Kapitel 3: Et mareridt begynder og Kapitel 4: Intensiv - Ung BRUS\nKapitel 3: Et mareridt begynder og Kapitel 4: Intensiv\nKapitel 3: Et mareridt begynder\n”Er I børn til Lars Egebæk?” En læge i hvid kittel og hæleløse træsko kommer dem i møde på gangen. Der lugter af sygehus. Mennesker i hvide og lyseblå uniformer går forbi dem fordybet i deres eget. Saga kan ikke lade være med at spekulere på, hvor mærkværdigt livet kan være. For disse mennesker er denne verden af sygdom og død en del af deres hverdag, imens det, der udspiller sig lige nu, føles som et mareridt for hende. Lægen rækker en stor behåret hånd frem. Hans blik hviler på dem, og det er som om, at han forsøger at planlægge, hvordan han skal fortælle dem, hvad der er sket med deres far.\n”Jeres far er faldet hjemme i sit hjem og senere på vej ned i ambulancen. Han har fået hjerneblødninger, og vi kan ikke sige, hvornår de…”\n”Er han faldet på grund af hjerneblødningerne?” bryder Saga ind.\n”Det er vi ikke sikre på. Men det, vi kan sige er, at jeres far nu er stabiliseret. Han er lige kommet tilbage fra MR-scanneren, og hjerneblødningerne er ikke store, men det er endnu uvist, i hvilken grad de vil komme til at påvirke ham.”\n”Må vi se ham nu?” Saga har ikke tålmodighed til at lytte på lægen mere. Det vigtigste er at se hendes far. Nu. Hendes bror Martin siger ikke noget. Han står med armene ned langs siden og ser ud til ikke helt at vide, hvad han skal gøre af sig selv.\n”Selvfølgelig” siger lægen, mens han kigger på Saga.\n”Men I skal vide, at han ser medtaget ud. Grundet det misbrug, jeres far tydeligvis har, så har han voldsomme abstinenser, som vi hjælper ham med at holde under kontrol med medicin.” Saga hører ikke længere ordentlig efter det, lægen fortæller dem, men går efter ham med, hvad der føles som lange skridt. Hun vil se ham nu. Igennem den halvlukkede dør kan hun se hans ben stikke ud under den hvide hospitalsdyne. Lægen skubber døren op. Synet rammer Saga som en knytnæve. Han er voldsom hævet og sort i den ene side af ansigtet. Det sorte løber hele vejen ned over halsen og går over i en mere blålig og violet farve. Hovedet ligger nærmest bukket bagover, og hans vejrtrækning lyder anstrængt. Sagas øjne svirer, og hendes krop giver efter. Hun griber ud efter sengens gærde og finder febrilsk vej til hendes fars hånd. Den ligner heldigvis sig selv. Ingen af dem siger noget. Der er stille, indtil lægen afbryder.\n”Ja, men så vil jeg lade jer være alene med jeres far. I må kalde, hvis der er noget, I har brug for.” Både Saga og Martin er stille og urørlige.\n”Far!” Hun råber, så højt hun kan. ”Far, kom ud!” Hun knuger fingrene ind i hegnet og kigger stålfast på vinduet. Hun ved, at han er derinde. Hun har besøgt ham. Da han var ung, boede han også på værelset. Nu bor han der igen. Hos sine gamle plejeforældre. Hvis hun kigger længe nok, kan hun måske se ham. De andre børn ser undrende på hende. Hun har råbt efter ham længe. Nogle af børnene begynder at lege igen, og andre følger spændt med. Hun vil ikke give op. Hun vil se ham. ”Far!” Hun forsøger at råbe endnu højere. En af pædagogerne er på vej ned til hegnet. Pludselig går en dør op. Han ser hende. ”Hej far!” Hun mærker et smil brede sig i sit ansigt. ”Der er han,” tænker hun, ”min far.” Han går over gaden og hen til hegnet. ”Saga, du kan ikke stå og kalde på mig her. Du er i børnehaven nu.” ”Men hvornår kommer du hjem igen?” spørger hun. Hun smiler stadig. Hvis hun bliver ved med at smile og lade som, at alt er godt, så kan det være, at han også bliver det. At det hele bliver godt igen. Han rør kort hendes små fingre på den anden side af hegnet. Han ser træt ud. ”Vi ses snart igen.” Og så går han. Tilbage over vejen, ind bag døren.\n”Hvordan kan han se sådan ud efter et fald?” spørger Martin, der står stivnet nede for enden af sengen. Saga kigger op på sin bror. Tankerne havde taget hende med tilbage i tiden. Hun holder stadig hårdt fast i den tunge hånd, der tilhører det menneske, hun ikke længere kan kende som sin far. Skaderne ser så voldsomme ud, at hans ansigt ikke længere passer til resten af kroppen.\n“Jeg tror simpelthen ikke på, at han kan komme til at se sådan ud på grund af et fald. Tror du, at nogen kan have tæsket ham?” Martin går frem og tilbage i rummet nu. Han ser dårlig ud. Det er som om, at angsten for, at nogen kan have gjort deres far så megen skade får Martin til at væmmes. Han bliver vred. Han kan ikke forestille sig, at et menneske kan påføre sig selv så megen skade.\n”For helvede da! Jamen kan du ikke se det? Det er for fanden da ikke normalt at se sådan ud efter et fald!” Martin stopper op og peger i retningen mod det kvæstede ansigt.\n”Kig på ham!”\n“Jeg ved det,” hvisker Saga. Hun føler, at hun skal kaste op. Det gør ondt indeni, og hun kan ikke tænke klart. Det eneste, hun vil, er, at deres far åbner sine øjne og bliver sig selv igen.\n”Hanne sagde jo, at hun var der, da det skete. Hvis han har været påvirket og har fået en hjerneblødning, så har han nok ikke været i stand til at tage fra i faldet. Og hvis han også er faldet ved ambulancen?” Saga synker en klump, der er på vej op. For sit indre blik kan hun se det hele for sig. Hun burde have været der, så det ikke var sket. Hun burde hjælpe ham, så de her ting ikke ville ske. Hun kigger på den hånd, hun har i sin. Det har altid beroliget hende, når hun har holdt hans hånd. Rummet omkring hende bliver sløret.\nSaga står lænet op ad køkkenbordet. Hendes hjerte hamrer hårdt i hendes brystkasse. Hun har næsten sved på overlæben. Hun havde følt sig mere modig, da hun var på vej over til hendes far. Nu føler hun sig bange og usikker. Hvad hvis han bliver sur? Eller ked af det? Hun vil jo for alt i verden ikke gøre ham ked af det. Men hun bliver nødt til at sige det. Hvad nu, hvis han ikke selv ved, hvor meget han egentlig drikker? Saga tror heller ikke, at han ved, hvor ked af det hun bliver, når han drikker og bliver underlig. Ofte ændrer han også deres aftaler, og det er svært at tro på, at han virkelig har lyst til at tilbringe tid sammen med hende. Han åbner køleskabet og hiver to kolde øl ud. Han kan holde dem i en hånd. Med den anden fisker han en lighter op ad lommen. Hun synes, at det ser lidt sejt ud, den måde han åbner dem på. Det er tydeligt, at han har gjort det mange gange. Han snakker ikke til hende, men går rundt og ordner ting og sager i sin egen lille verden. Hvordan skal hun mon begynde? ”Far, der er noget, jeg gerne vil fortælle dig?” ”Nå da, hvad så?” Han kigger på hende gennem røgen fra den cigaret, som han lige har tændt. Hans fingerspidser er gule af nikotin. Han løfter det ene øjenbryn og ser afventende på hende. Hun føler sig syg og har kvalme. Hun har lyst til at kaste op. ”Du må ikke blive sur.” Hun har lyst til at løbe hen i hans arme og bare glemme det hele. “Så sig det dog, Saga.” Han asker cigaretten og tager en tår af den ene øl. Han virker irriteret. ”Jeg er bange, far.” ”Er du bange? Hvorfor det?” spørger han, lidt hånligt. Han kigger undersøgende på hende. Noget i hans ansigtsudtryk får Saga til at krympe sig. Det er som om, at han ved, hvad hun forsøger at sige, men han vil ikke høre det. ”Jeg bliver bange, når du drikker. Jeg bliver ked af det, når du drikker og ikke kan være sammen med mig.” Sådan, så fik hun det sagt. Hun står stivnet og betragter ham. Hans muskel under venstre øje begynder at sitre. ”Jeg drikker ikke mere end naboen.” Endnu en tår øl løber ind i hans mund. Han synker og blinker med øjnene. Han sætter øllen i bordet lidt hårdere, end han plejer. ”Og ved du hvad? Du skal ikke komme og fortælle mig, hvad jeg skal og ikke skal.” Nu er han irriteret, og hans ansigt bliver hårdt. ”I tror alle, at I ved, hvad der er på spil her. Men ved du hvad? I skal blande jer fuldstændig udenom. Jeg drikker fandeme, hvad der passer mig.” Nu er han vild i øjnene, og Saga fortryder, at hun fortalte ham det. Måske har hun taget fejl, og nu er han sur på hende. Hun laver ofte fejl, måske er det hende, der er problemet?\nSaga husker ikke mere fra samtalen. Hun husker ikke, om hun gik hjem til sin mor og sit andet liv med det samme. Eller om hun blev stående i det køkken lamslået over det svar, som hun havde fået. Lamslået over den følelse, der havde overtaget hendes krop – en følelse af at gå i stykker. Tiden efter var det svært at gå i skole. Hun tænkte hele tiden på, hvordan hun kunne stoppe med at lave fejl. Han snakkede eller ringede ikke til hende i lang tid. En tid, der for Saga føltes som måneder.\n”Hvordan fanden kan han også falde igen? Har ambulancefolkene ikke haft ham på en båre. Hvis de mistænker en hjerneblødning, så lader man da ikke folk selv gå ud i vognen.” Martin er igen stoppet op og kigger på hende. Venter på en reaktion. Hun var igen faldet væk i fortiden. Hun kigger op på Martin og så over på sin far. Hans hånd ligger stadig i hendes. Hans øjne er åbne, og han forsøger at sige noget. Både Saga og Martin skynder sig op mod hovedgærdet.\n”Hej far, det er os.” Sagas stemme er en hvisken.\n”Hej,” siger Martin og klemmer sin fars arm.\n”Kan du kende os, far? Det er Saga og Martin. Du er faldet derhjemme, men de passer på dig nu.”\nHans øjne ruller rundt i hovedet på ham, og hans tale er usammenhængende.\n”Hvad er der dog sket med dig?” Sagas øjne svider, hans ansigt bliver sløret på grund af hendes tårer.\nEfter et par minutter forsvinder deres far ind i søvnen igen.\n”Bare han forstod, at vi er hos ham. At han ikke er alene.” Saga holder sit hoved i hænderne og skjuler, hvor påvirket hun er af hele situationen.\n”Det er jeg sikker på,” siger Martin og trækker hende ind til sig, så de står sammen i hans jakke. Der står de så. Sammen, men alligevel alene med deres tanker. Uvidende om, hvad det næste år vil byde dem.\n”Bare vi har hinanden,” siger Martin og klemmer hendes hånd.\nKapitel 4: Intensiv\nSaga står midt i stuen i den røgfyldte lejlighed. Der er beskidt og vodkaflasker over alt. På badeværelset kan hun se, at han ikke har været i bad i lang tid. Badekaret er fyldt med ting, som egentlig ikke hører et badeværelse til, og toilettet viser meget tydeligt, hvor dårligt han har haft det. Også i vasketøjet kan hun se, at han har haft det skidt. Med rystende hænder hiver hun et gammelt lagen op fra vasketøjskurven. Saga får en pludselig træng til at kaste op. Det skær i hende, da hun ser, at der er afføring og blodrester i det beskidte vasketøj.\n”Hvorfor har du ikke sagt noget, far? Du kan jo ikke leve sådan her.” Hendes øjne svirer. Det er ikke til at bære, at et menneske, hun elsker så højt, udsætter sig selv for denne tortur. Hun ville ønske, at hun kunne bytte plads med sin far og give ham en ekstra chance her i livet, for det liv, hun lige nu er vidne til, der leves i denne lejlighed, er alt anden end værdigt.\nFlaskerne har nærmest erobret rummene. De ligger i sofaen, på bordet, på gulvet, selv i sengen. Hun starter i køkkenet, for der plejer at være flest. Ganske rigtigt er skabet fyldt helt op. Hun finder nogle poser og begynder at fylde dem. Der kan være overraskende mange vodkaflasker i sådan et køkkenhjørneskab. Hun kan ikke lade være med at forstille sig, hvordan andres hjørneskabe er fyldte med gryder og pander, skåle og madvarer. Men her er det anderledes. Tomme vodkaflasker er vist alt, hvad menuen står på i denne lejlighed.\n”For fanden, far. Har du drukket alt det?” hvisker hun til ham, selv om han ikke er der.\n”Det her er jo fuldstændig håbløst.” Hun ryster på hovedet og ignorerer de følelser, der vælter op i hende og vil ud. Det er skræmmende, men det nytter ikke noget. Hun må fortsætte. Lejligheden skal være klar, når han kommer hjem. Nu må hun gøre noget. Hun vil ikke miste ham. For alt i verden vil hun ikke miste ham. Så én efter én slæber hun poserne med de mange flasker ned til de store containere nede i gården. Hun skammer sig. Folk fra opgangene kan se hende. De ved udmærket, hvad der foregår. De fleste kender hendes far. Mange af dem får tit øl med ham, kommer på besøg og deler deres skæbne. De så ham sikkert køre afsted i ambulancen. Selvom de ser hende, kontakter de hende ikke for at høre til ham. De lever videre i deres eget liv og kæmper med deres egen skæbne. På en måde kan Saga ikke lade være med at tænke på, at det syn – af hende, kaste hendes fars tomme flasker i dybet – må være et syn til skræk og advarsel. På en måde håber hun det. Skammen bider i hende. Det er ikke så meget hende selv, hun tænker på, men ham. Det her er ikke værdigt. Hvordan kan hun tillade, at hendes far må leve sådan her. Imens hun sender flaskerne ind gennem det sorte hul i containeren, mærker hun, hvordan hendes hænder ryster. Det føles ikke som virkeligheden. Det er som en ond drøm – et mareridt. ”Hvordan kan det være nået hertil?” Hun føler sig alene og magtesløs.\nTilbage i lejligheden tømmer hun køleskabet, der ikke indeholder noget, som ikke er under sidste anvendelsesdato. Hun skifter sengetøjet og rydder det op, som hun kan. Det er en håbløs opgave, men hun gør det så godt, som det nu kan lade sig gøre. Hun støvsuger og tørrer bordene af. Tilbage er kun opvasken. Den er lille, men skidtet sidder så godt fast, at hun må opgive.\n”Hvad spiser du overhovedet, far?” Det her betyder, at han heller ikke får spist. Hun sætter sig på den kontorstol, hendes far altid sidder i, og så lader hun tårerne få frit løb.\nDagene går, og langsomt får han det bedre. Han ser også bedre ud. Selvom Saga slapper mere af, når lægerne fortæller, at det går fremad med deres far, så har hun så svært ved at gå fra ham efter besøgene. Han ser vild ud i øjnene, og det blik, han sender hende, virker på hende som om, at han er bange og ikke vil, at hun skal tage af sted igen. Hun forsøger at besøge ham så ofte som muligt. Men hun skal også passe sit arbejde. Der er der også nogen, der forventer noget af hende. I noget tid har hun forsøgt at skjule, hvor meget det hele påvirker hende, men hendes krop taler for hende. Hun kan ikke skjule det længere. Hun er begyndt at kaste op igen. Det er den eneste måde, hvorpå hun kan fjerne bare en smule af det ubehag, der hele tiden ligger og trykker i maven og i brystet. Hun ved godt, at det er en dårlig idé. Men nogle dage har hun det så dårligt, at hun ikke engang behøver at fremprovokere opkastet, det kommer af sig selv. Desuden er det også et problem, som hun hverken har tid eller overskud til at tage sig af nu. Nu er det hendes far, det gælder, hvis hun skal have nogen som helst forhåbninger om at beholde ham.\n”Husk at passe på dig selv,” siger hendes kolleger til hende. Hun smiler bare og nikker. Men de forstår det ikke. Der er ingen, der forstår, hvad hun står midt i. Hvordan kan hun passe på sig selv midt i alt det her? Det er jo ikke muligt. Hun kan ikke tænke på sig selv, når hendes far er så syg, som han er. Derfor har hun overvejet at sige sit job op i vuggestuen. For hvad er et job sammenlignet med hendes far.\nPå sengekanten i hendes gamle pigeværelse sidder hun sammen med sin mor. Hun har endnu engang taget toget hjem fra Århus for at besøge sin far på sygehuset.\n”Du bliver nødt til at passe på dig selv, Saga. Det gør du ikke ved at miste dit job,” siger hendes mor og tager hendes hånd. Saga kan se, at hun er bekymret. Hun er så bekymret for sin datter, at hun virker desperat.\n”Vi skal nok hjælpe jer alt det, vi kan. Men du bliver nødt til at lade mig få lov,” siger hendes mor.” Hendes mor har altid støttet Saga og Martin. Selvom hun i sin tid blev skilt fra deres far på grund af hans alkoholmisbrug, har hun altid været der, når de havde det svært – eller blot når deres far havde det svært. Det hele kører jo i ring og påvirker hinanden. Men for Saga er det svært at lade hende hjælpe. Det nemmeste er, at hun klarer det selv. Hun ønsker også at passe på sin mor. Det er den af hendes forældre, som hun kan regne med og som altid er der. Derfor skal hun ikke trækkes med ind i det her mareridt.\n”Men mor, du forstår ikke, hvordan det er. Jeg bliver nødt til at være hos ham. Du havde gjort akkurat det samme, hvis det var Martin eller jeg, der lå der. Jeg aner ikke, om i dag var sidste gang, jeg så ham. Hvis jeg skal miste ham nu, så vil jeg skide på mit job. Det kan slet ikke sammenlignes. Jeg får aldrig tiden med ham tilbage.” Tårerne presser på. Alle følelserne vælter op i hende. Hun er vred, føler sig misforstået og alene. Hun har mest af alt lyst til at kaste sig ind til sin mor og lade sig vugge, som da hun var lille. Hun har lyst til bare at lade sig overtage af frygten for ikke at kunne klare det og frygten for alligevel at fejle. Men hun har ikke andet valg end at fortsætte kampen. Hvis hun giver op nu, så vil hun miste ham – for altid.\nHun stiger ud og smækker bildøren. Besøget i dag var væsentlig bedre end de forrige. I dag sad han op og fik mad af en sygeplejerske, da de kom. Han havde dog givet udtryk for, at han ikke brød sig om at spise og drikke, fordi han ikke følte, at han kunne synke maden ordentligt. Det havde gjort ham bange. Saga kunne tydeligt aflæse sin far, men havde haft svært ved at bryde ind i det arbejde, som sygeplejersken, der madede ham, var i gang med at udføre. Fra sit eget arbejde i vuggestuen kendte hun alt for godt forældrenes bryden ind i aktiviteter og vigtig relationsarbejde. Det havde været ubehageligt for hende at se på. Og hun havde ønsket, at hun kunne tage sin fars plads, så han ikke skulle være bange. Men vigtigst af alt, havde han kunnet snakke en smule, og han sendte hende et smil. Det smil, der kendetegnede hans humoristiske tilgang til livet. Nu følte hun for første gang i flere dage, at hun kunne slappe en smule af.\n”Det var dejligt, at han smilte i dag,” råber Saga ind til Martin på det andet værelse. De er begge i gang med at tage deres jakke og sko af, da Sagas mobil ringer.\n”Det er Saga,” siger hun og kæmper lidt med lynlåsen i jakken.\n”Hej Saga. Du snakker med afdelingssygeplejerske Mette Bjerre. Jeg er afdelingssygeplejerske på den afdeling, hvor jeres far har været indlagt. Efter I var gået, lavede jeres en fejlsynkning, hvilket betød, at han fik problemer med at trække vejret selv. Vi blev nødt til at hjælpe ham. Jeres far er blevet kørt ned på intensiv og ligger nu i kunstig koma. Hvis…”\n”Hvad? Hvordan kan det ske? Hvor…” Saga kan ikke få ordene ud af sin mund. Det er som om, de vælter over hinanden.\n”Det vil være en god ide, hvis I kommer ind igen,” fortsætter sygeplejersken.\n”Betyder det, at han er ved at…” Saga kan ikke få ordene ud. Hun kan mærke, hvordan hendes ben begynder at ryste under hende.\n”Han er stabiliseret, og vi holder hele tiden øje med ham. Så I kører bare stille og roligt herindad igen. Når I kommer, vil intensivlægen snakke med jer.”\n”Vi kommer med det samme,” afslutter Saga samtalen. Hun farer op ad kældertrapperne og river døren op.\n”Vi bliver nødt til at køre igen. Han er i koma og…” Hun får ikke sagt flere ord, før hun overmandes af en hulken, og de tårer, der har presset sig på de sidste dage, får nu fri passage. Hendes mor er med det samme hos hende og holder om hende, til det værste er overstået.\nHele turen på vej tilbage til sygehuset virker som en evighed, og Saga kan ikke holde det ud.\n”Så kør dog, for helvede,” råber hun og glider uroligt rundt i bilens forsæde.\n”Saga, du bliver nødt til at slappe lidt af. Vi kan ikke køre hurtigere, end vi gør. Du må tro på, at de passer på ham nu. Det skal nok gå,” prøver hendes mor.\n”Passer på ham? De gør fandeme da alt andet end at passe på ham. De taber ham i ambulancen og overser, hvor stor risikoen var for fejlsynkning på trods af, at han ret tydeligt gav udtryk for, at han var utryg. De ser ham kun som en fordrukken alkoholiker, det er sgu der, problemet ligger.”\nHun er rasende. Selvom hun ved, at lægerne og sygeplejerskerne gør deres arbejde godt, så har hun brug for at skyde skylden på nogen. Hun har lyst til at råbe og skælde ud. Al magtesløsheden, sorgen og ensomheden i det her forbandede mareridt skal ud. Hun føler sig vild og ved siden af sig selv – hun kan ikke styre det. Hun mister total sin selvkontrol. Hun er blottet og desperat.\n”Hvis jeg mister ham nu, så tilgiver jeg aldrig mig selv for at være taget derfra. Jeg tager ikke derfra igen. Jeg vil være hos ham, indtil det her mareridt er overstået.”\nMartin og Saga tager trapperne op til 5. etage i hurtige spring. Intensivafdelingen. De er begge forpustede, da de når ind på gangen. En læge kommer dem i møde.\n”Der er travlt inde på afdelingen lige nu. Når der er ro igen, så kommer intensivlægen og snakker med jer. I kan vente i venteværelset.” Han peger ind i et rum med borde og stole.\n”Vente?” tænker Saga. Det her mareridt stopper jo aldrig. Hvordan skal hun kunne vente. Hun føler sig desperat og vil se ham nu. Hun vil sikre sig, at han ved, at de er der – at han ikke føler sig alene. Martin og Saga siger ikke mange ord til hinanden, mens de venter. Men deres øjne siger alt. De tænker de samme tanker, det er bare skræmmende at sige dem højt. Som de står der, bror og søster, kan Saga ikke lade være med at tænke på, hvor meget Martin ligner sin far af udseende. Af person og som menneske er han stærk og positiv. Det er egenskaber, som Saga ser op til og drages af. Egenskaber, som hun selv gerne ville besidde. Deres mor står ved indgangen og kigger på sine børn. I det øjeblik mærker Saga en stor taknemmelighed og kærlighed til sin mor og sin bror. Selvom de ikke siger noget til hinanden, så mærker hun tydeligt, at de alle passer på hinanden. Det går op for hende, at hun, lige meget hvad der sker, aldrig vil være alene, selvom det oftest føltes meget ensomt.\nSaga har i mellemtiden ringet til Hanne for at fortælle, hvad der er sket. Hanne er kommet op på sygehuset, for hun vil være med til samtalen med intensivlægen.\nDa intensivlægen kommer, bliver de vist ind i et mødelokale. Lægen har en sygeplejerske med, som noterer, hvad der bliver sagt.\n”Jeres far er alvorlig syg. Han er meget medtaget på grund af det alkoholmisbrug, han har. Det betyder også, at han ikke har meget at stå i mod med, når han rammes af sygdom, hvilket er sket nu. På grund af den fejlsynkning, som han har lavet, så vil der opstå en lungebetændelse – og som sagt, så har han ikke meget at stå i mod med. Han har meget høj feber, og hans tal er ustabile. Vi følger ham nøje og gør alt, hvad vi kan, for at få ham i bedring igen.” Han holder inde og kigger på Saga og Martin.\n”Er I alene om det her? Eller har I nogen til at støtte jer?”\n”Vi har vores mor,” siger de begge, nærmest i kor.\n”Altså…” siger Saga. ”De er skilt, men vores mor er med og står i venteværelset og venter på os.”\n”Det er godt,” siger han og smiler forsigtigt.\n”Men så kunne jeg godt tænke mig at vide,” siger Hanne og bryder ind, ”om Lars overhovedet overlever det her?” Hun kigger mistænksomt på lægen og den noterende sygeplejerske.\n”Jeg er kærester med Lars, og jeg ved jo nok ting, som I andre ikke ved.” Lægen ser fra Hanne til Saga og Martin. Han virker usikker.\n”Jo, altså. Før at vi kan behandle Lars og hjælpe ham i hans genoptræning efterfølgende, så er vi nødt til at vide lidt om hans alkoholforbrug og livsførelse generelt.”\nSaga, Martin og Hanne fortæller lægen det, de ved om misbruget. De forsøger at svare så godt de nu kan, på de spørgsmål, som lægen stiller dem. Alle er de i tvivl om, hvor meget han egentlig drikker – tilsyneladende mere, end de havde turde forestille sig. Da samtalen er slut, giver lægen Saga hånden. Han klemmer hendes og kigger på hende med øjne, der på en måde virker sørgmodige.\n”Jeg ville ønske, at vi kunne gøre mere for jer. Det berør mig altid dybt, når vi får børn ind, der kæmper for deres forældres liv på grund af misbrug – jeg føler med jer.”\n”Tak,” siger Saga og smiler et stille smil til lægen.\nSaga står med sin fars hånd i sin. Apparaterne og maskinen, der hjælper ham med at trække vejret, bipper. Det lyder fuldstændig som at stå at vente ved en lysregulering. Saga venter også nu. Hun venter på, at hendes far slår sine øjne op igen.\nD. 19/3 2015\nDu er nu indlagt på 7. døgn. Det har været en voldsom oplevelse, og vi tænker på dig hele tiden – vi er meget bekymrede. Det hele er så frustrerende. Det piner mig, at jeg ikke kan snakke med dig, men blot se, at du bare ligger der, og at jeg intet kan gøre. Derfor har jeg valgt at skrive til dig. Mit ønske er, at du vågner op, og vi kan få et liv sammen. Du bliver nødt til at passe bedre på dig selv. I dag vil lægerne lave en ny scanning af dit hoved. Jeg håber, den kan give os et svar på, hvorfor du er så langt væk. Jeg håber ikke, at du har taget skade. Bare der var noget, jeg kunne gøre for dig. Sygeplejersken sagde, at det engang imellem ses hos mennesker, der drikker for meget og har gjort det i lang tid, at de kan have svært ved at vågne op igen. Jeg håber, at det er fordi du bare har brug for en virkelig lang lur. Men lov mig, at du kæmper, far, og gør, hvad du kan for at komme tilbage til mig – jeg venter på dig, jeg har brug for dig! Alle de skader, du har fået, har jeg svært ved at samle og finde mening med. Hvor er du? Og hvad foregår der inde bag ved dine lukkede øjne? Jeg har været hos dig hver dag, siden du blev indlagt, og hver gang har det pint mig at se dig sådan. Jeg ved, at du har haft det hårdt det sidste stykke tid, og det gør mig så ondt, at jeg ikke har været der, at jeg ikke har set det. Jeg ville sådan ønske, at du havde ringet til mig eller skrevet til mig, at du havde brug for, at jeg var der. Du betyder alt for mig. På trods af det liv, du har levet, er du stadig min FAR. Lige meget hvad, der sker, vil jeg altid være hos dig. Dagligdagen begynder desværre at presse mig til at vende tilbage, selvom jeg synes, det er ubeskriveligt hårdt. Jeg ved ikke, hvordan jeg skal klare det, men jeg har vist ikke noget valg. Jeg kæmper med at skulle være den voksne og ansvarlige, men jeg føler mig kun som et barn. Jeg ved, at jeg er voksen nu og må klare tingene på egen hånd. Jeg ved ikke, om du har kunnet mærke eller høre mig under mine besøg – jeg håber det! Men jeg er så bange for, at du ligger og ikke ved, hvor du er, er bange eller har ondt. Jeg kan simpelthen ikke holde det ud. Jeg har lyst til at lægge mig op ved siden af dig og bare holde om dig, til du bliver helt rask igen. Vil du ikke nok snart vågne op! Jeg har brug for dig – og for Martin og jeg er du mere end vigtig. Vi elsker dig! Kærligst fars pige\nD. 22/3 2015\nDu er nu indlagt på 10. døgn, men endelig slog du øjnene op i går. Jeg kan slet ikke beskrive med ord, hvor dejligt det var at kunne komme i kontakt med dig og fortælle dig, hvor meget jeg elsker dig, og hvor vigtig du er for mig! Men samtidig er det stadig utrolig hårdt at se dig på den her måde. Har sådan en lyst til at lægge mig ved siden af dig. Men det ved jeg jo godt, at jeg ikke kan. Sygeplejersken fortalte mig i morges, at du slog øjnene op, da hun kom ind og sagde godmorgen. Hun sagde også, at det så ud som om, du forsøgte at sige hende et godmorgen tilbage. Det var så dejligt at høre. Det er tegn på, at du er ved at vende tilbage til os. Jeg skal op og besøge dig senere, det er det eneste, jeg venter på hver dag! Du er det vigtigste for mig. Desværre skal jeg tilbage til Århus i aften for at passe mit arbejde i næste uge, men jeg har virkelig ikke lyst. Lige nu kan jeg slet ikke se, hvordan det skal kunne lykkes mig. Dog holder jeg fast i din bedring og beder til, at det fortsætter. Jeg elsker dig så højt, far. Og jeg beder til, at alt dette her kan være din redning. Jeg håber inderligt på, at du vil passe meget bedre på dig selv, når du engang kommer helt ud fra sygehuset. Jeg ønsker aldrig mere at se dig i så dårlig en tilstand. Det er ubeskriveligt og ganske forfærdeligt at stå ved siden af og intet kunne gøre. Hvor ville jeg ønske, at du kunne droppe alkoholen og indse, hvor dejligt et menneske du er. Du har altid været så hjælpsom, betænksom, kærlig og kreativ. Det er synd, du ikke lever efter det. Jeg savner dig hver dag, både inden du blev indlagt og nu. Der går ærlig talt ikke én dag, uden du er i mine tanker, hvad enten du tror det eller ej. Derfor vil jeg også have, at du husker på, at du har noget at leve og kæmpe for. Jeg er her. Vi er her. Den dag, jeg skal have børn og får min egen familie, er der ikke noget, jeg ønsker mig højere, end at du er ved min side. At jeg vil kunne dele den store glæde med dig. Jeg beder inderligt til, at du fortsat kæmper dig tilbage til mig. Jeg tror på dig! Kærligst fars pige.


Folketingsvalg 2011 - Denmark - Maxus\nOversigt over partierne og deres fans på Facebook\nHver dag opdaterer vi i Maxus, hvilke partier der har flest fans på Facebook, og hvordan antallet stiger og falder i takt med, at valgdagen nærmer sig.\nVi synes, det er interessant, at se, om både mediernes historier har indvirkning på fan-antallet hos de forskellige partier, og om man kan se en sammenhæng mellem hvor mange fans partierne har på Facebook og hvor de ligger i meningsmålingerne.\nNår vi ser på stigningen i partiernes fans siden valgstart, er det Enhedslisten og SF der klarer sig bedst.\nVenstre og Liberal Alliance har også fået en del nye fans, og Det Radikale Venstre har siden i går, tirsdag, fået en god portion nye fans. Generelt er det dog den røde blok, der samler flest fans på Facebook indtil videre.\nStigning i fans, kilde: Maxus og Falcon\nKonceptet beregnes ved at sammentælle alle engagement actions, altså likes, posts og kommentarer i en given periode. Det fremkomne antal actions sættes i forhold til det samlede antal fans. Det giver et relativt mål for, hvor meget en Facebook-side's fans har involveret sig i det satte tidsrum. (EL måles i promille)\nHer får Liberal Alliance makret sig, da det er tydeligt, at deres fans/venner er mere engagerede end resten af partiernes.\nEnhedslisten viser her igen, at de har en engageret og stor gruppe fans på Facebook. Generelt ligger dette mindre parti i mange henseender langt fremme i kampen om Facebookbrugernes gunst.\nVi har i Maxus også valgt at følge partiformændene på Twitter. Twitter er ikke blevet en så stor succes på det danske marked, der i sociale-mediers henseende er styret af Facebook, som på andre markeder. Men lidt har også ret og Twitter er stadig et medie, der hitter stort på verdensplan og hvor de fleste danske partier stadig har valgt, at være aktive.\nDet skal dog nævnes, at flere af formændende ikke har en "personlig" twitter-account, men en der administreres på vegne af hele partiet.\nEnhedslisten, Socialdemokratiet og Det Konservative Folkeparti har valgt at have en generel profil, hvor Margrethe Vestager, Lars Løkke Rasmussen, Anders Samuelsen og Villy Søvndal twitter "personligt".\nDet er dog tydeligt, at Margrethe Vestager er den eneste, der indtil videre har taget dette medie ind i sin hverdag. Margrethe Vestager twitter i en lang mere stabil rate end de andre, hvilket også betyder, at hun er markant mere synlig i dette tilfælde.\nOmtale i Blogs, fora og digitale artikler\nKandidaterne og partiernes andel af digital omtale er interessant i relation til de kommende meningsmålinger. Får partierne den andel af omtale, som deres nuværende mandater retfærdiggører, eller er nogle partier dygtigere, til at sikre sig en højere "share of voice" end "share of mandates". Share of voice kan udtrække hvor mange gange de forskellige partier bliver nævnt i de danske medier.\nOm omtalen har været positiv eller negativ er også noget vi belyser. Her vil vi kunne opfange eventuelle "fejltrin" i de digitale medier. Vi måler digital "share of voice" fra den dag valget blev udskrevet d. 26 aug frem til selve valgdagen d. 15 sep.\nBare ved at kigge ned over diagrammerne, ses det hurtigt, at det ikke, er de samme partier, der vinder indpas i begge.\nDet er ikke de store partier V og A, der indtil videre løber med mest omtale, men derimod støttepartierne SF, Det Konservative Folkeparti, Dansk Folkeparti og Det Radikale venstre.\nDet kan meget vel have noget at gøre med De Radikale og Konservativ's nylige udtalelse, om at de to partier ønsker et samarbejde over midten i næste regeringsperiode. Dette har både skabt meget omtale til dem, men også Dansk Folkeparti har fået kommenteret massivt på denne beslutning, og Kristendemokraterne står pludselig 4 skridt tættere på Venstre, da Venstre nemt kommer til at have brug for Kristendemokraternes mandater, hvis det ender med en borgerlig regering.\nShare of voice regnes fra mandagen inden valget blev udskrevet, altså d.22.08.2011.\nDen sidste graf er en oversigt over omtalens karakter. Den deles op i 4 kategorier 'meget positiv', 'positiv'. 'negativ' og 'meget negativ'.\nDansk Folkeparti er det parti, der har den mest positive omtale på nettet med 51% positive eller meget positiv omtale. Partierne ligger tæt men Venstre ligger dårligts så jvf. Venstres høje Share of voice, vi tidligere omtalte, er det ikke al omtale, der har været god omtale.\nSamlet oversigt over kandidater og karaktere\nSkemaet herunder er de kandidater vi på Maxus har valgt at holde øje med under valgkampen.\nDe er fundet og listet efter antal personlige stemmer ved sidste valg, og partiernes procentvise størrelse af folketinget har bestemt hvor mange kandidater, de har fået med på listen.\nSkemaet bliver opdateret minumum en gang om ugen (fredag), eller når nok data er indsamlet, og man ud fra dette kan drage nogle interessante betragtninger.\nSpørgsmål til Valgsitet kan rettes til Maxus' Adm.Direktør: Henrik Abraham\npå: 20 85 80 40 eller henrik.abraham@maxusglobal.com


Sikkerhedsdatablad. i henhold til forordning (EF) nr. 1907/ ph Electrode Storage Solution - PDF\nSikkerhedsdatablad. i henhold til forordning (EF) nr. 1907/ ph Electrode Storage Solution\nDownload "Sikkerhedsdatablad. i henhold til forordning (EF) nr. 1907/2006. 27565-49 ph Electrode Storage Solution"\n1 Side 1 af 7 PUNKT 1: Identifikation af stoffet/blandingen og af selskabet/virksomheden 1.1. Produktidentifikator 1.2. Relevante identificerede anvendelser for stoffet eller blandingen samt anvendelser, der frarådes Anvendelse af stoffet eller blandingen Vandanalyse 1.3. Nærmere oplysninger om leverandøren af sikkerhedsdatabladet Firma: Gade: Willstätterstr. 11 By: D Düsseldorf Telefon: +49 (0) Internet: Informationskilde: 1.4. Nødtelefon: PUNKT 2: Fareidentifikation 2.1. Klassificering af stoffet eller blandingen 2.2. Mærkningselementer Øvrige råd 2.3. Andre farer HACH LANGE APS Åkandevej 21 DK-2700 Brønshøj Tel Giftlinjen: døgnet rundt Klassificering i henhold til Direktiv 1999/45/EF om klassificering af farlige præparater. Klassificering i henhold til Direktiv 1999/45/EF om klassificering af farlige præparater. I henhold til EU-direktiver og dansk lov skal produktet ikke mærkes. PUNKT 3: Sammensætning af/oplysning om indholdsstoffer 3.2. Blandinger Farlige komponenter EF-nr. CAS-nr. Indeksnr. REACH-nr Kemisk betegnelse Klassifikation GHS-klassificering vand Mængde % Kaliumchlorid % R- og H-sætningernes ordlyd: se under punkt 16.\n2 Side 2 af 7 PUNKT 4: Førstehjælpsforanstaltninger 4.1. Beskrivelse af førstehjælpsforanstaltninger Generelt råd Fjern øjeblikkeligt forurenet tøj og sko. Vis dette sikkerhedsdatablad til vagtlægen. Hvis det indåndes Søg frisk luft. I tilfælde af hudkontakt Vask straks med rigeligt vand i mindst 15 minuter. I tilfælde af øjenkontakt Kommer stoffet i øjnene, skyl straks med rigeligt vand og søg læge. Ved indtagelse Skyl munden med vand og drik derefter rigeligt vand. Giv aldrig en bevidstløs person noget gennem munden. Ved ildebefindende, søg læge (vis etiketten, hvis muligt) Vigtigste symptomer og virkninger, både akutte og forsinkede 4.3. Angivelse af om øjeblikkelig lægehjælp og særlig behandling er nødvendig Behandles symptomatisk. PUNKT 5: Brandbekæmpelse 5.1. Slukningsmidler Egnede slukningsmidler Brandslukningsforanstaltningerne skal være hensigtsmæssige i forhold til lokale omstændigheder og det omgivne miljø. Selve produktet brænder ikke. Uegnede slukningsmidler 5.2. Særlige farer i forbindelse med stoffet eller blandingen I tilfælde af brand er der mulighed for udvikling af farlige brandbare gasser eller dampe Anvisninger for brandmandskab For at undgå kontakt med huden, hold sikkerhedsafstand og bær beskyttelsesdragt. I tilfælde af brand: brug luftforsynet åndedrætsværn. Andre informationer Brand efterladenskaber og kontamineret brandslukningsvand skal bortskaffes i henhold til de lokale regler. PUNKT 6: Forholdsregler over for udslip ved uheld 6.1. Personlige sikkerhedsforanstaltninger, personlige værnemidler og nødprocedurer Brug personligt beskyttelsesudstyr Miljøbeskyttelsesforanstaltninger Skyl ikke ud til overfladevand eller til det sanitære kloaksystem Metoder og udstyr til inddæmning og oprensning Opsug med inaktivt absorberende materiale (f.eks. sand, silicagel, syre bindemiddel, universal bindemiddel, savsmuld). Skyl rester væk med vand Henvisning til andre punkter 13. Forhold vedrørende bortskaffelse\n3 Side 3 af 7 PUNKT 7: Håndtering og opbevaring 7.1. Forholdsregler for sikker håndtering Sikkerhedsinformation Undgå kontakt med huden og øjnene. Indånd ikke dampe/støv. Henvisning til brand- og eksplosionsbeskyttelse Se også afsnit Betingelser for sikker opbevaring, herunder eventuel uforenelighed Tekniske foranstaltninger/opbevaringsbetingelser Opbevar beholdere tæt lukket på et køligt, godt ventileret sted Særlige anvendelser Reagens til analyse PUNKT 8: Eksponeringskontrol/personlige værnemidler 8.1. Kontrolparametre Øvrige råd-kontrolparametre 8.2. Eksponeringskontrol Egnede foranstaltninger til eksponeringskontrol Tekniske ledsageforanstaltninger og passende arbejdsbetingelser skal hav e forrang for anvendelsen af personlige værnemidler. Hygiejniske foranstaltninger Typen af beskyttelsesudstyr skal vælges i henhold til koncentrationen og mængden af det farlige stof på det pågældende arbejdssted. Vask hænder før pauser og ved arbejdstids ophør. Beskyttelse af øjne/ansigt Sikkerhedsbriller med sideskærme Håndværn Beskyt huden forebyggende ved hjælp af hudcreme. De valgte beskyttelseshandsker skal tilfredstille specifikationerne i EF Direktiv 89/686/EØF og standard EN 374 afledt derfra. Hudværn Undgå kontakt med hud, øjne og tøj. Åndedrætsværn Sørg for tilstrækkelig ventilation. PUNKT 9: Fysisk-kemiske egenskaber 9.1. Oplysninger om grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber Tilstandsform: Farve: Lugt: væske farveløs lugtfri ph-værdien (ved 23 C): 6,4 Metode Tilstand-ændringer Smeltepunkt:\n4 Side 4 af 7 Begyndelseskogepunkt og kogepunktsinterval: Sublimeringstemperatur: Blødgørelsespunkt: Pourpoint: Flammepunkt: Antændelighed fast stof: gas: Eksplosive egenskaber Laveste Eksplosionsgrænser: Højeste Eksplosionsgrænser: Antændelsestemperatur: Selvantændelsestemperatur fast stof: gas: Dekomponeringstemperatur: Oxidierende egenskaber Damptryk: Damptryk: Relativ massefylde: Vægtfylde: Vandopløselighed: (ved 20 C) Opløselighed i andre opløsningsmidler Fordelingskoefficient: Viskositet/dynamisk: Viskositet/kinematisk: Udløbstid: Dampmassefylde: Fordampningshastighed: Opløsningsmiddel separat Test: 9.2. Andre oplysninger Faststof indhold: 100 C opløselig PUNKT 10: Stabilitet og reaktivitet Reaktivitet Kemisk stabilitet Stabil under de anbefalede opbevaringsforhold.\n5 Side 5 af Risiko for farlige reaktioner Ingen farlige reaktioner kendt ved normalt brug under normale forhold Forhold, der skal undgås For at undgå termisk nedbrydning undlad overophedning Materialer, der skal undgås Farlige nedbrydningsprodukter Ingen nedbrydning ved lagring og brug som beskrevet. PUNKT 11: Toksikologiske oplysninger Oplysninger om toksikologiske virkninger Akut toksicitet CAS-nr. Kemisk betegnelse Eksponeringsvej Metode Dose Arter Kilde Kaliumchlorid oral LD mg/kg Ratte RTECS Irriterende og ætsende virkninger Sensibiliserende virkninger Aspirationsfare Ingen aspirationsgiftighedsklassifikation Specifikke virkninger i dyreforsøg Kaliumchlorid: LD50/oral/rotte = 2600 mg/kg Andre informationer Andre farlige egenskaber kan ikke udelukkes. Skal håndteres i overensstemmelse med god erhvervshygiejne og sikkerhedsforanstaltninger. PUNKT 12: Miljøoplysninger Toksicitet CAS-nr Kemisk betegnelse Giftig i vand Metode Dose [h] [d] Arter Kilde Kaliumchlorid Akut fiske giftighed LC mg/l 96 h Gambusia affinis IUCLID Akut algetoxicitet ErC mg/l 72 h Pseudokirchneriella IUCLID subcapitata (grønalger) Akut crustaceatoxicitet EC mg/l 48 h Daphnia magna IUCLID Persistens og nedbrydelighed Bioakkumuleringspotentiale Mobilitet i jord\n6 Side 6 af Resultater af PBT- og vpvb-vurdering Andre negative virkninger PUNKT 13: Forhold vedrørende bortskaffelse Metoder til affaldsbehandling Overvejelser ved bortskaffelse I henhold til lokale og nationale regulativer. Brugte kuvetter kan returneres uden beregning til HACH LANGE A/S, der sørger for korrekt bortskaffelse. Affaldsnummer - overskud AFFALD IKKE ANDETSTEDS SPECIFICERET I LISTEN; Gasarter i trykbeholdere og kasserede kemikalier; Laboratoriekemikalier bestående af eller indeholdende farlige stoffer, herunder blandinger af laboratoriekemikalier Klassifiseret som farligt affald. Affaldsnummer - produktet after brug AFFALD IKKE ANDETSTEDS SPECIFICERET I LISTEN; Gasarter i trykbeholdere og kasserede kemikalier; Laboratoriekemikalier bestående af eller indeholdende farlige stoffer, herunder blandinger af laboratoriekemikalier Klassifiseret som farligt affald. Affaldsnummer - forurenet emballage AFFALD IKKE ANDETSTEDS SPECIFICERET I LISTEN; Gasarter i trykbeholdere og kasserede kemikalier; Laboratoriekemikalier bestående af eller indeholdende farlige stoffer, herunder blandinger af laboratoriekemikalier Klassifiseret som farligt affald. PUNKT 14: Transportoplysninger Landtransport (ADR/RID) Andre relevante oplysninger (Landtransport) Er ikke underlagt forsendelsesforskrifterne. Indenrigsskibstransport (ADN) Andre relevante oplysninger (Indenrigsskibstransport) Ikke tested Skibstransport (IMDG) Andre relevante oplysninger (Skibstransport) Er ikke underlagt forsendelsesforskrifterne. Fly transport (ICAO) Andre relevante oplysninger (Fly transport ) Er ikke underlagt forsendelsesforskrifterne Miljøfarer MILJØFARLIGT: Særlige forsigtighedsregler for brugeren Bulktransport i henhold til bilag II i MARPOL 73/78 og IBC-koden nej\n7 Side 7 af 7 PUNKT 15: Oplysninger om regulering Særlige bestemmelser/særlig lovgivning for stoffet eller blandingen med hensyn til sikkerhed, sundhed og miljø EU oplysninger om regulering Andre informationer I henhold til EU-direktiver og dansk lov skal produktet ikke mærkes. National regulativ information Vandforurenende-klasse (D): Kemikaliesikkerhedsvurdering 1 - Svagt vandforurenende Der gennemførtes ikke sikkerhedsvurderinger for stoffer i denne blanding. PUNKT 16: Andre oplysninger Yderligere information Oplysningerne er baseret på vores nuværende viden. Dette giver dog ikke nogen sikkerhed for produktets egenskaber og fastlægger intet aftalt juridisk forhold. (Al data for farlige ingredienser blev taget, respektivt, fra den sidste version af underentrepenørens sikkerhedsdatablad.)


Stående Masterute i Holland – s/y Carpe Diem\nStående Masterute i Holland\n7. august 2020\tSlået fra\tAf Søren\n“Du behøver ikke kalde hver gang. Brovagten cykler fra bro til bro, og han gør det så hurtigt han kan”. Vi var på vej gennem Groningens kanaler, hvor der er 7 broer, der skal åbnes bare i den centrale del af byen. Vi havde ikke rigtig kunne læse os til, hvorvidt man skal kalde hver gang eller blot sejle hen mod broen. Vi valgte at være på den sikre side og kalde. Og det er sådan set også en god måde, men det viser sig, at gennem byer med flere broer, er det ofte samme brovagt, der cykler mellem broerne og åbner dem. Da vi havde kaldt 3. bro blev det for meget for den central vi kaldte til, og svaret ovenfor blev givet venligt men bestemt. Det var bestemt ikke meningen at stresse den ældre mand på cyklen, til trods for han havde en el-cykel, men nu var vi da blevet klogere på, hvordan det foregår, når broerne ligger tæt gennem byer.\nBagsiden af det atlas vi købte over Stående masterute. Klik på billedet for at se det i stor og dermed kanalerne i Stående masterute.\nDet er smukt i Holland, og mens vestenvinden raser ude i Nordsøen er det en god måde at komme stille og roligt sydvest på gennem Stående Masterute. Fra Nord er der 2 steder at sejle ind. Delfzijl på grænsen til Tyskland, eller lidt senere ved Lauwersmeer, hvor man også kommer forbi hvis man sejler ind i kanalerne allerede ved Delfzijl. Vi ville først have været inde ved Lauwersmeer, men en motor der drillede med dieseltilførsel gjorde, at vi skyndte os ind til fastlandet fra de Frisiske øer, for bedre at kunne udbedre det. Jeanette i vores sejlernetværk er Hollænder, og hun sørgede for, at vi kunne kontakte en mekaniker næste morgen, der så allerede vidste hvad det handlede om. Det var en stor hjælp.\nDisse flotte traditionelle hollandske både sejler der mange af på søerne. De har kun lille dybdegang (ingen køl), og derfor også sværd på siden der kan sænkes og hjælpe til at båden ikke driver sidelæns.\nHøjdepunkterne fra kanalsejladsen har været flere: Groningen, hvor man virkelig kommer ind i den gamle del af byen. Ved Lauwersmeer var vi på grund et par gange, og valgte lige at gå i havnen Oostmahorn for at undersøge lidt yderligere i forhold til dybder. I havnen stod et hyggeligt Hollandsk ægtepar og tog imod vores fortøjninger. “Tak for hjælpen, er I lokale?” var det første June sagde til dem. Vi fortalte vi havde været på grund et par steder, hvor søkortet ellers rapporterede dybde nok, og at vi godt kunne bruge lidt lokalkendskab, idet det næste stykke vi skulle sejle ville være lavere. Det førte til vi blev inviteret en tur på deres båd, der er en af de mange meget smukke traditionelle hollandske både som vist på billedet. Her kiggede vi søkort, og de forklarede, at det med at skære hjørner af på steder, der ellers rapporteres dybe nok, skal man holde sig fra i disse farvande, men ellers skulle der ikke være problemer med dybden. Det viste sig næsten at passe…\nStykket fra Lauwersmeer over Dokkum til Leeuwarden er meget smukt. Her er kanalerne mindre, mere snoede, og man kommer pludselig ind i små landsbyer med skønne hollandske huse helt ned til kanalen. På dette stykke rørte vi bunden nogle gange, men det tog ikke meget af oplevelsen af de skønne omgivelser.\nEn hollandsk garage ved kanalen\nTuren gennem Amsterdam om natten i konvoj er en helt speciel oplevelse, der var meget hyggelig. Det var igen lidt svært at finde ud af hvor den startede, men vi fandt ud af det til sidst (se erfaringer nedenfor).\nOgså helt små oplevelser som at betale bropenge i en træsko, der blev hejst ud til os fra en bro, hører med til noget af det vi tager med fra kanalerne.\nMan kan sejle helt ned til Antwerpen via stående masterute. Vi nåede til Rotterdam, inden vi syntes at nu havde vi ventet på nok broer der skulle åbne, og valgte at sejle ud i Nordsøen derfra. Det var med lidt spænding, da Rotterdam er en af Europas travleste havne. Man skal have styr på hvilke VHF kanaler der skal lyttes på i bestemte områder, men heldigvis havde vi vores ven Jørn længere fremme end os, så han havde lært det på den hårde måde, hvilket vi så nød godt af. Det gik rigtig godt med at komme ud af Rotterdam i medstrøm, og derfra er vi sejlet til Boulogne sur Mer i Frankrig, og videre til Cherbourg og Roscoff, så vi nu næsten er gennem den engelske kanal.\nKræver flodskipperbevis (ingen tjekkede, så vi er ikke helt sikre på dette krav.)\nMan skal have CEVNI bog om kanalregler liggende i båden (ingen tjekkede)\nSeptiktanke må ikke tømmes. Havne med mere end 50 pladser skal have pumpe til tømning. Vi havde hørt man skulle dokumentere det, men da det er gratis er det svært. Ingen spurgte.\nVores dybdegang er 1,9 m. I det ferske vand og lastet til langtur ligger vi 5 cm lavere i vandet. Vi havde hørt det ikke skulle være et problem, men vi rørte bunden flere gange. Specielt stykket fra Lauwersmeer til syd for Leeuwarden er lige til grænsen, men alt sammen afhængig af faktorer som regn mm.\nEt råd: Skaf litteratur og oversigtskort inden. Vi troede det var nemt at finde dette ved indgang til kanalerne, men det var det ikke (OK, måske var vores fokus at fikse motor). Havnefogeder m.fl. er dog meget hjælpsomme, og det lykkedes at finde et Stående Masterute atlas halvvejs.\nNattekonvoj Gennem Amsterdam: Fra Nord mod syd går man gennem broen Westerkeersluisbrug (fra Oude Houthaven) og lægger sig i Westerkanaal. Det kan man gøre allerede om formiddagen (se åbningstider for broen på linket nedenfor). Omkring kl. 23 gives der på VHF kanal 69 besked om tidspunkt for åbning af jernbanebroen, og dermed start på konvojen. Tilsvarende sydfra, hvor man lægger sig ved jernbanebroen i nordlige ende af Nieuwe Meer.\nFølgende hjemmeside viser alle broer, VHF kanal og åbningstider, det meste også på engelsk: https://vaarweginformatie.nl/frp/main/#/geo/map?layers=BRIDGE\nDer er 2 typer sideafmærkninger. De grønne og røde vi kender og nogle der har hvide striber også. Sidstnævnte markerer typisk 130 cm vand, så vær meget forsigtig med at sejle ud til disse.\nSolopgange i kanalerne er også smukke


Så er årets sidste dag kommet, og jeg vil gerne sige tak til alle jer der har været forbi min blog og ligge en kommentar, og tak for den inspiration jeg har fået ved at besøge jeres blogs.\nDette kort fulgte med min julegave fra min kreative veninde Trine, og hold da hvor har hun haft travlt, for jeg fik den mest fantastike "scrap julegave"\nHer billede af af lommer til et album, fyldt med mønster ark, blomste pynt og billeder.\nPlastik lommer fyldt med opgaver inspiration og materialer, så er jeg sikker på aldrig at løbe tør for ideer igen\nog til sidst et billede af alle de kort pakker Trine har lavet til mig, med aly hvad jeg har brug for af papir og pynt. Det eneste jeg mangler nu er vist tid til at komme i gang, og jeg glæder mig.\nIndsendt af Donna kl. 10.31 4 kommentarer:\nHåber i alle har haft en rigtig glædelig jul.\nHer et kort med stempel fra Hero Arts, holdt i blå og grønne farver, jeg har malet et ekstra motiv, klippet ud og monteret med klæbepuder. Snefnug er lavet i hvid karton, med en snefnug brads, som jeg har slebet en smule så lidt af metallet skinner igennem, og en lille perle til slut.\nIndsendt af Donna kl. 14.07 5 kommentarer:\nÅret julekort til familien\nSådan kom årets julekort til at se ud, ville ikke vise det før jeg var sikker på at de var modtaget. Billedet af Marcus er taget da vi i starten af december besøgte den gamle by i Århus. Troede ikke han ville være så interesseret i det, men han var held vild med at gå og kigge, og legetøjs museet var nok det største hit.\nJeg har syet rundt i kanten på kortet, der også består af et stykke bølgepap, rødt bånd, stempel fra SCRAPPER med platinium embossing pulver, samt nogle plast dråber.\nIndsendt af Donna kl. 08.11 5 kommentarer:\nUhhh... glæder mig til at pakke op, men i skulle da lige have et kig først, sikke en fantastisk veninde, tusind tak Trine. Ja lidt forsinket, men så må jeg jo pakke ekstra mange pakker op i dag ;)\nOg her et kig ned i kassen med pakker fra min mor, tusind tak for de fine gaver, har fået de dejligste ting, bla. t-shirt, stømper, benvarmere, lækkert vanille duftlys, håndlavet papir m.m.\nIndsendt af Donna kl. 17.33 3 kommentarer:\nIkke mange kort...\nDecember flyver jo af sted, og jeg har ikke haft meget tid at lave kort, ikke engang jule kort til familie og venner er påbegyndt. Kortet her er lavet tilbage i november. Men til gengæld har jeg fundet min kasse med stof frem, jeg har været ved at sy flag til juletræet og flere skøjter.\nI dag har jeg fri, og skal ud og juleshoppe lidt sammen med Trine. Tænk engang min kære veninde har også lavet pakkekalender til mig (får den godtnok lidt forsinket), jeg elsker gaver, glæder mig vildt.\nIndsendt af Donna kl. 10.16 1 kommentar:\nHar da helt glemt at fortælle at nissen har været på besøg hjemme hos mig.\nMin søde mor har lavet en pakkekalender til min søn, og hun afleverede den en dag jeg var på arbejde, men hun ville absolut låne min nøgle og køre hjem til mig og sætte den af. hendes undskyldning var at der var jo nødt til at ligge en gave i sokken når han kom hjem (det var den 1. dec.) Han havde da også glædet sig hele dagen til at komme hjem og kigge om nissen havde været der, og det havde nissen, og midt på spisebordet stod der også en kurv til mig, fyldt med 24 gaver, pakket fint ind i sølv, hvid og turkis (må hellere få taget et billede, inden jeg åbner for mange af dem).\nIndsendt af Donna kl. 22.09 1 kommentar:\nJeg har ikke haft så meget tid til at lave kort her den sidste uges tid, men til gengæld har jeg fået lidt julepynt op at hænge, lavet dekorationer bagt pebernødder og vanilie kranse. Men fandt dette julekort jeg lavede for 2 uger siden og endnu ikke havde fået vist. Det hvide mønster i baggrunden er lavet ved at sprøjte hen over en kage serviet, sremplet er købt hos Kreative fornemmelser, snefnug og tekst standset ud på big shot og dekoreret med glimmer lim/glossy, motivet er fra en Vivi Gade Design pakke, hvor et af arkene var med flere motiver og str.\nIndsendt af Donna kl. 21.22 1 kommentar:\nKort fra Kreativ Dag\nHer er så det jeg nåede til Kreativ Dag i Asdal Sognegård, det var en super hyggelig dag, men tiden går da alt for hurtigt. Igen denne gang var jeg af sted sammen med min gode veninde Trine, som også havde lokket hendes mor og veninde Heidi med (tusind tak tøser for super hyggelig selskab) Glæder mig til at vi skal af sted igen.\nIndsendt af Donna kl. 15.28 2 kommentarer:\nHer er så årets første hjemmelavede julepynt.\nJeg har jo ikke været så flittig til at lave kort den siste uges tid, for jeg har fundet min symaskine frem, og det har udviklet sig til et større projekt.\nJeg fandt symaskinen frem, fordi jeg havde et par puder der manglede betræk, og så kom jeg til at tænke på disse fine skøjter jeg havde set i bogen "Tildas Julehus" og dem måtte jeg bare prøve at lave.\nHer et billede tæt på, desværre lidt utydeligt. Skøjten er dekoreret med velour bånd, en gammel knap, grøn broderitråd og nogle rhinsten.\nIndsendt af Donna kl. 12.17 7 kommentarer:\nHer er så det første kort jeg har fået lavet med mit "birdhouse" stempel fra Hero Arts. Facon på kortet er som alle de andre julekort jeg har fået lavet.\nJeg har dekoreret taget med glimmer lim, der var i forvejen en kristtjørn på stemplet, men jeg har standset en ud og limet ovenpå, givet den lidt glossy og 3 røde rhinsten.\nIndsendt af Donna kl. 12.10 Ingen kommentarer:\nI guld og sølv...\nHer et kort i et mere aflangt format, folien i guld og sølv er noget jeg har fået af Sofie, tror nok det er sådan noget man bruger til at pakke fisk ind i. Her har jeg bukket kanten ned, så man kan se begge sider af papiret. Begge stempler er fra Hero Arts.\nIndsendt af Donna kl. 12.05 5 kommentarer:\nHer et par hurtige mini kort lavet af lidt papir rester, et lille stykke bånd, snefnug med perle og stempel fra Hero Art.\nIndsendt af Donna kl. 19.27 3 kommentarer:\nFlere kort fra scrap amok\nJeg er blevet lidt vild med at lave disse store gavemærkater, de er jo faktisk på størrelse med et kort, men er ikke lavet så de kan åbnes, de har alle hvid bagside til at skrive på. Da jeg havde forberedt en del af dem (syet rundt i kanten) så blev det altså dem jeg gik i gang med i lørdags til scrap amok, hele 9 af dise aflange blev det til.\nIndsendt af Donna kl. 08.47 3 kommentarer:\nScrap Amok og fin "trøste præmie"\nI lørdags drog Trine og jeg atter til Asdal sognegård for at deltage i Scrap Amok, vi havde en super hyggelig dag, lækkert mad, indkøb, kreative udfoldelser og tiden fløj af sted. Helt utroligt kunne jeg tælle til hele 10 færdige kort da jeg gik hjem ( jeg havde forberedt mig lidt hjemmefra, og syet rundt i kanten af en del kort, så de var klar til dekoration)\nEt af de kort jeg fik lavet, var dette, som jeg lavede til dagens udfordring.\nJeg er vild med mit nye stempel fra Hero Arts "young deer" som jeg købte hos Pia (Kreative fornemmelser) og straks måtte prøve.\nOg da Pia og Sofie havde svært ved at vælge, valgte de at uddele et par "trøste præmier"\nhvoraf jeg fik en for mit kort.\nIndsendt af Donna kl. 22.33 2 kommentarer:\nTilbage på bloggen...\nEfter et par måneders stilhed er jeg nu tilbage på bloggen. Der er sket så mange ting og jeg har ikke haft tid til at scrappe, lysten har faktisk heller ikke rigtig været der. Men nu er jeg tilbage igen, med ny scrap plads og et hav af ideer jeg gerne vil have ud.\nJeg har den sidste uges tid arbejdet på nogle kort til SCRAPPER, fik så mange nye materialer at det har været svært at bruge dem alle. Men her er en lille bid af det jeg har lavet.\nIndsendt af Donna kl. 15.55 3 kommentarer:\nJeg er gået i gang med en kæmpe produktion af enkle og lidt hurtigere kort, end jeg plejer at lave. Min søn hjalp mig en dag med at køre en masse papir igennem min big shot maskine, og jeg har derefter skåret det til, så det passer lag på lag. Jeg har brugt en masse rester, og billig alm karton uden mønster, samt bånd fra søstrene grene. Desuden har jeg fået brugt en masse af de motiver jeg har malet (øvelse gør jo mester, og det er blevet til mange motiver, som ellers bare fik lov at ligge). De fleste kort er også blevet stemplet med en lille tekst, og derkoreret med et par rhinsten. Og her er så nogle stykker af dem, tror jeg er ved at være oppe på små 50 kort i alt, men jeg har mange der endnu ikke er helt færdige.\nDe små kort herover måler ca 7.5x7.5\nIndsendt af Donna kl. 12.17 4 kommentarer:\nHer er en type kort, som jeg fik lavet en del af denne sommer, og i mange forskellige farver. Synes faktisk de var ret hurtige og nemme at lave (jeg kan somme tider bruge lidt for lang tid på mine kort). Min søn på 3 år hjalp med at finde blomster og knapper i farver der passede :)\nI morgen har jeg fri, og får besøg af min veninde Trine, vi skal have en hyggedag og min søn skal da også være med. Så den står på hygge scrap, perleplader og guf hele lørdagen ;)\nIndsendt af Donna kl. 18.57 4 kommentarer:\nEtiketter: Kort, Skabelon-Isvaffel\njulenyheder - søsterne Grene\nDaily Year of Yes\nAE Creative Team | July Stories By The Month™ Digital Kits\nSpellbinders "Happy Place" Project Kit - Back in Stock


Fire bilister banker ind i kronhjort med 130 km/t. - MX.dk\nAf Sebastian S. Kirk - 23/09-13 11:57; Opdateret: 23/09-13 12:52\nFire bilister banker ind i kronhjort med 130 km/t.\nEn uheldig kronhjort havde forvildet sig ud på motorvejen i nat, og fire biler kørte galt.\nEn kronhjort havde i nat forvildet sig ud på en motorvej i Vordingborg, hvor den blev påkørt af hele fire bilister. (Billede: Polfoto)\nEt mindre drama udspillede sig i nat på Sydmotorvejen i Vordingborg, da en kronhjort havde forvildet sig ud på motorvejen.\nHele fire biler kørte galt, efter den første bil med en 21-årig chauffør bragede ind i det store klovdyr med 130 kilometer i timen. Den døde sandsynligvis på stedet.\n- De kommer kørende på motorvejen, hvor den første bil kører ind i hjorten og ryger af banen. Så kommer den næste (en 31-årig bilist, red), og han kører også ind i den og triller lidt rundt, siger vagtchef ved Sydsjællands Politi Flemming Hartmann til mx.dk.\nLÆS OGSÅ: Teenager død i trafikulykke: Bilist ville undvige rådyr\nHerefter var kronhjorten røget over i den anden vejbane, hvor en 36-årig mand fra Borre ramte den, og til sidst måtte en 54-årig mand fra Stensved en tur ud i autoværnet, efter han havde pløjet ind i den nu ganske døde hjort. Det hele gik meget hurtigt, fortæller vagtchefen.\n- Alle uheldene er sket lige i rækkefølge fra klokken 0.36 og lidt frem, hvor vi får anmeldelsen, siger han til mx.dk.\nEn af de forulykkede bilister blev efterfølgende kørt til kontroltjek på Køge Sygehus, men ingen andre en kronhjorten er kommet til skade. Kørebanen var ryddet og rengjort klokken 02.50, oplyser politiet.\nPas på ved skumringstid\nDet er ikke ret ofte, at danske bilister påkører kronhjorte, men til gengæld sker der ofte uheld med de mindre rådyr.\n- Nu er der her tale om en kronhjort, og det er ikke voldsomt mange, vi påkører af dem. Selvom der er en stigning i bestanden, er det ret uheldigt, at der er fire der påkører samme dyr, siger Flemming Hartmann.\nLÆS OGSÅ: To trafikuheld: Ambulance kolliderede med engelsk bil\n- Men periodevis er der mange påkørsler af rådyr, især på det tidspunkt af døgnet. De bevæger sig jo mest omkring ved skumringstid ved solopgang og -nedgang, og i parringstid er der ekstra mange af dem rundt omkring, siger han til mx.dk.


hvad er kravene til en sandsynlighedsfordeling? (Vælg det, der passer.)\nTre krav til sandsynlighedsfordeling:\nDen stokastiske variabel er forbundet med numerisk.\nSummen af sandsynligheder skal være lig med 1, diskonteret enhver afrundingsfejl.\nHver enkelt sandsynlighed skal være et tal mellem 0 og 1 inklusive. Sæt fundet i samme mappe.\nHvad er de 2 krav til en sandsynlighedsfordeling?\nHvad er de to krav til en diskret sandsynlighedsfordeling? Det Den første regel siger, at summen af sandsynligheder skal være lig med 1. Den anden regel siger, at hver sandsynlighed skal være mellem 0 og 1 inklusive.\nHvad er kravene til en sandsynlighedsfordelingskontrol?\nHver sandsynlighed antager en værdi på 0 eller 1. Hver sandsynlighed antager værdier mellem 0 og 1 inklusive. Summen af sandsynligheden er lig med 1. Hver værdi af x har samme sandsynlighed.\nHvad er egenskaberne ved en sandsynlighedsfordeling?\nGenerelle egenskaber for sandsynlighedsfordelinger\nSummen af alle sandsynligheder for alle mulige værdier skal være lig med 1. Desuden skal sandsynligheden for en bestemt værdi eller værdiområde være mellem 0 og 1. Sandsynlighedsfordelinger beskriver spredningen af værdierne af en stokastisk variabel.\nSe også, hvilke vanskeligheder Jamestown stod over for\nHvad er de 4 krav, der skal til for at være en binomialfordeling?\nhver observation falder ind under en af to kategorier kaldet en succes eller fiasko.\nder er et fast antal observationer.\nobservationerne er alle uafhængige.\nsandsynligheden for succes (p) for hver observation er den samme – lige sandsynligt.\nHvad er en sandsynlighedsfordeling?\nHvad er en sandsynlighedsfordeling? En sandsynlighedsfordeling er en statistisk funktion, der beskriver alle de mulige værdier og sandsynligheder, som en stokastisk variabel kan tage inden for et givet interval. … Disse faktorer inkluderer fordelingens middelværdi (gennemsnit), standardafvigelse, skævhed og kurtose.\nHvad er de to krav til en diskret sandsynlighedsfordeling Vælg det rigtige svar nedenfor. Vælg alle, der gælder quizlet?\nHvad er de to krav til en diskret sandsynlighedsfordeling? Hver sandsynlighed skal være mellem 0 og 1 inklusive, og summen af sandsynligheden skal være lig med 1.Hver sandsynlighed skal være mellem 0 og 1 inklusive, og summen af sandsynligheden skal være lig med 1.\nHvordan ved du, om det er en sandsynlighedsfordeling?\nDet har følgende egenskaber: Sandsynligheden for hver værdi af den diskrete stokastiske variabel er mellem 0 og 1, så 0 ≤ P(x) ≤ 1. Summen af alle sandsynligheder er 1, så ∑ P(x) = 1. Ja, dette er en sandsynlighedsfordeling, da alle sandsynligheder er mellem 0 og 1, og de lægges til 1.\nHvilke af følgende kriterier er for et binomialt sandsynlighedseksperiment, vælg alt hvad der er relevant?\nForsøget skal omfatte et fast antal forsøg gentaget under identiske forhold. Forsøgene er uafhængige. Forsøgene har præcis tre resultater. Forsøgene udelukker hinanden.\nHvordan vælger man den rigtige sandsynlighedsfordeling?\nSådan vælger du den korrekte sandsynlighedsfordeling:\nSe på den pågældende variabel. …\nGennemgå beskrivelserne af sandsynlighedsfordelingerne. …\nVælg den fordeling, der kendetegner denne variabel. …\nHvis historiske data er tilgængelige, skal du bruge distributionstilpasning til at vælge den distribution, der bedst beskriver dine data.\nHvordan bruges sandsynlighedsfordelinger i beslutningstagning?\nSandsynlighedsfordelinger kan bruges at lave scenarieanalyser. En scenarieanalyse bruger sandsynlighedsfordelinger til at skabe flere, teoretisk adskilte muligheder for resultatet af et bestemt handlingsforløb eller fremtidig begivenhed.\nHvad er de to egenskaber, som alle sandsynlighedsfordelinger har?\nEn diskret sandsynlighedsfordelingsfunktion har to karakteristika: Hver sandsynlighed er mellem nul og én, inklusive. Summen af sandsynligheder er én.\nHvad er de fire krav til, at et sandsynlighedseksperiment er et binomialeksperiment?\nVi har et binomialeksperiment, hvis ALLE følgende fire betingelser er opfyldt:\nForsøget består af n identiske forsøg.\nHvert forsøg resulterer i et af de to resultater, kaldet succes og fiasko.\nSandsynligheden for succes, betegnet p, forbliver den samme fra forsøg til forsøg.\nDe n forsøg er uafhængige.\nHvad skal der til for at en sandsynlighedsfordeling kan betragtes som binomial?\nKriterier for et binomial sandsynlighedsforsøg\nEt fast antal forsøg. Hvert forsøg er uafhængigt af de andre. Der er kun to udfald. Sandsynligheden for hvert udfald forbliver konstant fra forsøg til forsøg.\nHvilke parametre kræves for at specificere binomialfordelingen?\nFordelingen af antallet af succeser er en binomialfordeling. Det er en diskret sandsynlighedsfordeling med to parametre, traditionelt angivet med n , antallet af forsøg og p , sandsynligheden for succes.\nHvorfor har vi brug for sandsynlighedsfordeling?\nSandsynlighedsfordelinger hjælper med at modellere vores verden, hvilket gør os i stand at opnå estimater af sandsynligheden for, at en bestemt hændelse kan indtræffe, eller estimere variabiliteten af hændelsen. De er en almindelig måde at beskrive, og muligvis forudsige, sandsynligheden for en begivenhed.\nHvor mange sandsynlighedsfordelinger er der?\n6 Fælles Sandsynlighedsfordelinger, som enhver datavidenskabsmand bør kende.\nHvad er de to nødvendige betingelser for en diskret sandsynlighedsfunktion?\nVed udviklingen af sandsynlighedsfunktionen for en diskret stokastisk variabel skal to betingelser være opfyldt: (1) f(x) skal være ikke-negativ for hver værdi af den stokastiske variabel, og (2) summen af sandsynligheden for hver værdi af den stokastiske variabel skal være lig med én.\nHvad er de to forhold, der bestemmer en sandsynlighedsfordelingsquizlet?\nHvad er de to forhold, der bestemmer en sandsynlighedsfordeling? Sandsynligheden for hver værdi af den diskrete stokastiske variabel er mellem 0 og 1, inklusive, og summen af alle sandsynligheder er 1. Du har lige læst 5 terminer!\nHvad er en diskret sandsynlighedsfordeling Vælg det rigtige svar?\nHvad er en diskret sandsynlighedsfordeling? Vælg det rigtige svar nedenfor. En diskret sandsynlighedsfordeling lister hver mulig værdi, en tilfældig variabel kan antage, sammen med dens sandsynlighed.\nHvad er et eksempel på en sandsynlighedsfordeling?\nSandsynlighedsfordelingen af en diskret stokastisk variabel kan altid repræsenteres af en tabel. Antag for eksempel, at du vende en mønt to gange. … Sandsynligheden for at få 0 hoveder er 0,25; 1 hoved, 0,50; og 2 hoveder, 0,25. Tabellen er således et eksempel på en sandsynlighedsfordeling for en diskret stokastisk variabel.\nHvad er en sandsynlighedsfordeling forklar, hvordan laver man en tabel over en sandsynlighedsfordeling?\nEn sandsynlighedsfordeling er en tabel eller en ligning, der forbinder hvert udfald af et statistisk eksperiment med dets sandsynlighed for forekomst. Overvej møntflip-eksperimentet beskrevet ovenfor. Tabellen nedenfor, som forbinder hvert udfald med dets sandsynlighed, er et eksempel på en sandsynlighedsfordeling.\nHvordan finder man sandsynlighedsfordelingsfunktionen?\nFunktionen fX(x) giver os sandsynlighedstætheden i punkt x. Det er grænsen for sandsynligheden for intervallet (x,x+Δ] divideret med længden af intervallet, da længden af intervallet går til 0. Husk at P(x<>.\nSe også, hvad der er hovedkilden til vand\nHvilke af følgende kriterier er for en quizlet med binomial sandsynlighedseksperiment?\nHvilke tre kriterier opfylder binomiale eksperimenter? Der er kun to forsøg. Forsøgene er uafhængige. Der er kun to resultater pr. forsøg.\nHvilket af følgende er ikke et krav til binomialeksperiment?\nVi bemærker, at en binomialfordeling kræver, at der kun er to mulige udfald (en succes eller en fiasko) og dermed "tre eller flere resultater” er ikke et af kravene til en binomialfordeling.\nRepræsenterer sandsynlighedseksperimentet et binomialeksperiment?\nNej, det her sandsynlighedseksperiment repræsenterer ikke et binomialeksperiment fordi variablen er kontinuert, og der ikke er to gensidigt udelukkende udfald.\nHvordan vælger du den bedste distribution af data?\nVælg fordelingen med datapunkter, der groft følger en ret linje og den højeste p-værdi. I dette tilfælde Weibull distribution passer bedst til dataene. Når du tilpasser dine data med både en 2-parameter-fordeling og dens 3-parameter-modstykke, ser sidstnævnte ofte ud til at passe bedre.\nHvad er trinene til at beregne middelværdien af sandsynlighedsfordelingen for en stokastisk variabel?\nFormlen er givet som E(X)=μ=∑xP(x). Her repræsenterer x værdier af den stokastiske variabel X, P(x), repræsenterer den tilsvarende sandsynlighed, og symbol ∑ repræsenterer summen af alle produkter xP(x). Her bruger vi symbolet μ for middelværdien, fordi det er en parameter. Det repræsenterer gennemsnittet af en befolkning.\nHvordan kan vi anvende sandsynligheder til at understøtte forretningsbeslutninger?\nEksempler på moderne anvendelser af sandsynlighed i erhvervslivet\nMarkedsundersøgelser, herunder undersøgelser, er blot én måde virksomheder kan identificere sandsynligheder og træffe beslutninger på grundlag af solide data. ganske enkelt spørger kunder eller kundeemner om deres mening før du træffer din beslutning, reducerer du din risiko for at foretage det forkerte træk.\nSe også hvad er det ækvivalente tryk på 0,905 atm i enheder af mm hg?\nHvad er anvendelsen af sandsynlighed i teknik?\nSandsynlighedsmetoder spiller en rolle i (i) estimering af modelparametre, (ii) identifikation af sandsynlighedsfordeling, (iii) bestemmelse af afhængigheder mellem variable, (iv) estimering af modelusikkerheder osv. Inden for geoteknisk teknik er der forskellige kilder til usikkerhed.\nHvad er sandsynlighedsanvendelse i erhvervslivet?\nANVENDELSE I ERHVERV  I erhvervslivet er sandsynlighedsteori bruges ved opgørelsen af langsigtede gevinster og tab. Sådan beregner en virksomhed, hvis forretning er baseret på risiko, "sandsynlighed for rentabilitet" inden for acceptable marginer.  Enhver beslutning, der træffes i erhvervslivet, har en risiko.\nHvor mange parametre skal vi kende for at bestemme en normalfordeling?\nStandard normalfordelingen har to parametre: middelværdien og standardafvigelsen.\nHvad er de vigtige egenskaber ved distribution?\nDer er tre grundlæggende egenskaber ved en fordeling: placering, spredning og form. Placeringen refererer til den typiske værdi af fordelingen, såsom middelværdien. Spredningen af fordelingen er den mængde, hvormed mindre værdier adskiller sig fra større.\nHvad er fordelingsfunktion og dens egenskaber?\nFordelingsfunktion relateret til enhver tilfældig variabel refererer til funktionen, der tildeler en sandsynlighed til hvert tal i et sådant arrangement, at værdien af den stokastiske variabel er lig med eller mindre end det givne tal. … Det repræsenterer sandsynligheden for, at den stokastiske variabel "X" falder i det semi-lukkede interval.\nBestem, om tabellen er en sandsynlighedsfordeling, og find gennemsnittet, standardafvigelsen\nKonstruktion af en sandsynlighedsfordeling for stokastisk variabel | Khan Academy\nSandsynlighed for at vælge en person fra en gruppe eller et udvalg\n5 sandsynlighedsfordelinger du bør kende som dataforsker


Spørgsmål & Svar - Aløha Cocktailbar: Unik cocktailbar til dit event\nHos os sætter vi en ære i at servicerer dine gæster fra vores mobile og ikke mindst unikke cocktailbar, som skaber minder for livet. Vi kan tilbyde dig fri cocktails for kun 100 kr. pr. gæst og vi kommer til din adresse med alt der hører til.\nAløha Cocktailbar: Unik cocktailbar til dit event / Spørgsmål & Svar\nHvad er Aløha Cocktailbar?\nAløha er en mobil unik cocktailbar, som kommer ud til din adresse og server cocktails i høj kvalitet med vores bartenders. Vi kommer med alt der hører til: bartender, glas, spiritus, vand, garnish og meget mere. Prisen er pr. gæst / medarbejder.\nPriser for Aløha cocktailbar?\nPrisen for Aløha mobile og ret unikke cocktailbar er 100 kr. pr. person pr. time ved minimum 20 personer i 3 timer. Du kan her vælge mellem 8 sjusser og cocktails fra vores barkort.\nVi skræddersyer også speciale løsninger til din virksomhed eller private begivenhed, da vi har mange års erfaring med at skabe en fest for dine gæster eller kollegaer.\nVi dækker hele Danmark og brofaste øer. Send din forespørgsel igennem vores kontaktside, så skal vi skræddersy en løsning til netop dig og dit event.\nAndet end cocktails og sjusser?\nVi har specialiseret os i at servicer gæster med vores anerkendte cocktails og sjusser. Dog er Aløha også udstyret med fadølsanlæg, dj pult og meget mere.\nSagt på en anden måde kan vi også efter aftale servicer gæster med fx:\nDjog meget mere efter aftale.\nAlt ovenstående udenfor kortet skal aftales særskilt ved booking, da vi her skræddersyer en løsning, som er tilpasset dit behov og event.\nHar Aløha åbent andre steder?\nEr du heldig kan du på udvalgte dage opleve Aløha vognen i miljøer ved stranden, havnen, byfester og lignende, hvor vi servicer folk med smagen og stemning af den danske sommer.\nAndre cocktails end på kortet?\nDet er muligt at præge barkortet, hvis du har speciale ønsker. Dette skal dog aftales ved booking, da vi så skræddersyer en løsning til dig og dit event.\nEr der DJ med hos Aløha?\nDer er som udgangspunkt ikke DJ med, når du booker Aløha cocktailbar.\nOfte har vi dog alligevel vores Dj pult med, hvor bartenders har mulighed for at skabe stemning i eller omkring vognen samtidig med der shakes lækre cocktails til dig og dine gæster.\nHvad hvis vi er under 20 mennesker?\nEr du under 20 mensker til dit event eller ønsker Aløha cocktailbar under 3 timer har vi mulighed for at skræddersy en løsning til dig, hvor prisen dog vil være højere end prisen ved minimum 20 mennesker og 3 timers cocktailbar.\nEr prisen inklusiv tilbehør?\nPrisen er inklusiv alt til dine cocktails og sjusser. Det vil sige vi kommer både med glas, spiritus, vand, garnish mm. til at servicerer dine gæster. Du skal blot tænke på at nyde dagen med dine gæster eller kollegaer.\nAlkoholfri cocktails / mocktails?\nVores barkort har flere lækre cocktails, som ikke indeholder alkohol.\nStrøm og vand til vognen\nAløha mobile cocktailbar er bygget således at det ikke er et krav at vi har adgang til strøm og tilkobling af vand. Det vil dog altid være en fordel, hvis det er muligt.\nVed booking bliver du spurgt ind til adgang til dette.\nStørre antal gæster til events\nSkal du afholde en større begivenhed med flere gæster, så frygt ej. Vi skræddersyer hellere end gerne et uforpligtende tilbud, som er tilpasset dit event og behov.\nSend blot en forespørgsel gennem vores kontaktformular eller ring til os.\nTemaer med Aløha Cocktailbar\nVi har gennem tiden fået mange forskellige forespørgsler på vores meget unikke cocktailbar, da den alene i dens udformning skaber god stemning i diverse temaer.\nSend endelig din forespørgsel om så end det er på en:\nSend din forespørgsel gennem kontaktsiden, så sidder vi klar til at hjælpe dig.\nKan Aløha også leverer fadøl?\nVi har også mulighed for at servicer dine gæster / kollegaer med fadøl fra vores indbygget fadølsanlæg i vognen. Dette er dog ikke standard, så dette skal aftales ved booking.\nAløha / The Dryfruit Company


Containere ved sommerhuset | Hjørring Kommune\nSortering i sommerhuset\nContainere ved sommerhuset\nFra påske 2021 starter et forsøg med affaldssortering i sommerhusområdet i Tversted. Forsøget skal bane vejen for affaldssortering i alle sommerhuse i kommunen i 2022.\nHer på siden vil vi holde jer opdateret med information om projektet.\nHvorfor har du fået de containere du har?\nVi har taget udgangspunkt i den affaldsordning du har nu. Samlet set får du mere plads til affaldet end du havde før - det gælder bare om at få affaldet fordelt rigtigt i de 4 rum.\nHvis der ikke er plads nok i containerne\nGrundejerforeningerne og vejlaugene har i vores samtaler op til forsøget lagt vægt på, at der kommer så få containere ud til sommerhusene som muligt. Det har vi imødekommet, med den risiko, at nogle har for lidt plads i deres containere.\nDet er vigtigt, at der er tilstrækkeligt plads til affaldet i de enkelte huse. Derfor kan du i forsøgsperioden gratis få ombyttet dine containere, hvis det vi har dimensioneret, ikke passer til det behov du har.\nDu skal kun betale ekstra for mere plads til restaffaldet. De tre genbrugsrum koster ikke ekstra, selv om de bliver større.\nVi har stillet containerne ind til huset, for at de ikke skal vælte rundt i blæsten. Du skal sørge for, at containerne bliver placeret, så skraldemanden kan tømme dem.\nFor at skraldemanden kan tømme containerne, skal der være fliselignende underlag, og ikke mere end 35 m. Hældningen må ikke være mere end 10%. Det vil for de fleste betyde, at containerne skal stå ude ved vejen.\nDu kan selv vælge, om du vil have dem stående der permanent eller stille dem ud ved tømning.\nKrav til veje og vendepladser\nKrav til placering af containere\nHold styr på dine containere\nVi opfordrer til, at du placerer dine containere i et skjul. Skjulet gør, at der er samling på containerne, så de ikke bliver taget af blæsten.\nBygma i Bindslev har en model til et fint skjul til to containere.\nDu kan også finde inspiration hos andre sommerhuse i området.\nHvornår bliver containerne tømt?\nI forsøget kan du vælge mellem 3 forskellige tømningsordninger. Formålet er, at vi gerne vil kunne tilbyde en ordning, der passer så godt som muligt til den enkelte sommerhusejers brug – hvad enten man bruger sit sommerhus på traditionel vis, udlejer det eller bor der hele året.\nDu kan frit vælge, hvilken ordning du vil tilmeldes. Det vigtigste er, at tømningsordningen passer til, hvordan huset bruges.\nMad- og rest - afhentning i lige uger Plast, metal og papir - afhentning i ulige uger\nFeriebenyttelse af sommerhuset\n(mad/rest 26 ugers, plast/metal og papir 26 og 30 ugers)\nUgetømning i sommerperioden.\nTømning i forbindelse med ferier og højtider\n14 dags tømning i sommerperioden.\n4 ugers tømning resten af året.\n(mad/rest 30 ugers, plast/metal og papir 26 og 30 ugers)\n14 dages tømning resten af året\n4 ugers tømning resten af året\n(mad/rest 14. dagstømning, plast/metal og papir 4 ugers)\n14 dages tømning hele året\n4 ugers tømning hele året\nBeskrivelse af tømningsordningerne. Teksten i parentes er de valgmuligheder du finder i vores selvbetjening.\nFørste gang containeren til mad- og restaffald bliver tømt er i uge 14.\nPlast, metal og papir bliver tømt første gang i uge 17.\nDu kan stadig bestille afhentning af ekstra affald, men kun i de uger, der i forvejen er indsamling.\nSe tømningskalenderen for 2021 her\nHvad med de gamle stativer og containere?\nHvis du har et sækkestativ, er det dit eget og du må gøre med det hvad du vil. Det kan f.eks. afleveres på genbrugspladsen eller afhændes på anden vis.\nVi henter de gamle containere hjem efter sidste tømning i uge 13.\nForeløbigt er det kun i Tversted, der er affaldssortering med afhentning ved de enkelte sommerhuse. Derfor er vores gebyrstruktur endnu ikke helt på plads.\nGebyret er sammensat af et gebyr for restaffaldet og et for affaldet til genbrug.\nRestaffaldet betaler du for i forhold til, hvor meget affald du får hentet - dvs. hvor stor din container er og hvor ofte den tømmes.\nGenbrugsmaterialerne betales som et årligt gebyr. For det gebyr kan man få så meget plads, man har brug for uden at det koster ekstra.\nTeknik- og miljøudvalget har bestemt, at man i forsøgsperioden ikke skal betale for indsamling af genbrugsmaterialerne i Tversted.\nDu skal fortsat betale til genbrugspladserne.\nDu finder kontaktoplysningerne i boksen til højre.\n72 33 67 60\nSå får du besked dagen før dit affald bliver hentet.


Årsagen til en lav puls\nÅrsagen til en lav puls\nDen gennemsnitlige person har en hvile puls på et sted mellem 60 og 100 slag i minuttet . Alligevel har mange mennesker ikke passer ind i denne kategori . Nogle har puls , at zoome ind tredobbelt tal , mens andre kan have en puls på mindre end 60 slag pr minut . En lav puls kan indikere alvorlige eller ikke -så-serøs medicinske problemer. Kendskab til de mulige årsager vil hjælpe dig med at finde ud af om du har noget at bekymre sig om .\nEn lav puls kan være tegn på hjertesygdomme i nogle tilfælde. Betingelser som myocarditis og endocarditis kan forårsage pulsen til at bremse på grund af problemer med selve pumpen .\nMyocarditis er betændelse i det midterste lag af hjertet muskler . Denne sygdom kan svække hjertets evne til at pumpe blod . Endocarditis er en infektion som regel forårsaget af bakterier angribe den indvendige foring af hjertet . Dette kan beskadige hjertet eller ventiler og få det til at pumpe forkert , ifølge Mayo Clinic hjemmeside .\nlav puls rum kan også opstå på grund af en historie af hjerteanfald eller slagtilfælde . Arytmi , resultatet af en dårligt fungerende elektrisk signal inde i hjertet , der forårsager unormal hjerterytme , kan også resultere i en lavere puls .\nEn lav puls kan faktisk være en god ting for nogle mennesker . Hvis du er en udholdenhed atlet eller på anden måde i meget god fysisk tilstand , så vil din puls sandsynligvis vil være lavere end gennemsnittet . Det er ikke ualmindeligt, at den meget fit og atleter som marathon løbere at have hvile puls hastigheder på mindre end 60 år.\nNår skjoldbruskkirtlen ikke producerer nok hormoner , kroppens funktioner bremse hele linjen . Dette omfatter langsommere puls , kendt som hypothyroidisme . Hvis du har en lav puls og har også symptomer , herunder træthed , nedsat koncentration , forstoppelse , muskelkramper og vægtøgning , kan du blive ramt af hypothyroidisme .\nSom du alder , din puls langsommere naturligt . Det betyder ikke nødvendigvis tegn på en form for problem, det kan være bare en anden signal om, at du bliver ældre\nVisse medikamenter , herunder atenolol og diltiazem , kan forårsage en lav puls . . Disse stoffer er ofte ordineres til patienter med forhøjet blodtryk , i henhold til University of Illinois Medical Center website .\nomsorg for rygmarvsskader\npsykologiske virkninger af stofmisbrug\nhjertet til at pumpe svigt\nhvordan man bruger en sugeanordning i en ems indstilling\nhvordan du søger efter antihistamine krydderier\nPrevious：hvordan man bruger OneTouch Ultra 2


I Sønderjylland kom de flere steder til kampe mellem danske og tyske soldater. Her gengives et uddrag af et brev, hvori den menige soldat K. Hougaard Andersens beretter om den modstand han var med til at yde 9. april om morgenen. Hougaard Andersen var del af en lille gruppe, der havde til opgave at spærre vejen mellem Kruså og Sønderborg ved den lille by Hokkerup. Kortet viser, hvordan de danske soldater var opstillet i bestræbelserne på at bremse den tyske fremmarch.\nPå den ene side beretter Hougaard Andersen om en bitterhed over tyskernes angreb, og måske især den positive modtagelse de fik af dele af civilbefolkningen. På den anden side fremhæver han også tyskernes korrekthed, og den gode behandling som Hougaard Andersen blev udsat for under deres korte arrestation.\nSkitse over de danske troppers placering i området mellem Kruså og Aabenraa. K. Hougaard Andersen var placeret ved Hokkerup for at spærre vejen mellem Kruså og Sønderborg. Foto: Fra Stevns, Arne: 9. april skildret i breve fra danske soldater, (1940).\nVi rykkede nu ud til de Steder, hvor de forskellige Grupper skulde være. Da nu Styrkerne vi raadede over ikke var ret store, var det jo kun ganske faa Mand der kunde sættes ind paa hvert Sted, og der var ikke i Forvejen forberedt til Sprængning af Broer og andre Forbindelseslinjer og maatte ikke laves Spærringer af nogen. I den korte Tid om Morgenen kunde intet af dette naaes; men de smaa Styrker kæmpede alle med stort Held; men kunde jo i Længden ikke staa for det haarde og stærke tyske Angreb.\nDen lille Gruppe, hvor jeg var med, ca. 10 Mand, havde faaet til Opgave at spærre Vejen fra Krusaa til Sønderborg, ved den lille Landsby Hokkerup. Da vi var kommet ud til Stedet, hvor vi skulde være, satte vi straks vor lille Kanon og Rekylgevær i Stilling, medens andre gik i Gang med at lave Vejspærring, og da vi jo intet havde at lave den med, maatte vi nøjes med Understellet af en gammel Bil og et Par Harver. Midt under dette Arbejde hørte vi en stærk Brummen, og straks efter lettede nogle Flyvemaskiner fra et Sted i Nærheden af Flensborg, som fløj næsten lige over os i Retning mod Nordøst. Det var et pragtfuldt Syn; men dog havde det en vis Virkning paa os.\nStraks efter saa og hørte vi det første Skud i Retning efter Lundtofte og Søgaard, vi var nu paa det rene med, hvad der vilde ske. Vi søgte nu Dækning bag et Jorddige med lidt Bevoksning paa. Der ankom nu en Gruppe Cyklister paa ca. 10 Mand for at hjælpe os, som først da var naaet derud. Samtidig regnede vi med Forstærkning fra Sønderborg, men den udeblev, da de slet ikke kom uden for deres Kaserne.\nVi var nu klar til at tage imod Fjenden, og kort efter standsede de første tyske Pansertropper foran vor Spærring. Vi afgav nu Varselskud og der udspandt sig nu en ulige Kamp. Vi havde vor Stilling saaledes, at vi ikke kunde trække os tilbage derfra, og alle var klar over, at det maaske vilde koste os Livet. En Tanke gik for en kort Stund til dem derhjemme; men de efterfølgende Tanker var: Hvordan gaar det Kammeraterne ved Siden af? Er der mon nogen af dem blevet saaret eller skudt? Vi blev nu omringet, og der blev skudt paa os baade forfra og bagfra, samtidig med at smaa Maskiner strøg lavt hen over vor Stilling og beskød os. Vor Løjtnant indsaa nu det meningsløse i denne Kamp og gav Ordre til at indstille Kampen for at undgaa Nærkamp, som kun vilde haft til Følge at intet var blevet skaanet.\nVi blev nu afvæbnet og afleverede Udrustning og Ammunition og blev derefter ført til Krusaa. Lige foran vor Stilling passerede vi tyske Vogne og Skyts, der holdt i en Række. Paa Turen til Krusaa var der flere Steder nogle som havde hejst det tyske Hagekorsflag og ved Krusaa var der samlet nogle civile Folk, som ikke modtog os altfor pænt. Det var en tung Gang for os denne Tur og satte et bittert Sind i os.\nPaa den tyske Side af Grænsen var alt roligt da vi ankom. Vi blev nu interneret i Kontorlokalerne der, og da vi jo ingen Morgenmad havde faaet og ingen vidste hvornaar vi fik noget igen, fik vi udleveret Rugbrød, Skinke og Smør fra de tyske Forsyninger. Da Klokken var ca. 10,30 blev vi atter frigivet og kunde gaa ud til vore Motorcykler og andet Materiel. Vi fik nu overdraget os alt vor Vaaben, Ammunition.\nDen 11. April havde vi Bisættelse i Kasernegaarden af 5 Soldater og Chefen for 6. Regiments 4. Bataillon talte ved Baarerne samt Præsten fra Kliplev. Der manglede een, han der laa i Flensborg; men som Tyskerne vilde vise deres faldne Modstander den sidste Ære ved at føre ham direkte til hans Hjem i København. Vi blev nu hjemsendt, hvad der til en vis Grad glædede os, eftersom vi havde været inde i ca. 14 Maaneder, men det var alligevel med et trykket Sind, vi tog hjem. Det var ligesom vi var blevet overflødige i vort eget Land; men i vor Bevidsthed var vi klar over, at vi havde gjort vor Pligt, baade da vi skulde kæmpe og da vi skulde stoppe.\n2. verdenskrig besættelsen 9. april Besættelsestiden Kernestof ideologiernes kamp miljø og miljøpolitik


Ledige job - XL-BYG - Øvrige stillinger | Jobindex\nXL-BYG - Øvrige stillinger\nDetailelev til XL-BYG i Tømmergaarden i Hanstholm\nHos XL-BYG Tømmergaarden får du en målrettet uddannelse. Det vil være den perfekte start på din karriere med gode muligheder for at fortsætte hos Tømmergaarden efter afsluttet uddannelse.\nDu får gode arbejdsvilkår i en varierende hverdag med høj aktivitet og en skræddersyet elevuddannelse, der giver dig de bedste karrieremuligheder inden for salg.\nElevuddannelse og skoleophold gennemfører du sammen med andre elever fra XL-BYG og bl.a. med studietur til i udlandet. Hos Tømmergaarden har vi en berømt Elevklub, hvor vi mødes med fokus på uddannelse, men også for at hygge og have det sjovt. Det betyder fokus, dialog, udvikling samt socialt samvær i gruppen af elever.\nDetailelev til XL-BYG Tømmergaarden i Gjern\nDu har talent for salg, kundeservice og købmandskab, og brænder for at lave at lave en god handel både for kunden og Tømmergaarden.\nDet er ikke så vigtigt, om du til en start kan kende forskel på et søm og en skrue. Du skal have lysten og viljen til at lære, samt en personlighed, der giver vores kunder lyst til at handle hos Tømmergaarden igen og igen.\nKunder og kommunikation er det bedste, du ved! Det er den gode kundeoplevelse og den gode handel, der driver dig. Du ser frem til en travl hverdag fyldt med udfordringer og med mulighed for at gøre en forskel.\nLager- og logistikelev til XL-BYG Tømmergaarden Nykøbing Mors\nXL-BYG, Nykøbing M.\nDer er tale om en spændende og udfordrende uddannelse, der kan være springbrættet til at gøre karriere i vores succesfulde forretninger i Tømmergaarden.\nEn vigtig del af vores succes er, at lager og logistikken fungerer optimalt. Som lager- og logistikelev lærer du at styre en optimal forsyning og distribution, så vores kunder altid oplever, at varen bliver leveret som aftalt. Du vil arbejde og få praktisk erfaring med varemodtagelse, bestilling og pakning og udlevering af varer. Du får daglig kontakt med vores kunder og vognmænd.\nDu kommer også til at lære om:\nLagerstyring og lagerøkonomi


Glemmer du dine slutafregninger kan det blive dyrt - Revision Limfjord\nGlemmer du dine slutafregninger kan det blive dyrt…\nGlemmer du dine slutafregninger kan det blive dyrt\nHar du styr på dine slutafregninger?\nDen 30. september 2021 er der deadline på slutafregninger for kompensationsordningerne fra foråret 2020, dvs. kompensation til selvstændige, kompensation for faste omkostninger og lønkompensation. Hvis du ikke får lavet slutafregningen rettidigt, mister du din kompensation, så tjek det gerne lige en ekstra gang.\nDer er i september sendt en besked til e-boks for alle, som mangler at lave slutafregning for de respektive ordninger, så tjek gerne din virksomheds e-boks for at sikre, at der ikke ligger et brev du har overset – det kan potentielt blive meget dyrt.\nSlutafregning- selvbetjening på VIRK\nVirk har også flere webinarer om slutafregning. Se dem her\nHvis du har brug for vores assistance i forbindelse med slutafregningen, så tag gerne fat i din revisor så hurtigt så muligt, så vi kan få afsat til hertil – vi kan desværre ikke hjælpe alle den sidste dag…


Sager der Samler var med på Fredericia Kommunes Lederkonference om kommune 3.0 - Sager der Samler\nSkrevet d. 12. marts 2014, af Mette Sørensen, i Aktuelt, Viden, tagget civilsamfund, fællesskab, medborgerskab, politik, social innovation\nSager der Samler var på programmet på Fredericia Kommunes Lederkonference 2014. Konferencen satte med overskriften ”Ny velfærd – Ny ledelse” fokus på, hvordan vi nytænker kommunens rolle og opgaver, og hvordan fremtidens kommune ser ud. Lisbeth Binderup, kommunaldirektør i Skanderborg, og Jacob Torfing, professor på RUC, præsenterede visionen om kommune 3.0, hvor kommunen er et fællesskab og ikke en servicevirksomhed. Sager der Samler var med og inspirerede til, hvordan medborgere og kommune kan løse fælles udfordringer i fællesskab.\nKommune 3.0 – en kommune med aktive medborgere\nI sit oplæg fortalte Lisbeth Binderup om sin vision for fremtidens kommune. Hvor kommunen version 1.0 var en myndighed og en autoritet, er 2.0-udgaven af kommunen en servicevirksomhed med ansatte, der betjener borgerne, som kunder i en butik. Kommune 3.0 er visionen om fremtidens kommune, hvor borgere og kommune løser opgaverne i fællesskab.\nLisbeth Binderup illustrerer forskellen på kommune 2.0 og 3.0 med et eksempel på en skole. I kommune 2.0 opfordrer klasselæren forældrene til at danne et forældreråd, så forældrene kan give udtryk for, hvilken service de forventer af læreren. I kommune 3.0 siger klasselæreren til forældrene det er en god idé at forældrene går sammen og laver en støttegruppe, der støtter op om lærerens arbejde og er med til at skabe en god skole.\nVi bed især mærke i, at Lisbeth Binderup pointerede det ikke kun er et spørgsmål om økonomi og begrænsede offentlige ressourcer når vi vælger at gå fra kommune 2.0 til 3.0. Vi skal vælge kommune 3.0 fordi det er bedre for borgere, medarbejdere og politikerne. Kommune 3.0 er det etiske valg – det er et spørgsmål om værdier og hvilken type samfund vi ønsker.\nNye roller i samskabelse\nJacob Torfing pointerede der er behov for nytænkning af den offentlige sektor. I dag er opgaverne komplekse, og det kræver tværgående samarbejde. Med et nyt syn på kommunen følger et nyt syn på hvad der er borgernes, medarbejdernes, ledernes og politikernes rolle.\nHvor det i kommune 2.0 er politikernes rolle at styre en serviceorganisation, er det i kommune 3.0 politikernes opgave at lede et fællesskab. I kommune 3.0 er det ikke nok at politikerne og lederne i kommunen udstikker mål og rammer, og kontrollere om medarbejderne lever op til målene. Ledelse drejer sig også om at motivere borgerne til at være aktivt medskabende.\nSager der Samler og fremtidens kommune\nKommune 3.0 er helt i tråd med Sager der Samlers vision om et samfund, hvor vi løser fælles udfordringer i fællesskab. På Sager der Samlers workshop kom Paul Natorp med eksempler på, hvordan aktive medborgere er med til at løse konkrete samfundsudfordringer. Samtidig fortalte han om det partnerskab Aarhus Kommune og Sager der Samler har, og inspirerede Fredericia kommune til, hvordan de kan møde borgerne så det inviterer til engagement og handling. Som afrunding udfordrede Paul lederne i Fredericia kommune med spørgsmålet om, hvad de egentlig kan tænke sig borgene skal være medskabende af.\nLæs interview med Lisbeth Binderup hvor hun uddyber hvad kommune 3.o er


Spekulationer om insolvens og rygter om ulovligt spil omgiver Bitfinex, da New Yorks justitsadvokat Letitia James har indgivet et krav mod børsens moderselskab, iFinex, og beskylder det for økonomisk svindel. Påstanden hævder, at virksomheden har flyttet så meget som USD 850 millioner USD i reserve for Tether-stablecoin til Bitfinex-konti for at kompensere for et massivt finansieringsgab. BItfinex og Tether er teknisk adskilte enheder, men de ejes og drives af de samme individer og er kendt for at være tæt forbundet.\nIfølge justitsadvokatens 23 sider rapport, efter store vanskeligheder med at finde bankpartnere begyndte Bitfinex at stole på, at Panama-baserede Crypto Capital Corp. behandlede kundeindskud og udbetalinger. Rapporten hævder, at i midten af 2018 frøs denne processor 851 millioner dollars af Bitfinex’s beholdninger og ophørte med at arbejde med sine kunder. Crypto Capital hævdede, at pengene blev beslaglagt af myndigheder i Polen, Portugal og USA.\nBitfinex står anklaget for at overføre Tether-reserverne til kassen for at erstatte de penge, der er frosset under Crypto Capital. Hvis det er sandt, ville denne handling repræsentere en betydelig interessekonflikt og kunne være en overtrædelse af statslige og føderale finanslove. Justitsadvokaten hævder jurisdiktion i denne sag, fordi en række New York-baserede enheder har konti i Bitfinex, selvom børsen ophørte med officielt at acceptere amerikanske kunder i 2017.\nOverførsel af Tether-reserver til Bitfinex-konti vil også underminere påstanden om, at Tether-tokenet er fuldt understøttet 1-til-1 af amerikanske dollarreserver. Justitsadvokatens kontor har beordret Tether’s operatører til at ophøre med at fremsætte denne påstand, mens denne undersøgelse er i gang. Det er værd at bemærke, at Tether-webstedet for nylig roligt ændrede beskrivelsen af reserverne til at omfatte “likvide midler” og “andre aktiver og tilgodehavender” som en del af aktiverne, der understøtter den stabile valuta.\nJustitsadvokatens rapport fremsætter en række andre krav mod Bitfinex og dets operatører. Især angiver det, at Bitfinex har betroet $ 851 millioner i kundedepositioner til Crypto Capital på trods af at der ikke er nogen underskrevet kontrakt eller nogen anden formel aftale med virksomheden. På samme måde sætter rapporten spørgsmålstegn ved påstanden om, at midlerne er blevet beslaglagt, hvilket tyder på, at individerne bag Crypto Capital måske simpelthen har undgået pengene.\nFor at understøtte påstanden om, at iFinex har fejlagtigt præsenteret sin økonomiske stilling, inkluderer rapporten en række e-mails, angiveligt fra en Bitfinex-direktør til Crypto Capital, der desperat bønfaldt om frigivelsen af de betroede dollars. En siger, at udvekslingen var “at gå på en meget tynd isskorpe.” En anden henviser til, at kunder er “rasende” over ikke at modtage deres fiat-udbetalinger. På tidspunktet for disse e-mails klagede mange Bitfinex-kunder over lang ventetid på at modtage udbetalinger, og børsen udsendte en erklæring, der forsikrede offentligheden om, at det var økonomisk forsvarligt og skyldte forsinkelserne i mindre problemer.\nEfter at nyheden om New York-domstolens indgivelse brød ud, afviste Bitfinex hurtigt anklagerne mod den og sagde: ”New York Attorney General’s domstolsindlæg blev skrevet i ond tro og er fyldt med falske påstande, herunder med hensyn til et påstået tab på $ 850 millioner ‘ hos Crypto Capital. Tværtimod er vi blevet informeret om, at disse Crypto Capital-beløb ikke går tabt, men faktisk er beslaglagt og beskyttet. Vi arbejder og har arbejdet aktivt for at udøve vores rettigheder og retsmidler og få disse midler frigivet. ”\nUdtalelsen fortsætter med at sige, at Bitfinex og Tether har været fuldt samarbejdsvillige med New York Attorney General, og at begge er “økonomisk stærke.” Bitfinex har også sendt en e-mail til sine brugere med en erklæring fra CEO Jean Louis van der Velde, der forsøger at berolige dem om børsens solvens og forpligtelse til ærlighed. I det siger van der Velde “vi er gode skuespillere i det digitale tokenrum, og vi handler altid med dig, kunden, som vores første prioritet.” E-mailen siger også “vi er her for at forsikre dig om, at vi er lige så stærke som nogensinde, vi går ingen steder, og vi er ubestrideligt engagerede i dig.”\nIkke overraskende har Bitfinex forsøg på at dæmpe kundernes frygt ikke været særlig effektivt. Anklagerne mod det har foranlediget en masseudvandring fra børsen, hvor Bitcoin-tilbagetrækninger skubber kryptokurrencyens transaktionsvolumen til sit højeste niveau på over et år. Ligeledes er en Tether-udsalg i gang, hvor mønten er faldet til sit laveste punkt siden december.\nJustitsadvokaten har beordrede iFinex-embedsmænd møder i retten den 3. maj for at behandle disse anklager og opfordrer til et væld af dokumenter, der vedrører deres forretning med Crypto Capital og Tether. Selvom det sandsynligvis vil gå meget mere tid, før sandheden bag disse beskyldninger er kendt, kan denne undersøgelse endelig kaste lys over Bitfinexs berygtede hemmeligholdte operationer, og det kunne bekræfte, om Tether virkelig er fuldt støttet af amerikanske dollars. Uanset hvad der sker, er denne prøvelse sikker på at skubbe flere krypto-adoptere væk fra centraliserede børser og bekræfte vigtigheden af åbenhed og gennemsigtighed fra kryptorelaterede virksomheder.\nFremhævet billede via Bigstock