefriheden, kan have konsekvenser for producenternes evne til at erhverve de rettigheder, som er nødvendige for den internationale udnyttelse af filmværkerne. Det kan ikke udelukkes, at sådanne nationale regler kan medføre problemer i det indre marked, medmindre de harmoniseres. Hvis aftalebaserede ordninger forbliver det primære middel til udnyttelse af filmværker og audiovisuelle værker i det indre marked, bør de nationale aftaleregler på ophavsretsområdet undergives en løbende overvågning.\nSpørgsmålet om ophavsret er nært knyttet til spørgsmålet om forvaltning af rettigheder og fortjener en mere indgående analyse inden for rammerne af opfølgningen på Kommissionens meddelelse fra 1996 om ophavsret og ophavsretsbeslægtede rettigheder i informationssamfundet .\n KOM(96) 568 endelig udg. af 20.11.1996.\nKommissionen forpligtede sig i denne meddelelse til at fortsætte sin undersøgelse af spørgsmålet om forvaltning af rettigheder i lyset af udviklingen på markedet, specielt hvad angår informationssamfundet. Resultaterne af konferencen "International Conference on Management and Legitimate Use of Intellectual Property", som Kommissionen afholdt i juli 2000 i Strasbourg, bekræftede, at markedet er inde i en løbende proces med tilpasning af licensordninger til behovene i det nye miljø. Derfor er analysen af de aftalelovgivningsmæssige aspekter, som er relevante for udnyttelsen af intellektuel ejendomsret fortsat en vigtig opgave. En nærmere analyse af forvaltningen af rettigheder i Europa bør ikke kun koncentrere sig om spørgsmål såsom kollektiv forvaltning, de forskellige måder, hvorpå ophavsretten og ophavsretsbeslægtede rettigheder kan varetages, aftalelovgivning på ophavsretsområdet og de eventuelle konsekvenser af ikke-harmoniserede begrænsninger af aftalefriheden for vare- og tjenestestrømmene af ophavsretsbaserede varer og tjenesteydelser i det indre marked, men også om reglerne vedrørende ejerskab af rettigheder og den rolle, disse regler spiller for tilståelsen af rettigheder og distributionen af varer og tjenesteydelser.\nHvad angår den øgede tværnationale udnyttelse af beskyttede værker og tjenesteydelser, som er en af følgerne af informationssamfundet, er Kommissionen allerede i gang med en nøje analyse af de vilkår, der gælder for aftaler om intellektuel ejendomsret i medlemsstaterne med henblik på at evaluere de mulige konsekvenser for det indre marked af de eksisterende forskelle i de nationale regler. Denne analyse bør også omfatte de forskellig nationale regler for forvaltning af retten til vederlag, der ikke kan gives afkald på, som er omhandlet i artikel 4 i direktiv 92/100/EØF.\nRettigheder, som er påkrævet for udnyttelsen af filmværker, kan gennem aftalebaserede ordninger koncentreres i hænderne på filmproducenterne på en måde, der er forenelig med de grundlæggende principper for ophavsret og ophavsretsbeslægtede rettigheder. Sådanne ordninger kan således benyttes som et effektivt redskab for distribution af filmværker og audiovisuelle værker i det indre marked.\nSom det fremgår af denne rapport, har den delvise harmonisering af ophavsretsbegrebet styrket den ledende instruktør af et filmværk eller et audiovisuelt værks position som en af ophavsmændene til dette. Fællesskabslovgivningen har imidlertid ikke resulteret i en fuld harmonisering af det første ejerskab af rettighederne til sådanne værker.\nTrods den frygt, der kom til udtryk forud for vedtagelsen af direktiv 92/100/EØF, er der ikke noget der tyder på, at indrømmelsen af den oprindelige ophavsret til den ledende instruktør har skabt problemer for udnyttelsen eller distributionen af filmværker eller for en effektiv bekæmpelse af piratvirksomhed og anden uretmæssig anvendelse af sådanne værker. Selv om det blev hævdet på tidspunktet for vedtagelsen af direktivet, at en sådan bestemmelse kunne komplicere situationen med hensyn til rettigheder, overdrages i praksis de relevante udnyttelsesrettigheder til producenten efter loven eller gennem aftalebaserede ordninger. Forbindelserne mellem producenten på den ene side og de øvrige rettighedshavere på den anden reguleres inden for rammerne af aftalefriheden ved aftaler om filmproduktionen. Endvidere løses eventuelle problemer som følge af forskelle i medlemsstaternes lovgivning ved aftalebaserede ordninger.\nEfficient administration of rights in the cinematographic and audiovisual works has become more and more complex as the exploitation channels of such works multiply together with the development of information technologies. For the purpose of maintaining the status of contractual arrangements as a proper tool for the efficient distribution and exploitation of cinematographic and audiovisual works in the Internal Market, these contractual arrangements and conditions that apply to them under national law have to be subject to continued scrutiny. The Commission will continue to study the issue of first ownership of rights and transfer of rights together with the examination of issues relating to the management of rights in general and analyse further developments in these fields. Forvaltningen af rettighederne til filmværker og audiovisuelle værker er blevet stadig mere kompliceret, da udnyttelsesmulighederne for sådanne værker er vokset i takt med udviklingen af informationsteknologierne. For at fastholde de aftalebaserede ordningers status som det rigtige værktøj til sikring af en effektiv distribution og udnyttelse af filmværker og audiovisuelle værker i det indre marked bør disse aftalebaserede ordninger og de vilkår, de er undergivet efter den nationale lovgivning, gøres til genstand for en løbende overvågning. Kommissionen vil fortsætte analysen af spørgsmålet om første ejerskab af rettigheder og rettighedsoverdragelse sammen med undersøgelsen af spørgsmål vedrørende forvaltningen af rettigheder i almindelighed og analysere den videre udvikling på disse områder. Top


Metastaser - hvad er det, på hvilket stadium af kræft vises, symptomer og behandling - Myoma\nTredifjerde uge af graviditeten\nBrystkræft (BC) metastaser vises i de senere stadier. De opstår, når neoplasma når en forholdsvis stor størrelse og sender datterceller ind i blodbanen. Sidstnævnte spredte sig oprindeligt gennem lymfesystemet. Efter et stykke tid går de ind i forskellige organer, hvor de spirer og degenererer til nye carcinomer, hvis cellulære sammensætning svarer til moderens tumor..\nPrognosen for metastatisk såning af flere organer forværres på grund af stigende multipel organsvigt. Samtidig udvikles dekompensation af mave-tarmkanalen, åndedræts-, udskillelses- og kardiovaskulære systemer..\nIfølge statistikker er hudmetastaser mere almindelige hos middelaldrende og ældre. Eksperter er sikre på, at dette skyldes de høje beskyttende funktioner i epidermis hos unge. Det er af denne grund, at mange ondartede celler dør og når de øverste lag af epitelet..\nKarcinom kan ikke manifestere sig i lang tid. Patienten udvikler svaghed, svaghed, appetit forsvinder, aversion mod kød mad vises. Meget ofte ledsages patologi af udseende af rødlige pletter, "citronskal" og andre lignende formationer på huden over det berørte område.\nMed aktiv tumorvækst opstår metastase, ofte oprindeligt i de aksillære lymfeknuder.\nBrystkræft spredes hovedsageligt til lymfeknuderne. Når karcinomcellerne når den regionale lymfeknude, begynder den at stige i størrelse, men dette ledsages ikke af smertefulde fornemmelser. Hudmetastaser gør heller ikke ondt. De er ofte vanskelige at skelne fra almindelige mol. Mindre almindeligt, en ondartet tumor metastaser til hjernen eller nyrerne. Årsagen til dette er deres specielle blodforsyning. Endnu sjældnere findes stykker af brystkræft i leveren eller binyrerne..\nKnoglemetastaser i brystkræft er ret almindelige. Carcinomaceller bevæger sig gennem blod og lymfekar til ryghvirvlerne. På dette tidspunkt begynder rygsøjlens støttefunktion at svækkes. Calcium vaskes ud af knoglerne, og patologiske brud opstår. De kaldes sådan på grund af det faktum, at de sjældent er forårsaget af ekstern mekanisk skade. Det er nok for patienten at blot tage en ubehagelig stilling eller dreje skarpt. Metastase forekommer også i kraniet, rørformede knogler i øvre og nedre ekstremiteter.\nHudmetastaser i brystkræft forveksles ofte med fødselsmærker. De kan vises gradvist og fryse i vækst. Men disse strukturer adskiller sig fra mol i farve og form. Metastatiske foci har underminerede kanter, en ujævn kant. En inflammatorisk glorie vises ofte omkring dem. Hudlokalisering af datterkarcinomer er karakteristisk for den forreste overflade af menneskekroppen..\nSpredningen af sekundære foci i lungerne opstår på grund af nærhed.\nLungemetastaser efter brystkræft er også almindelige på grund af disse organers tætte anatomiske placering. I næsten 95% af tilfældene er lungekræft dødelig. Derfor er læger mest bange for komplikationer af brystneoplasma med lungekræft. De forsøger at forhindre det med stråling og kemoterapi..\nKræfttumor er karakteriseret ved primær udvikling (udvikling sker fra brystkirtlenes væv) og sekundær (der observeres metastaser, der føres ind fra nærliggende organer). Udseendet af metastase er karakteristisk for den sidste fase af sygdommen, det er livstruende.\nKræftceller spredes på to måder:\nLymfebane - ondartede celler spredes gennem lymfekarene og påvirker en fjern lymfeknude.\nHæmatogen vej - spredt gennem blodbanen. For det første påvirkes de indre organer, hvorefter kræften metastaserer til knoglerne og hjernen.\nKræftvækst har en karakteristisk struktur. Tumorer er kendetegnet ved sprødhed, som gør det muligt for celler at adskille sig fra knuden og komme ind i det biologiske stof, der bærer dem gennem karene. De spredes i hele kroppen og akkumuleres i knoglevæv og organer. Dannelse af metastaser forekommer.\nFølgende faktorer påvirker metastase:\nimmun- og biokemiske processer;\nlangvarige stressede situationer, overanstrengelse\nåreforkalkning af blodkar.\nSymptomer på kræftudvikling:\nforringelse af søvnkvalitet, hovedpine\nDisse manifestationer betragtes som små tegn på metastase. Når organer og knogler er beskadiget, vises specifikke symptomer.\nMetastatisk brystkræft kan diagnosticeres ved hjælp af følgende fysiske, laboratorie- og instrumentelle undersøgelsesteknikker:\nGenerel undersøgelse af patienten. Vær opmærksom på hudens natur, tilstedeværelsen af nye udslæt på dem. Patienten bliver spurgt, om han for nylig har haft modermærker.\nPalpation. Denne metode er meget informativ, da den giver dig mulighed for at identificere sæler, knuder, til at undersøge neoplasmerne i indre organer.\nSlag og auskultation af brystet. Ved hjælp af disse fysiske teknikker bestemmer lægen graden af dekompensation af åndedræts- og kardiovaskulære systemer..\nFor at bestemme kroppens tilstand er det nødvendigt at udføre en generel og biokemisk blodprøve.\nGenerel analyse af blod og urin. Bruges til at vurdere kroppens generelle tilstand.\nBlodkemi. Vær opmærksom på mængden af totalt protein, bilirubin, urinstof, kreatinin, glukose, elektrolytter, levertransaminaser og andre indikatorer.\nKoagulogram. Dette er en obligatorisk laboratoriemetode, der bruges inden operationen..\nMammografi. Dette udtryk betegner en røntgenteknik til undersøgelse af brystet.\nRøntgenstråler af lys. Det udføres for at detektere lungefoci.\nFinnålsbiopsi med yderligere cytologisk undersøgelse.\nUden metastaser finder sygdomsforløbet sted i begyndelsen af knudens udvikling. For at øge den forventede levealder og dens kvalitet er følgende indikatorer vigtige:\nmetastaser påvirker ikke lunger, lever, hjerne;\nmetastase forekommer i tre organer;\nmetastatisk dannelse har celler med hormonreceptorer;\ntumoren reagerer på hormoner og kemoterapi;\nikke alle behandlinger blev brugt.\nPrognosen for forventet levealder ved metastatisk brystkræft afhænger af placeringen af metastaser. Skader på hjerne, lever og lunger giver en chance for liv i op til fem år. Muligheden for at øge denne periode vil give et kursus af hormoner, kemoterapi og den individuelle udholdenhed i kvindens krop..\nTidlig diagnose hjælper med at stoppe sygdommen efter kræft. Overlevelse afhænger af sygdomsudviklingsstadiet, i det fjerde er det ikke mere end 22%. Men selv på dette tidspunkt er det muligt at forbedre patientens tilstand og overføre den ondartede proces til en kronisk form..\nDer er to hovedkategorier af kemoterapi-lægemidler:\nMed en cytostatisk effekt (hæmmer processerne med celledeling og klonal proliferation, forårsager apoptose af celler, der har mistet evnen til at reproducere).\nMed en cytotoksisk virkning (forstyrrer funktionen af celleorganeller og forårsager celledød, fremmer udviklingen af tumornekrose).\nOnkologiske lægemidler til kemoterapi kan påvirke proteinmolekyler, der binder til nukleinsyrer eller er ansvarlige for celledannelse. Nogle af dem forstyrrer eller bremser processerne for genreplikation, andre - bidrager til dannelsen af toksiske frie radikaler eller har en antimetabolisk virkning.\nHvert lægemiddel har et specifikt handlingsprincip, som er grundlaget for den kliniske klassificering af kemoterapi-lægemidler. Ved brystkræft kan specifikke behandlingsregimer ordineres, herunder en individuelt tilpasset kombination af forskellige lægemidler.\nKemoterapimedicin har ikke en selektiv effekt, de påvirker den vitale aktivitet af alle celler i kroppen negativt. Imidlertid påvirker antineoplastiske cytostatika maksimalt kun aktivt delende celler. Så er det muligt at helbrede trin 2 brystkræft fuldstændigt? Mere om dette senere.\nModerne behandlingsmetoder anvendes til behandling af metastatisk brystkræft. Metastatiske maligne foci giver ofte et godt respons på behandlingen, selvom terapi i sidste fase af onkologi er palliativ, der sigter mod at forlænge patientens liv. Før behandling ordinerer læger en anden diagnose af sygdommen for at bestemme udviklingsstadiet. Når du vælger en terapi, er det nødvendigt at identificere tumorens følsomhed over for østrogen og progesteron. Hvis det ikke er muligt at finde ud af neoplasmas hormonelle status, tages placeringen af metastaser og patientens alder i betragtning for at vælge mellem hormonel og kemoterapi. Ifølge statistikker har 20% af patienterne efter operation i kombination med stråling og kemoterapi regionale tilbagefald, dvs. metastase til de nærmeste lymfeknuder. I 9% af tilfældene observeres udviklingen af fjerne metastaser.\nKirurgisk indgreb udføres, når vertebrale metastaser observeres, hvilket fremkalder udviklingen af kompression af rygmarven såvel som i lungemetastaser og i nærvær af spontane frakturer. Strålebehandling bruges til at reducere manifestationen af symptomerne på patologi i dens metastase til knoglerne, organer i centralnervesystemet, bronkier og lunger. Denne behandling udføres også efter operation på rygsøjlen eller hovedet..\nSystemisk terapi bruges til at lindre sygdomsforløbet med tumormetastase til knoglen. I dette tilfælde ordineres bisfosfonater. Hvis en kvinde oplever overgangsalderen, ordineres hormonbehandling. I dette tilfælde udføres æggestokkene også ved hjælp af strålebehandling. Også denne behandlingsmetode anvendes, når knogler og blødt væv er involveret i den patologiske proces. Hormonbehandling udføres også med metastase af neoplasma til de indre organer, lymfeknuder og organer i centralnervesystemet. Men i dette tilfælde bør denne behandlingsmetode ikke være den eneste. Hormonbehandling skal udføres i seks måneder, hvis den er færdig på forhånd, ordineres cytotoksiske lægemidler..\nI de sidste stadier af patologi ordinerer læger ofte stråkirurgi, hvor en perlekniv bruges, hvilket bidrager til ødelæggelsen af metastatiske noder. I dag bruges denne metode meget ofte, det gør det muligt at opnå større nøjagtighed af effekten og udelukke udvikling af forbrændinger i sunde væv..\nKræft behandles ofte med immunterapi. De anvendte medikamenter skaber immunkræftimmunitet i patientens krop. Behandlingsresultater for metastatisk brystkræft er forbedret betydeligt med denne terapiteknik..\nBemærk! Metastatisk kræft er en sygdom, hvor enhver behandling er palliativ, der sigter mod at forlænge og forbedre patientens livskvalitet.\nSammen med klassisk medicinsk terapi anbefales det at bruge folkemedicin, der ikke har gennemgået videnskabelig forskning, men ifølge mennesker, der har prøvet deres mirakuløse magt på sig selv, er de ganske effektive til behandling af en ondartet tumor. Nogle kan benægte de helbredende egenskaber ved traditionelle metoder, men hvilken patient ikke ønsker at komme sig fuldstændigt efter en så forfærdelig sygdom som kræft?\nDet er netop sådan et middel, at den medicinske svamp er almindelig. Hos almindelige mennesker har han navnet "skammeligt", da det ligner et mandligt kønsorgan. For at stoppe væksten af tumoren er det nødvendigt at insistere den medicinske svamp på alkohol og bruge tinkturen flere gange om dagen..


Vejdirektoratet passer godt på naturen i Næstved - Øvrige nyheder - Vejdirektoratet.dk\nVejdirektoratet passer godt på naturen i Næstved\nI forbindelse med anlæg af Næstved Nordlig Omfartsvej gennemfører Vejdirektoratet et omfattende overvågningsprogram af naturen. Erfaringerne kan bruges ved fremtidige projekter i EU-beskyttede områder.\nSom vejprojekt adskiller projektet med den nordlige omfartsvej i Næstved sig ikke synderligt fra andre vej- og broprojekter. Og så alligevel.\nUdover at være utroligt smuk udmærker naturen i Susådalen ved Næstved sig ved at have nogle specielle forhold og arter, der gør, at området er beskyttet af særlige EU-regler om Natura2000-områder.\nNetop ved Susådalen er Vejdirektoratet og Vejdirektoratets entreprenør Arkil lige nu i fuld gang med at færdiggøre byggeriet af en højbro henover Susådalen, og mens det sker, skal der tages hensyn til blandt andet markfirben, flagermus, beskyttede naturtyper og vandløbenes biologiske kvalitet.\n”Undersøgelserne til dato peger på, at vejbyggeriet indtil nu ikke har medført nogen påvirkning ud over den forventede af naturen, så alle indsatserne har været det hele værd, fordi både plante- og dyreliv lever i bedste velgående trods vejbyggeriet, fortæller Jacob Pryds Winkel, projektleder i Vejdirektoratet.\nVejdirektoratet kalkulerer altid med naturhensyn på vejanlæg, men EU-reglerne om Natura2000-områder gør, at der på dette projekt skal tages et ekstra hensyn til naturen.\nDerfor har Vejdirektoratet iværksat en omfattende naturregistrering. Undersøgelser gik i gang før anlægsarbejdets start, står på nu under anlægsarbejdet og kører i flere år, efter vejen er åbnet. Overvågningen af naturen i og omkring Susådalen og Vasegrøften skal dokumentere effekten af byggeriet på naturen.\nOvervågningen af naturen startede tilbage i 2012, før Vejdirektoratet overhovedet gik i gang med anlægsarbejdet i marken. Det fortsætter med årligt tilbagevendende undersøgelser frem til 2020. Overvågningsresultaterne er en forudsætning for at vurdere, om de planlagte afværgeforanstaltninger har været tilstrækkelige og giver mulighed for at justere omfanget af dem.\nLæs mere om byggeriet af Næstved Nordlig Omfartsvej


Smukke modne mænd nøgne - zeecc.com\nVigtigste > Nøgne > Smukke modne mænd nøgne\nEksperter fortæller sandheden om vores fødevarer: Hus Have Søg bolig. Guide til den ypperste spanske vin: Diana kommunikerede skjulte budskaber via sit tøj kl. Smukke modne mænd nøgne. Saftigt sort fisse billeder. Masser at smile af: Du skal sige 'Ja tak' til cookies ovenfor, og dermed acceptere vores regler for at kunne chatte.\nRegeringens skatteudspil rimer ikke helt med Løkkes egne mål. Shoppe rundt med hende. Reformerne stopper ikke med skat. Hvordan hun gør indtryk på ham? Hulbrystede, blege og ret naturlige, det må man sige. Men ikke Peter Madsen, fortæller hans advokat. Selvspændende historier. Til at kilde din - øhh - humoristiske sans. Hår, vatpinde og klude: Hvis du er en kvinde, vil du sikkert finde en sød mand, som du kan chatte med. Viktor Axelsen kamp for at blive i "zonen". Nogle varetægtsfængslede bliver frivilligt bag tremmer.\nDF's dom over regeringens skatteudspil: Klik dig straks ud - Nu, klik HER! Skriv digte og hede kærlighedsbreve til hende. Barske tal og nøgne fakta om den iskolde pornobranche Eller lær noget nyt om "det at være mand i dag" her: Du kan se mere om vores Persondatapolitik her Klik på "Ja tak" for at benytte disse muligheder. Jeg gider simpelhen ikke at checke, eller se dem igen Her er de sidste nye foto link, jeg har modtaget: Det er kun den uerfarne kvinde, der stadigvæk tror at vejen til mandens hjerte kun går via god mad, omsorg og kærlighed.\nVi har valgt en bunke billeder af det, vi betragter som velformede røve på drenge og mænd, så mon ikke der også er noget for din smag? Derfor skal du ikke kysse og kramme din skildpadde likes. Not just another damm stupid fucking sad war!\nOrgier Når tre fyre går i gang, bliver det rigtig hedt.\nGå til verdens ende og tilbage for hende. Ny Clausen film er langtfra hans bedste. Smukke modne mænd nøgne. Selvfølgelig skal drenge synes at piger har pigefnat og omvendt, men at piger synes bryster er ulækre synes jeg er lidt bekymrende.\nFejl Kombinationen af e-mail og password er forkert. Goku og gohan nøgne. Du kan se mere om vores Persondatapolitik her Klik på "Ja tak" for at benytte disse muligheder. Sådan giver du et godt blowjob. Så vigtig er orgasmen for os.\nMen dette anderledes Mandesyner der desværre ikke ret mange kvinder, der kan og vil forstå. Hvordan gør du indtryk på en kvinde? Men det er sikkert god læsning og gode billeder for de damer der læser femina. Reformerne stopper ikke med skat Kendt ungdomsstjerne skal være mor Abonnementet fortsætter til normalpris. Meyn debuterede i med bogen "Med luftskib til Mars", som han skrev sammen med August Kingsley. Og nu rask videre til Geggo har smidt forlovelsesringen.\nTil det vil jeg svare to ting: Giv mig besked om nye kommentarer på email. Drenge Hvis du foretrækker drenge i alderen 18 til 25 år, er dette galleriet for dig. Grinte flere gange, hvilket du skal tage som noget positivt selvfølgelig!\nHer skal nemlig kun være henvisninger til gratis fotoes, - fordi erotik stadigvæk bør forblive - en gratis glæde. Det er selvfølgelig et spørgsmål om smag, om en røv er lækker eller ej. Se også den fra American Pie opfundet kategori MILFder betyder Mom I would like to fuck - mor jeg vil kneppe! Alle kedelige mænd hedder Preben.


Guide til hansestaden Lübeck | rejser.guide.dk\nMarkt med det gamle rådhus er det naturlige midtpunkt i Lübeck.\nAf JESPER MØLLER. Offentliggjort 16-02-2015\nDen nordtyske by Lübeck er af mange danskere primært kendt for sin marcipan, men den gamle hansestad byder også på smukke historiske bygninger, skæve tårne samt minder om berømte bysbørn.\nEt øjeblik er jeg bange for, at mine sanser spiller mig et puds, men den er god nok. Jeg står lidt på afstand og betragter den gamle indgangsport til byen – Holstentor – og et spørgsmål til min sidemand bekræfter, at konstruktionens to tårne er ganske skæve.\nIsær det venstre hælder grundigt indad, hvilket formentlig skyldes, at det i sin tid blev bygget på blødt underlag ganske tæt på Trave-floden.\nSkævhed eller ej, den over 500 år gamle Holstentor er en usædvanlig smuk byport, og man bliver i helt godt humør i at træde ind i Lübecks gamle bydel via så elegant en indgang, der da også er byens primære vartegn.\nSelve porten ligger i bunden af den midterste del af det røde murværk, der flankeres af de to tårne, der hver især er beklædt med et gigantisk sort og kegleformet tag.\nUmiddelbart bag Holstentor ligger en bro, idet Lübeck oprindeligt blev bygget på en ø ved Trave-flodens udmunding. Siden har byen knopskudt på alle sider af øen, men det er stadig her, at man finder den gamle bydels skatkammer af gamle historiske bygninger, smalle brostensbelagte gader samt spændende museer.\nDe skæve tårnes by\nEt godt sted at starte er den gamle markedsplads foran byens rådhus. Markt kaldes det store torv blot, og her kan man betragte det spøjse rådhus, der er bygget af flere omgange og derfor også i flere stilarter, der mildt sagt adskiller sig fra hinanden.\nDen lave bygning til venstre med den kridhvide facade minder om en marengskage, mens den centrale bygning er helt anderledes grå og mørk. Bygningen til højre adskiller sig med sine høje spir og iøjnefaldende ure.\nRådhuset er et fascinerende skue udefra, og endnu mere fascinerende er det at bevæge sig indenfor. Selv om den ældste del stammer helt tilbage fra 1200-tallet, benyttes bygningen stadig som rådhus, og på en rundvisning kommer man igennem en række prægtige sale præget af datidens ekstravagante indretning. Her hænger store farvestrålende malerier i guldornamenterede rammer, og flere af lofterne er udsmykket med stuk og andre finurligheder.\nPå sporet af den tyske løve\nTilbage på Markt kan man skue over til tårnene på den nærliggende Marienkirche. Det slår mig pludselig, at det ene tårn er skævt, hvilket senere viser sig også at være tilfældet med andre af byens mange tårne. Så det er ikke helt forkert at kalde Lübeck for ”de skæve tårnes by”.\nMarienkirche er i øvrigt værd at besøge. Dels er kirken stor og kostbart indrettet med farvestrålende glasmosaikker, sjældne relikvier samt et astronomisk ur, men nok så vigtigt rummer den et tankevækkende efterladenskab fra Anden Verdenskrig. Under et allieret bombeangreb faldt de to kæmpe klokker i det ene tårn til jorden, og som et minde om krigens rædsler ligger de der endnu – totalt flænsede og vredet ud af form.\nMarienkirche er blot en af fem store gotiske kirker i den gamle bydel, hvor de syv kirketårne sætter deres tydelige præg på byens silhuet. Hovedparten af kirkerne blev opført fra det fjortende til den syttende århundrede. På det tidspunkt var Lübeck en selvstændig bystat og en af de mest velstående i hele Nordeuropa.\nDe lokale købmand tjente gode penge på handel – ikke mindst med salt – og fortjenesterne blev i høj grad brugt på at opføre storslåede bygninger og prangende kirker. Det kan man glæde sig over i dag, idet langt de fleste af gamle bygninger stadig pryder Lübecks gamle bydel. Af samme grund blev bydelen optaget på Unescos verdensarvsliste tilbage i 1987.\nLübeck var en del af det såkaldte Hanseforbund, der var en sammenslutning af selvstændige bystater. Fordi byen var den rigeste og mest fremtrædende af bystaterne, blev den kaldt for ”Hansestædernes dronning”.\nHovedparten af de gamle huse er bygget i den karakteristiske hansestads-stil med høje trekantede gavle. Et godt eksempel er de seks gamle pakhuse, der står tæt på Holstentor. ”Salzspeicher” kaldes de også, fordi de i sin tid blev brugt til at opbevare salt, der blandt andet blev eksporteret til Danmark. I dag er der tøjbutikker i pakhusene, men de er stadig et flot vidnesbyrd om datidens velstand.\nUd over at fostre rigdom har Lübeck også fostret tre særdeles berømte bysbørn, der alle har vundet en nobelpris. Det handler om forfatterne Thomas Mann og Günter Grass, der begge har vundet Nobelprisen i litteratur, samt den tidligere forbundskansler Willy Brandt, der fik Nobels Fredspris i 1971. Brandt er desuden æresborger i Lübeck.\nHver af de tre nobelprismodtagere har deres eget museum – Willy Brandt Haus, Günter Grass Haus samt Buddenbrookhaus. Sidstnævnte er opkaldt efter Thomas Manns første roman, der indbragte ham Nobelprisen. Ud over Thomas beskæftiger museet sig også med broderen Heinrichs litterære virke.\nOg nu vi er ved museerne, så fik Lübeck i 2013 en ganske interessant nyskabelse. I St. Annen-Strasse finder man et museum og et kunstgalleri under samme tag i et tidligere jomfrukloster. Her kan man studere Lübecks historie fra middelalderen og frem til i dag samtidig med at se på moderne kunst.\nI 2015 er der atter nyt på museums-fronten, når det store europæiske hansemuseum åbner.\nUd over at være en af Tysklands ældste byer er Lübeck også en af de smukkeste, og en god måde at opleve den på er ved blot at spadsere rundt i de gamle gader og nyde arkitekturen samt den rolige, fredfyldte atmosfære.\nEt godt sted at slentre er i den østlige del langs gaderne Tünkenhagen, Rosengarten og Bei St. Johannis, der ligger i forlængelse af hinanden. Her er der rigelige mængder stokroser og arkitektonisk mangfoldighed.\nMan kan også bare glemme bykortet for en stund og begive sig rundt på må og få. Eftersom den gamle bydel ligger som en ø omgivet af vand på alle sider, er det begrænset, hvor meget man kan fare vild, og afstandene er ikke voldsomme.\nHvis man for alvor har svært ved at orientere sig, kan man altid kigge efter byens tårne – skæve eller ej fungerer de fint som pejlemærker.\nUdsigt: Der er adgang til toppen af tårnet i Petrikirche, og herfra har man en fremragende 360 graders udsigt over den omkringliggende by.\nSti: Langs en del af øen går der helt nede ved vandet en sti, hvor de lokale går tur, jogger og lufter hunden. Prøv den, hvis du trænger til en lille pause fra de mange gamle huse.\nModel: I det ene hjørne af Markt står der en stor model af den gamle bydel, som den så ud i sin tid. Den er ganske spændende at studere og få et overblik af under en byrundtur.\nMarcipan: Lübeck er i vide kredse kendt for sin produktion af marcipan. Gå i den forbindelse ikke glip af et besøg i marcipan-templet Niederegger, der ligger lige ved rådhuset. Her kan man købe marcipan i alverdens afskygninger, ligesom der også er rige muligheder for at smage på de søde varer.\nFra grænsen i Kruså er der 166 km til Lübeck. Vælger man at sejle fra Lolland-Falster til Nordtyskland, er der henholdsvis 133 km fra Warnemünde og 93 km fra Puttgarden til Lübeck.\nRejser var inviteret af Tysk Turist Information.\n01-03-2014: Den tidligere danske søfartsby tilbyder meget andet end grænsehandel. Læs artikel


Formanden fortsætter | mja.dk\nPolitik Engesvang Ikast-Brande Kommune\n15. maj 2019, 07.36\nIkast-Brande Radikale Venstre Ikast-Brande har holdt generalforsamling og konstitueret sig med Morten Colbert, Brande, som formand, John Stig Andersen, Brande, som næstformand, Holger Laursen, Ikast, som kasserer, Gitte Slejborg, Brande, som sekretær samt Rasmus Kristensen og Jacob Bækkegaard, begge Ikast, som menige bestyrelsesmedlemmer.\nI sin beretning for året kunne formand Morten Colbert fortælle, at der efter et, set med radikale øjne, kedeligt kommunalvalg i slutningen af 2017, hvor partiet ikke fik nogen valgt til kommunalbestyrelsen, nu er fremgang for foreningen.\n- Det er derfor glædeligt, at vi i 2018 fik valgt Hanne Ringgaard Møller som kommuneforeningens folketingskandidat. Hanne Ringgaard Møller bor på Thurø og sidder i byrådet for Svendborg Kommune. Hun har rødder i det midtjyske og er vokset op i Karstoft.


Nordiske fagbevægelsers opråb: Ulighed gøder populismen - Fagbevægelsens Hovedorganisation\nVerdens øjne hviler på Norden, fordi vi har vist, at det ikke alene er muligt at kombinere økonomisk vækst og konkurrenceevne med omfattende velfærd og høj økonomisk lighed, men at det også er hensigtsmæssigt – både af sociale og samfundsøkonomiske årsager.\nVi får en stemme i G20 – ikke kun fordi vi er verdens tolvte største økonomi – men også fordi Norden er en foregangsregion for en bæredygtig økonomisk og social udvikling.\nEmnet er højaktuelt – nu mere end nogensinde. Donald Trump regerer i Det Hvide Hus. For nylig, og knapt en uge efter fredsprojektet EU fejrede sit tresindstyvende år, anmodede Storbritannien om skilsmisse fra EU, og i Europa vokser populismen. Dette er dybt urovækkende.\nIfølge en række undersøgelser, blandt andre foretaget af OECD, IMF og Verdensbanken, er dette en tendens, der siden 80’erne har betydet, at stadigt færre mennesker får en større andel af samfundets ressourcer.\nSærligt er det den tiendedel, der har de højeste indkomster – og især den rigeste hundrededel – der har oplevet økonomisk fremgang, mens de resterende ni tiendedele har oplevet en faldende eller stagnerende realløn. Det er både forstemmende og sigende, at de otte rigeste personer i verden tilsammen råder over ligeså store økonomiske ressourcer som den fattigste halvdel af verdens befolkning.\nDette er i høj grad et resultat af den økonomiske politik, der siden 80’erne har medført øget deregulering, ændring af beskatning og beskæring af offentlige investeringer – ofte på opfordring af OECD, IMF og Verdensbanken. Samtidig har en udvandet social dialog, mindre global faglig indflydelse på den enkelte arbejdsplads og på fordelingspolitikken på nationalt, europæisk og globalt plan bidraget til øget ulighed.\nSelv i de nordiske lande er der på visse områder en hastigt stigende ulighed. Men i forhold til andre vestlige lande betragtes vore samfund stadig som nogle af de mest lige i verden – og de lykkeligste.\nDet er denne formåen – evnen til at kombinere høj social og økonomisk lighed med et højt niveau af konkurrenceevne og produktivitet, som verden gerne vil vide mere om. Eller som OECD’s Vicedirektør for Beskæftigelse og Arbejdsmarked, Mark Pearson, har udtrykt det:\n"Uanset om man ser på arbejdsløshed, beskæftigelse, indkomst, lighed, social sikring eller kvaliteten af arbejdsmiljøet, så ligger de nordiske lande – især Norge og Danmark – i toppen af de internationale ranglister.\nFremme organisering, social dialog og samarbejde mellem arbejdsmarkedets parter – ikke mindst i EU, men også på nationalt, nordisk og globalt plan.\nVedtage fælles foranstaltninger for at fremme integrationen af migranter og flygtninge i modtagerlandene ved at fremme gode ansættelsesvilkår og social beskyttelse, livslang læring og uddannelse af høj kvalitet – fra børnehave til universitet og højskole.


Fremtidens vandværk er halvvejs\nFremtidens vandværk som det så ud i fredags. Når det står færdigt vil store glaspartier gøre det muligt at følge arbejdet inde på værket.\nPå Lykkesvej i Kjersing var der fredag eftermiddag rejsegilde. Vært var DIN Forsyning, der i fuld gang med opførelsen af fremtidens vandværk.\nDet er planen, at vandværket til 70 millioner kroner om et års tid skal forsyne esbjergenserne med drikkevand.\nVandværket kommer til at leve op til de strenge krav, der kendes fra fødevarebranchen. Blandt andet bliver alt vandet behandlet i et helt lukket system.\nNår Esbjerg Vandværk står færdigt vil det komme til at erstatte det 40 år gamle Spangsbjerg Vandværk og med tiden også vandværket i Vognsbøl, som står til udfasning inden for en årrække.\nVandværket opføres med store glaspartier, så interesserede får mulighed for at følge produktionen.\n“Det er forhåbentligt med til, at flere vil interessere sig for, hvor vores drikkevand kommer fra og hvad der skal til for at vi kan drikke det fra hanen,” skriver DIN Forsyning i en pressemeddelelse.\nPubliceret 28 September 2015 17:00


Gem sikkerhedskopier installerede programmer i Android Dropbox eller Google Drev - STEALTH INDSTILLINGER\nGem sikkerhedskopier i Dropbox program installeret Android eller Google Drive\nI øjeblikket, Android er tilladte mobile OSOg en af Feature steder dets vigtigste er, at brugerne kan installere brugerdefinerede rom'er pe mobil forudsat (med Android OSNaturligvis). Det eneste problem er, at efter hver ROM forandring (firmware) Har Geninstallere alle applikationer bruges af brugerne, og dette er ofte irriterende (især når det kommer spil og miste alle data gemmes deraf) og tidskrævende.\nEasy Toolbox App er en Gratis Android app Dette system, der giver brugerne mulighed for at foretage sikkerhedskopier af installerede programmer og gemme dem (via Cloud Storage) i Dropbox eller Google Drev.\nEfter installation af programmet, skal du vælge Backup løsning, Vælg hvor du vil gemme din backup sæt ( SD-kort, PC, Dropbox eller Google Drev), Vælg derefter applikationer der ønsker at gøre sikkerhedskopier.\ntil gendanne programmer installeret Den backup sæt, vælg Gendan fra hovedvinduet.\nDesuden, på den nemme Toolbox App kan du sende dem venner filer. apk (Installation) over installerede programmer til telefonen\nHent Easy App Værktøjskasse (via Google afspilning).\nSTEALTH INDSTILLINGER - Gem sikkerhedskopier af installerede apps på Android til Dropbox eller Goole Drive\nAndroid backup Android custom ROM android funktioner Opret sikkerhedskopier til Android apps Hent Easy App Tollbox Google Play Spar på Android apps Gemme sikkerhedskopier til Dropbox Android\nAndroid • Downloads • google • mobile apps • bemærkelsesværdige • software\nHvordan vi kan importere bogmærker fra Firefox eller en anden brugerkonto på en anden computer\nSådan afinstallere værktøjslinjer i Web browsere Avast Browser Oprydning\nprzywracanie aplokacji dysk google, android alkalmazasok helyreallitasa mentesbol, downloade de installerede apps,


Job - Udviklings- og Forenklingsstyrelsen (Denmark) - Organisator med...\nOrganisator med sans for tal og opfølgning til lokaliseringsopgaven i vores styrelse at Udviklings- og Forenklingsstyrelsen\nVil du være med at skabe de fysiske rammer for den gode digitale arbejdsplads i Udviklings- og Forenklingsstyrelsen (UFST)? Har du et stærkt organisator-gen, og holder du af at sætte struktur på komplekse opgaver med mange gensidige afhængigheder? Har du samtidig sans for tal og kan se sammenhængen mellem økonomi og HR-området, så er du måske den, vi leder efter.\nI Lokalisering og arbejdsmiljø er vi ansvarlige for etableringen af datadrevet, strategisk planlægning af styrelsens fremtidige lokaliserings- og indretningsbehov, så vi kan sikre rammerne for et godt fysisk arbejdsmiljø.\nSammen med den øvrige skatteforvaltning skal vi i de kommende år understøtte udvikling og forenkling af de it-løsninger og processer, som ligger bag finansieringen af det danske samfund. Samtidig skal vi skabe rammerne for gode arbejdspladser, der på én gang kan være fleksible, når medarbejdere deltager i projekter på tværs af organisationen, og som samtidig understøtter mere klassiske forvaltningsopgaver.\nVi har brug for dig til at vedligeholde og udvikle et solidt datagrundlag, som gør os i stand til at forudsige organisationens pladsbehov baseret på vores opgavesnit, som spænder over både driftsorganisation og store udviklingsprogrammer. Du skal samtidig bidrage med opgaver relateret til at skabe overblik over de mange store projekter, vi står overfor i 2020 på lokaliseringsområdet.\nEksempler på konkrete arbejdsopgaver er at:\nvære ansvarlig for udvikling af en model til estimering og budgettering af UFSTs samlede pladsbehov, herunder antal pladser på hver lokation, op- og nedskaleringer, pladsbehov til nye ansættelser mv. Dette vil ske i samarbejde med vores Økonomikontor\nudarbejde ledelsesrapportering baseret på ovennævnte datagrundlag\nskabe overblik over vores mange projekter og delprojekter samt sikre opfølgning og sparre med dine kolleger ift. den konkrete opgaveløsning på hvert projekt\nvaretage kontorets økonomiopgaver, herunder budgetopfølgning\nKandidatuddannet med stærkt organisator- og tal-gen\nVi forestiller os, at du har en samfundsvidenskabelig baggrund på kandidatniveau eller tilsvarende kompetencer. Herudover forventer vi, at du har nogle års erfaring med lignende opgaver fra det offentlige eller en større virksomhed.\nDu skal kunne begå dig i en stor kompleks organisation, være god til at samarbejde og have stærke kommunikationsevner både skriftligt og mundtligt. Herudover er det vigtigt, at du kan have mange bolde i luften og bevare overblikket. Endelig er det afgørende, at du kan begå dig i en politisk styret organisation og det vil derfor være en fordel, hvis du har erfaring med dette fx fra det offentlige.\nDu bliver en del af Lokalisering og arbejdsmiljø, hvor vi pt. er fem kolleger og en leder. Sammen med HR udgør vi Center for HR og Fysiske Rammer. Udover lokalisering og sikring af styrelsens fysiske rammer er vi ansvarlige for at sikre et godt fysisk og psykisk arbejdsmiljø.\nI det daglige arbejde prioriterer vi det gode samarbejde kollega til kollega og lægger vægt på, at det skal være meningsfuldt og sjovt at gå på arbejde. Du kommer til at have en travl hverdag i en stor og kompleks organisation med mange kolleger og samarbejdspartnere på tværs i hele skatteforvaltningen.\nSend din ansøgning sammen med CV og eventuelt yderligere materiale via linket ”Søg jobbet” senest den 27. juli 2020. Vil du høre mere om stillingen, er du velkommen til at kontakte fg. funktionsleder Inger Pucill på telefon 72 38 91 64. Der vil evt. blive gennemført tests som led i ansættelsesprocessen, og der vil forud for ansættelsen blive indhentet straffeattest.


5. Semester KU/ Anatomi og Patologi - Studmed debat - Studmed.dk - Uafhængigt netværk for den danske lægestand\n5. Semester KU/ Anatomi og Patologi\nmarie11 2013-05-14 06:54:38 UTC #1\nJeg har set mange studerende at have, sådan en samlede fil, med mikro anatomi billeder og tekst, jeg kan ikke rigtigt selv finde det nogensteder, så hvis nogen af jer sidder med de noter må i mere end gerne sende dem til mig;0)\nFørst og fremmest vil jeg lige høre om der er andre der har problemer med at får billederne set på online patologi hjemmesiden??\nDer ud over om der findes et sted hvor man kan finde de præparater der har indgået til gamle eksamnier. For når jeg printer eksamensopgaver ud så er der ingen pato billeder inkluderet.\nSidst men ikke mindst så vil jeg lige høre, om til pato delen, er eksamen bygget kun på de præparater der er på online pato hjemmesiden, altså at hvis man har studeret dem er man godt dækket ind eller er der andre steder man skal havde undersøgt???\ngjsof 2013-05-14 10:22:31 UTC #2\nDet er et år siden jeg selv var til 5. semester eksamen, så kan ikke svare på alle dine spørgsmål.\nDet jeg kan hjælpe dig med, er nogle af dine pato-spørgsmål.\nSå vidt jeg ved, er der stadig ikke lavet billeder af de præparater der er gået til de tidligere eksamener. Det er rigtig dumt og irriterende! Vi gjorde studielederne opmærksomme på det, da jeg gik på 5. og de kunne godt se, det ville være en god idé og få dem lagt dem op for de gamle eksamenssæt. De snakkede vist også om at få det gjort efterfølgende… Men det kan jeg så næsten regne ud ikke er sket?\nMht. pato-præparaterne til eksamen støder du KUN på billeder der er gennemgået til undervisningen, dvs. KUN de billeder du har siddet og kigget på i onlinemikroskopet. Så ja, hvis du kigger grundigt nok på dem og lærer udseendet at kende, kan du godt huske hvad de er og notere det til eksamen. Problemet er bare, at der bliver stillet uddybende spørgsmål til disse præparater, så du skal også have styr på alle begreber og, ja egentlig hvad du ser I præparater og ikke kun hvad præparatet ER.