P ro g ra m »\n23.-24. november Vingstedcentret\nHedegård Foods A/SDansk Akvakultur\nØkologi er båret af holdning og\nhandling – hos landmænd, virksomheder og forbrugere. Holdningen er grundlaget for den\naktive markedsudvikling, der har\ngjort danskerne til verdens mest\nDe økologiske holdninger bygger på principper om kredsløb,\nforsigtighed, retfærdighed og\nnærhed. Og vores holdninger har\nbetydning for, hvad vi vil og ikke\nvil, og for vores konkrete handlinger. Ved at lade holdningen være\nledestjerne, styrer vi selv mest\nmuligt – og retningen er sat mod\nen mere fair og bæredygtig fødevareproduktion.\nPå Økologi-Kongres 2011 handler det om holdning og handling.\nHvor er det, økologien rummer\nmuligheder og dynamik? Hvor\ner det, at vi skal overveje vores\nhandlinger ud fra vores holdninger? Og hvor skal der sættes\nekstra kræfter ind?\nKongressen vil samle og formidle\nviden, der kan sikre fremgang for\nøkologisk primærproduktion – og\npå den måde omsætte visionære ideer til praktisk handling.\nKongressen giver derfor bud på\nøkologisk udvikling – og det i balancepunktet mellem handlinger\nog de grundlæggende økologiske\nØkologi-Kongres 2011 rummer\nbåde resultater og refleksioner,\nog under overskriften »Holdning\nog handling« sætter vi den nuværende situation til kritisk vurdering og debat. Vi håber, at de\nøkologiske landmænd og alle de\nandre deltagere vil være med til\nat debattere, oplyse og inspirere.\nVel mødt til Økologi-Kongres\nOm kongressen.......................... 4\nPraktiske oplysninger................. 4\nPlenum 1.................................... 8\nMødeblok A................................ 8\nMødeblok B.............................. 12\nMødeblok C.............................. 13\nMødeblok D............................. 18\nPlenum 2.................................. 21\nPlenum 3.................................. 21\nMødeblok E.............................. 22\nPlenum 4.................................. 25\nMedlem i Forum for Økologisk Rådgivning, Videncentret for Landbrug\nog formand for Økologi-Sektionen,\nLandbrug & Fødevarer Uffe Bie\nFormand for Økologisk\nKongressen er en enestående\nmulighed for at møde folk fra\nden økologiske sektor på tværs\naf faggrænser og for at blive\nudfordret og inspireret. Om aftenen er det muligt at udveksle\nsynspunkter under en festlig og\nøkologisk middag med underholdning og musik.\nØkologi-Kongres 2011 henvender sig til landmænd, konsulenter, forskere, køkkenledere,\nog ansatte i virksomheder, der\narbejder med økologiske produkter.\nKongressen, der er den største\ni Norden, er blevet lidt af en institution. Det er syvende gang,\nden finder sted. Sidste gang\ndeltog knap 500 landmænd og\nandre fagfolk. Kongressen fandt\nsted første gang i 1998.\nVi byder på forskellige mødeformer; fra store fælles plenummøder til mindre workshops\nog vi har sat tid af til debat og\nfælles refleksion. Og emnerne\nspænder vidt fra kompoststalde\nog fjerkræproduktion til nye\nØkologi-Kongres 2011 byder på\nto dage med faglige møder med\nden nyeste viden og vigtige værdidebatter med udgangspunkt i\nøkologiens grundprincipper. Vi\nskal drøfte nutidens økologiske\ndyrkning og diskutere fremtidens økologi i lyset af de mange\nnye teknologiske muligheder.\nDer er flere typer overnatning på\nVingstedcentret fra 9-sengsværelser til\nenkeltværelser. Alle værelser er ikkeryger værelser.\nMan kan få sit værelse fra onsdag 23.\nnovember kl. 13.00. Man bedes forlade værelset torsdag 24. november kl.\nVed ankomst til Vingstedcentret skal du\ngå til registreringsbordet, hvor du får\nudleveret navneskilt samt kongresmateriale.\nRegistreringen begynder kl. 9.00 onsdag\nStemningsfuld økologisk ankomst\nVi har været så heldige at få den klassisk uddannede pianist Mats Rudklint fra Esbjerg Musikkonservatorium\ntil at spille i forbindelse med åbningen\naf kongressens to dage.\nVi giver deltagerne mulighed for at røre\nsig på kongressen. Vi arrangerer blandt\nandet skydebold, der er et nyt holdspil,\nsom sætter gang i adrenalin, puls og\nhumør. Det kræver samspil, taktik, kraft\nog hurtighed – og fair play. Et rigtigt\n(bio)dynamisk øko-spil. To hold over\nfor hinanden skal med bolde skyde\nmod en mål-bold, så den triller over og\nrammer modstandernes bagvæg. Målbolden må kun påvirkes ved at kaste\nbolde mod den – ikke med hænder og\nfødder. Dommerne, der sikrer, at det\nhele går ordentligt for sig er Frank van\nBeek og Klaus Loehr-Petersen.\nSkydebold foregår i pausen, onsdag\n23. november, kl. 15.50-16.15 og alle\nkongresgæster er velkomne til at være\nOnsdag 23. november er der gratis\nadgang i svømmehallen kl. 8.00-9.00\nmod fremvisning af værelsesnøgle, og\ntorsdag den 24. november er der gratis\nadgang i svømmehallen kl. 06.30-08.00\nmod fremvisning af nøglekort.\nZumba er dans og fitness i en glad kombination. Alle har hørt om Zumba, der er\ntidens mest populære bevægelseform.\nNu kommer den til VingstedCentret,\nspecielt tilrettelagt til kongresgæsterne.\nDer er tale om introduktion til økologer,\nder ikke har prøvet Zumba før. Det er\nZumba-instruktør Anne Wejs fra Pulszstudiet i Vejle, der danser for og instruerer. Det foregår torsdag 24. november\nkl. 7.30 og ca. 30 min frem.\nVil du benytte de to morgentilbud, skal\ndu huske at medbringe badetøj og/eller\ngymnastiktøj og fodtøj.\nForplejningen er økologisk.\nDeltagerne kan nyde kaffe/te samt brød\nom morgenen ved kongressens start onsdag den 23. november, og tilsvarende kan\nde nyankomne torsdag den 24. november\nforsyne sig med en kop kaffe eller te.\nGennem hele kongressen kan man forsynes sig med vand.\nOnsdag den 23. november serveres frokosten kl. 13.00, mens den serveres kl.\n12.30 den 24. november. Der er pause\nom eftermiddagen med kaffe og kage,\nonsdag den 23. november kl. 15.30.\nVi har tilbudt virksomheder, forskere,\nprojekter mv. at udstille på kongressen.\nHar du tidligere været på kongressen, er\nder denne gang tale om en mere ”græsrodsagtig” udstilling med åbne stande.\nFrit bordvalg til festmiddagen\nVed tidligere økologi-kongresser har vi\nfordelt siddepladser til middagen ved et\nlotteri ved indgangen. Nu prøver vi noget nyt. Vi lader det være frivilligt, hvor\nman vi sætte sig. Enkelte grupper har\nimidlertid ønsket at reservere et bord,\nog det har vi selvfølgelig respekteret.\nBar og kongresmiddag\nOnsdag den. 23. november kl. 18.00\nåbnes baren forud for kongresmidda-\nMiddagen rundes af med kaffe, hvorefter der spilles op til dans. Der vil\nvære mulighed for at købe drikkevarer\nKonferencier ved middagen er vanen\ntro Tomas Fibiger Nørfelt, projektleder for kongressen, Videncentret for\nAlle spørgsmål om kongressen kan rettes til sekretariatet:\ngen. Baren er åben, indtil middagen\nserveres. Middagen serveres kl. 19.00.\nUnder middagen vil der være mulighed for at få en snak med de øvrige\nkongresdeltagere, og vi byder på lidt\nLandbrugsavisen og Økolog & Erhverv\ner mediepartnere for kongressen,\nog de sætter ekstra fokus på kongressen og de temaer, som drøftes\n– både før, under og efter kongressen. Det bliver muligt på kongressen\nat tage en snak med journalister fra\nde to medier, hvis man har en god\nMorgenmad og kaffe serveres for\novernattende gæster på Vingstedcentret i restauranten 24-11-2011 kl.\nVi indleder kongressen, onsdag morgen med morgensangen ”Noget om\nkraft” på melodien ”Jeg plukker fløjlsgræs” af Halfdan Rasmussen.\nVidencentret for Landbrug, Økologi\nTlf: 87 40 54 95\nFax: 87 40 50 10\nTlf: 75 86 55 33\nKongressen bliver et oplevelsesrum for både hjerne og øje. Således udstilles der kunst på kongressen. Vi har fået seks kunsterne og et skoleprojekt\ntil at udstille på kongressen. Benyt pauserne til at se kunsten. Det er muligt at købe værker i forbindelse med udstillingen. Og skulle der være brug\nfor det, formidler kongressekretariatet gerne kontakt mellem den interesserede og kunsterne.\nØkonomisk ansvarlig for\nkongressen, Chef, Videncentret\nfor Landbrug, Økologi\nTlf. 40 14 50 39\nProjektleder, informationskonsulent, Videncentret for Landbrug,\nTlf. 40 46 92 46\ni Ledelsessekr., Økologisk\nTlf. 40 92 99 50\nSeniorkonsulent, Økologiteam, Landbrug & Fødevarer\nTlf. 29 80 70 00\nTlf. 20 70 18 73\nTlf. 22 17 25 65\nRandi Hune Pedersen\nSekretær for kongressen, Videncentret for Landbrug, Økologi\nTlf. 87 40 66 46\nCenterleder for ICROFS\nSe programoversigten næste side\nPROGRAM DAG 1 • onsdag 23. november\nØkologiens mange muligheder\nStorskala producentsamarbejder – samarbejde for fremtiden\nGør noget ved klimaudfordringen lokalt\nBlok B: Økologi er holdning og handling\nØkologiprincipperne – kernen i vores holdninger\nNy praksis i jordbruget – i pagt eller i strid\nKaffe, frugt og boldspil\nmed økonomiske samarbejdsformer\n– emballage og\nDansk proteinfoder til\nMadglæde og kvalitet i Komposteringsstald\nTeknologi på bedriftsniveau – hvilke handlinger\ner ok i forhold til principperne?\nTeknologi på forarbejdningsniveau – hvilke\nhandlinger er ok i forhold til principperne?\nmindre dødelighed hos\nmed fremtid i\nPROGRAM DAG 2 • torsdag 24. november\nMorgenaktivitet for de friske\nØkologien som redskab til at brødføde verden\nNye afgrøder til\nNyt Nordisk Køkken på tallerkenen – fine dining eller folkekøkken?\nBiogas – hvor\nøkologisk er det?\nØkologi i andre lande\nØkologiens økopolitiske vision 2021\nMere natur på\nbedriften – bedre\nØkologisk såsæd – nøglen til den økologiske fremtid\nForsyning med fosfor\nog kalium uden konventionel gødning\ni fremtidens europæiske landbrugspolitik\ndyrkning er økologisk\n– og noget mere\nHvis du har en smartphone, kan\ndu downloade et sammendrag\nfor de fleste af de ca. 100 oplæg\ndirekte til din telefon ved at\nscanne denne kode.\n1 ons. 10:00-11:00\nA ons. 11:30-13:00\n– samarbejde for fremtiden\nVelkomst ved kongresarrangørerne\nLandmand Uffe Bie, Formand for bestyrelsen i ØkologiSektionen, Landbrug & Fødevarer\nDen generelle strukturudvikling går mod færre og større\nbedrifter; landdistrikterne affolkes og landbokulturen\nforarmes. Flere og flere økologer tror på ideen om, at\nman ved at indgå i et større, tættere og mere forpligtigende producentsamarbejde kan tilbyde samfundet et\nalternativ til de dystre udviklingstendenser. Storskalaproducentsamarbejder kan omfatte strukturer på op\nmod 3-4000 ha og er baseret på det økologiske værdisæt med tænkning i helheder. På temamødet vil man\nhøre om og diskutere storskala producentsamarbejder,\nder vil kunne give den økologiske landbrugsproduktion\nen reel mulighed for mere bæredygtighed samtidig med\nen øget økonomisk, social og miljømæssig (økologisk)\nVi åbner kongressen ved at se lidt overordnet på økologien. Vi tager en tur i helikopteren over fortidens,\nnutidens og fremtidens landbrug og forbrug. Og pilot er\nfremtidsforsker Anne Skare Nielsen. Hun vil under titlen\nFremtidens økologi: Dekadent eller intelligent? vise os,\nhvordan økologisk landbrug afspejler og tilfredsstiller samfundets store strømninger. Og hun gør det med\nen skarp analyse samtidig med, at hun til fulde forstår\nværdien af en god anekdote. Vi kommer til at høre om\nforbruget blandt danskerne og hvordan livet i landdistrikterne engang blev levet, men også hvordan livet\npå landet i dag og i fremtiden kan leves, hvis vi satser\nrigtigt. Oplægget vil give perspektiver og sætte retning\npå resten af kongressen med et budskab om samklang\nmellem økologi og samfundets mange ønsker til en moderne og bæredygtig fødevareproduktion.\nHvordan støtter vi igangsætningen af store producentsamarbejder?\nHvordan ser finansieringsmodellerne ud?\nHvordan skal vi få praktikken til at fungere?\nLejre Kommune og initiativet ”Økologisk Matrixbrug\nBorgmester Mette Touborg, Lejre Kommune\nØko-Bornholm – samarbejde mellem producenter,\nØkologikonsulent Henning Hervik, Økologisk Rådgivning/Gefion\nHvad bidrager økologisk landbrug med i dag?\nHvorfor passer økologisk produktion til moderne forbrugere?\nHvordan skal landdistrikterne være i fremtiden?\nFremtidens økologi: Dekadent eller intelligent? Skal vi\nlave det, kunderne vil have, eller det verden virkelig\nhar brug for?\nAnne Skare Nielsen, Future Navigator, Partner og fremtidsforsker\nThomas Harttung, bestyrelsesformand for ICROFS og\n– emballager og fødevarer\nDe fleste danske landbrug belaster klimaet gennem udledning af kuldioxid, metan og lattergas. Gennemsnitligt\npr. produktenhed bidrager økologerne ikke mindre end\nvore konventionelle kolleger. Det skal vi have gjort noget\nved. På sigt skal de økologiske landbrug være klimaneutrale – eller endda bidrage positivt på klimasiden. Det\ner den eneste farbare vej for at sikre grundlaget for de\nfremtidige generationer – og på den kortere bane bidrager det til at sikre forbrugernes tillid til, at økologi er en\nVi er midt i et paradigmeskifte i økologien. Idealisterne\ndrev fra starten det økologiske forbrug, og de primære\nsalgskanaler var helsekostforretninger og gårdsalg. Den\nnye bølge med øget forbrug af økologiske produkter\nbæres i høj grad af de såkaldte Livsnydere, som tænker\nmeget på oplevelse, den gode historie de kan brande sig\nselv på og hvad er der i det for mig. De vil ikke bare have\nde faktuelle fordele omkring Ø-mærket i orden. De vil\nOGSÅ have velsmag, innovation og lækkert design!\nI dette tema behandler vi både hvorfor design er vigtigt\n– men også hvilke trends, man så i givet fald kan skele\ntil, hvis man vil være på forkant med sine produkter –\nbåde på indhold og emballagen.\nTemamødet præsenterer deltagerne for helt konkrete\nindsatser, den enkelte økologiske landmand kan gøre,\nfor at nå målet om klimaneutralitet på ejendommen.\nMange indsatser er samtidig økonomisk neutrale eller\ngiver endda plus på bundlinjen. To landmænd, der har\ndeltaget i projektet ’Klimahandlingsplaner på bedriftsniveau’ fortæller, hvilken forskel det har gjort for dem at\ngå ind i et rådgivningsforløb på klimaområdet.\nHvilke lande/markeder kan vi sammenligne os med, når\ndet kommer til trends og forbrugertendenser?\nHvad betyder design og emballage for den moderne\nEr emballage ikke bare overflade – det handler vel om\nHvorfor er det attraktivt for den enkelte landmand at\nfå lavet en klimahandlingsplan?\nHvor meget må det koste landmanden at nedbringe\nSkal bestræbelserne på at opnå klimaneutralitet bruges i vores kommunikation med forbrugerne?\nDe 4 vigtigste sekunder for dine produkter\n– en typisk forbruger bruger fire sekunder på at beslutte sig til, om hun vil købe en vare i et supermarked.\nDerfor er emballagen altafgørende.\nChefkonsulent Flemming Birch, Retail Institute\nEmballagedesign, hvad virker hos forbrugerne\nKreativ direktør Thomas Kjær, envision:design\n24 landmænd tog klimaudfordringen op. Sådan går det\nØkologikonsulent Erik Kristensen, Økologisk Landsforening\nKlimaudfordringen på min ejendom som mælkeproducent\nLandmand Kresten Degn, Tarm\nKlimaudfordringen på min ejendom som Planteavler\nLandmand Torben Matthiesen, Nørre Alslev\nIdeer til 34 konkrete indsatser fra Klimakataloget\nØkologikonsulent Pernille Plantener, Økologisk rådgivning, Gefion\nMarkedskonsulent Helle Bossen, Økologisk Landsforening\nNæstformand i økologisektionen, Michael Svane, Landbrug og Fødevarer\nDansk proteinfoder til svin og fjerkræ\nMadglæde og kvalitet i økologien\nVi ønsker at bruge mere danskdyrkede proteinkilder, og\nmødet sætter fokus på, hvordan det kan lade sig gøre.\nTemamødet vil blive indledt med to korte oplæg med\ngennemgang af mulighederne for brug af bælgsæd og\nandre proteinafgrøder i foderet til svin og fjerkræ og en\nstatus på problemstillingen ved 100% økologisk fodring. Mødedeltagerne deles efter de indledende oplæg\nop i to grupper, hvor mulighederne for anvendelsen af\ndanskdyrket protein til svin eller fjerkræ drøftes. Gruppediskussionen ledes af fagpersoner. Mødet rundes af i\nfællesskab ved, at man drøfter udviklingsbehov og nye\nØkologien er i vækst, og nogle af de tendenser, der\ndriver den nye bølge, er kvalitet og nydelse. Det skyldes ikke mindst, at økologien ikke længere kun er\ninteressant for de grønne/idealisterne, men også for\nde såkaldte ”livsnydere”. Det er kvalitetsbevidste og\nmadglade forbrugere, som ikke udelukkende tænker i\nholistiske argumenter som miljøhensyn og dyrevelfærd,\nnår de køber økologisk, men også i sanselighed, innovation og velsmag.\nPå dette temamøde giver vi inspiration til, hvordan man\nkan arbejde med de sanselige og smagsmæssige dimensioner i sine produkter – og argumenterer for hvorfor!\nKan vi skaffe de proteinkilder, der skal til for at lave et\ngodt foder til smågrise?\ngodt foder til hønniker?\nHvad er de væsentligste barrierer for, at både bedrifterne og Danmark som helhed bliver mere selvforsynende med protein?\n[Temamødet kan med fordel suppleres med temamøde\nHvad er kvalitet, og hvorfor er den vigtig?\nHvordan tænker vi mad og måltider i Danmark, og hvad\nbetyder smagen i den sammenhæng?\nHvordan kan vi bruge det nordiske køkken som en\ninspirerende ramme, hvis vi vil udvikle smagen? Oplæg\n100 pct. fodring af svin og fjerkræ, muligheder og\nKonsulent Niels Finn Johansen, Videncentret for Landbrug\nSådan ser jeg mulighederne for dansk protein i foderet\nProduktchef Torben Jensen, Vest Jyllands Andel\nKonsulent Lars Holdensen, Landbrug & Fødevarer\nSmag og kvalitet - hvad er det?\nOm smagen kan der ikke diskuteres, siger man. Er det\nJan Krag Jacobsen, præsident for Det Gastronomiske\nAkademi samt professor på RUC\n”Smag og Kvalitet – kan det måles, vejes, udvikles?”\nKlaus G. Grunert, professor og centerleder, MAPP Centret, Aarhus Universitet\nOrdstyrere ved gruppedebat\nFjerkræ: Konsulent Lars Holdensen, Landbrug & Fødevarer\nSvin: Konsulent Tove Serup, Videncentret for Landbrug\nFødevarerådgiver Henriette Winther, Økologisk Fødevarerådgivning – en del af Økologisk Landsforening\nI dag har op imod 80% af køerne i de danske malkekvægsbesætninger sygdomme i klovene, og en del af\ndisse dyr antages at opleve smerte i den forbindelse.\nHalthed antages at udgøre et af de største velfærdsmæssige problemer i Europa og Nordamerika og er den\nvæsentligste årsag til for tidlig død eller aflivning af\nmalkekøer i Danmark. I dybstrøelsesstalde er der færre klovproblemer, men\nstaldtypen har de sidste årtier været på retur til fordel\nfor sengebåsestalden og forventes at blive udfaset sammen med konventionel halm i 2021.\nDer er i høj grad behov for at tænke i nye staldtyper,\nsom sikrer en høj dyrevelfærd: I Holland er der de seneste år gjort erfaringer med komposteringsstalde, der er\nindrettet som dybstrøelsesstalde, men der bruges flis/\nsavsmuld som strøelse. Der tilføres ilt ved daglig fræsning/harvning og beluftning nedefra. Måtten komposterer ved høj temperatur, som giver dårlige livsbetingelser\nEr der færre klovsygdomme og yverbetændelser, og\ndermed længere levealder i en komposteringsstald?\nHvordan er miljøbelastningen for en komposteringsstald, og hvordan håndteres komposten på marken?\nEr komposteringsstalden økonomisk konkurrencedygtig med dybstrøelse- og sengebåsestalde?\nMiljø og godkendelse af en komposteringsstald\nLektor Bjarne Schmidt Bjerg, Institut for Produktionsdyr\nog Heste, KU-LIFE\nKokomfort i komposteringsstald\nLektor Ilka Klaas, KU-LIFE\nIndretning og økonomi i komposteringsstald\nKvægbrugskonsulent Thorkild Nissen, Økologisk Landsforening\nLandmand Rikke Friderichsen, Dyrvig Andelsbrug I/S\nØkolog i er holdning og handling\nNy praksis i jordbruget\n– i pagt eller i strid med principperne?\nMåske tænker vi ikke på det i hverdagen – men alligevel\nved vi godt, at principperne for økologien er de rødder,\nsom økologisk jordbrug vokser og udvikler sig fra. Samtidig er principperne de pejlemærker, som økologerne\nkan agere efter, når der ses på, hvor økologien er på vej\nhen udviklingsmæssigt, og når nye teknologier holder sit\nindtog. IFOAM principperne om sundhed, økologi, retfærdighed og forsigtighed samt principperne som EU-økologireglerne bygger på præsenteres kort, inden deltagerne\nkan vælge mellem 3 workshops.\nEksempel på dilemmaer: Dyrkning i afgrænsede bede.\nTildeling af daglige rengøringsmidler i drypvandingsanlæg, besætningsstørrelser, parallelproduktion på\nFaglig udviklingschef Michael Tersbøl, Økologisk\nBestyrelsesmedlem, Aage Dissing, Økologisk\nTeknologi på bedriftsniveau\n– hvilke handlinger er ok i forhold til\nEfter oplægget overgår mødet til en workshop, hvor hver\ndeltager kan vælge at deltage under et overordnet emne\n– se under B1, B2 og B3.\nEksempel på dilemmaer: Kønssorteret sæd, slam til\ngødskning, GMO, nanoteknologi, UVC-bestråling mod\nI grupper med 6 personer bliver en række dilemmaer\ndrøftet. Grupperne bedes give deres bud på, hvilken\nretning økologien skal arbejde i, inden for hvert af de\ndrøftede dilemmaer. Gruppernes meldinger i form af\npostkort med budskaber samles og indgår i møde D4\nom økologernes øko-politiske vision torsdag morgen og\nsiden i organisationernes videre arbejde.\nLandskonsulent Erik Fog, Videncentret for Landbrug\nTeknologi på forarbejdningssniveau\nEksempel på dilemmaer: GMO, nanoteknologi, klorbehandling, mikrobølger, UHT-behandling af mælk,\nØkologichef Ole Bloch Engellyst, Videncentret for\nFaglige flaskehalse i økologisk\nErfaringer med økonomiske samarbejdsformer mellem bonde og kunde/CSA\nDe økologiske grønsagsavlere har mange faglige udfordringer i hverdagen. Temamødet sætter fokus på de\nudfordringer, der er knyttet til jorden. Jorden er vores\ngrundlag og ressource, men også en faglig udfordring.\nNår gødningsressourcerne begrænses, skal vi kombinere forfrugtsvirkning og gødskning optimalt for at sikre\nudbytterne og kvaliteten i produkterne. Samtidig er\npatogene nematoder i jorden et voksende problem, der\nødelægger kulturer, nedsætter udbytterne og i værste tilfælde forhindrer dyrkning af bestemte kulturer. I Holland\nbruger de økologiske grønsagsproducenter i stigende\nomfang faste kørespor i bestræbelserne på at sikre og\nforbedre jordens kvalitet som dyrkningsgrundlag, ofte\nkombineret med pløjefri dykning.\nForbrugere som medejere af et landbrug giver nye muligheder – og udfordringer.\nØkologisk og biodynamisk jordbrug har tradition for en\nnær relation mellem landmænd og forbrugere gennem\nbl.a. gårdbesøg, direkte handel og åben dialog. Nogle\ner gået et skridt videre og har etableret et økonomisk\nsamarbejde, hvor en kreds af kunder betaler forud for\nprodukterne. I udlandet er der mange eksempler på, at\nforbrugere ”frikøber” en gård helt eller delvist. Disse og\nandre samarbejdsformer er samlet i begrebet CSA-aftaler\n(Community Supported Agriculture, forbrugerstøttede\nPå mødet præsenterer 3 personer deres erfaringer med\nøkonomiske (og til dels arbejdsmæssige) relationer mellem landbrug og forbrugere.\nHvordan sikrer vi grønsager af høj kvalitet med en begrænset næringsstoftilførsel?\nHvordan kan faste kørespor være et aktiv?\nHvordan kan nematoder håndteres?\nHvad er fordele og ulemper for landmænd og forbrugere?\nHvor meget er forbrugerne villige til at tage ansvar for,\nøkonomisk og praktisk?\nStår den danske selvejerkultur i landbruget i vejen for\nNematoder; et stigende problem\nKonsulent Lars Møller, Gartnerirådgivningen\nGør gødskning af dine grønsager til dit fokus 2012\nKonsulent Richard de Visser, Gartnerirådgivningen\nBrug af faste kørespor og GPS, erfaringer fra Holland\n[Oplæg på engelsk]\nKonsulent Sander Bernaerts, DLV-plant\nErfaringer fra 10 år med det forbrugerejede landbrug\nLektor Christian Coff, Andelslauget Brinkholm, Karise\nVores kunder tager ansvar, betaler forud og høster selv\nGartner Birthe Holt, Hertha Levefællesskabs ”bondekunde-gartneri ”, Galten\nExperiences with CSA-models in UK: new relation between farmers and consumers\nFarmer James Twine, Soil Association, England\n[Oversættes efter behov]\nGartner Frank van Beek, Aarstiderne\nKunderådgiver landbrug Kirsten Arup, Merkur Andelskasse\nBedre jordstruktur, kulstofopbygning og\n”klimasikring” på planteavlsbedrifter\nNæste generation af økologer\nI ”Grøn vækst” er der en målsætning om en fordobling af\ndet økologiske areal inden år 2025. Hvis denne målsætning skal nås, skal der ikke alene findes unge landmænd,\nder på sigt kan overtage de igangværende økologiske\nlandbrug og fastholde dem som økologiske, men også\nlandmænd, der kan lægge nye arealer om til økologi.\nDerfor skal økologi på skema og dagsorden på alle landets landbrugsskoler, og de unge skal finde det attraktivt\nat etablere sig med økologisk produktion.\nEn god jordstruktur er afgørende for robuste afgrøder og\net godt og stabilt udbytte; men jordstrukturen er under\npres fra store maskiner og mere ekstremt klima med\nstore nedbørsmængder og tørkeperioder.\nUdfordringen for økologiske planteavlsbedrifter er at\nskabe en god jordstruktur ved hjælp af begrænset jordbearbejdning og et sædskifte, der foruden høstudbytter\nogså har fokus på en fremtidig ”klimasikring”. Opbygning\naf kulstof i jorden er en vigtig faktor i denne proces. Det\ngrundlæggende økologiske princip om at gøde jorden og\ndens mikroorganismer for at gøre den robust og udbyttestabil bliver mere og mere aktuelt.\nHvordan får vi rekrutteret næste generation af unge\ntil at overtage økologiske ejendomme og lægge nye\nHvad motiverer de unge til at vælge økologi som levevej?\nHvordan får de unge råd til at købe?\nHvordan påvirker jordstrukturen afgrødernes vækst og\nHvordan plejer vi jordstrukturen i forhold til organisk\nstof, trafik og jordbearbejdning?\nHvordan opnås de bedste resultater af bælgplanter i\nsædskiftet i forhold til jordens kulstofopbygning?\nNyetableret for en million\nLandmand Rasmus Winther Henneberg og Landmand\nKenneth Højland, Henneberg & Højland I/S\nUng og måske med mod på økologi\nBestyrelsesmedlem Peter Stenger, Danmarks Landboungdom\nDirektør Lars Pehrson, Merkur, Den Almennyttige Andelskasse\nØkologi på alle landbrugsskoler og alle uddannelsestrin\nKonsulent Thorkild Nissen, Økologisk Landsforening\nDyrkningsmetodernes indflydelse på jordens struktur\nSeniorforsker Per Schjønning, DJF, AU\nDyrk kulstofindholdet i jorden\nChefkonsulent Lisbeth Frank Hansen, Økologisk Rådgivning\nProjektleder Klaus Loehr-Petersen, Foreningen for Biodynamisk Jordbrug\nHelge Bülow, tidl. forstander på Kalø Økologiske Landbrugsskole\nRobuste racer og mindre dødelighed hos\nBæredygtighed og konkurrenceevne i\nØkologiske svin lever meget anderledes end de indendørs\nkonventionelle. Det er en del af reglerne for økologisk\nlandbrug, at der skal tages særligt hensyn til dyrenes\nnaturlige adfærd, f.eks. må de ikke fikseres. Som et\nsærkende for dansk produktion holdes søerne i hytter på\nfriland, hvilket giver meget anderledes vilkår for dyrene.\nDer er tradition for at bruge det samme avlsmateriale,\nhvad enten produktionen foregår inden- eller udendørs,\nmen spørgsmålet er, om de anderledes rammer på friland\nfordrer andre dyr. Der arbejdes netop nu på at finde frem til, om en ny\nkrydsningskombination kan give mere robuste pattegrise,\nsåledes at dyrevelfærden kan forbedres. På mødet sættes fokus på emnet omkring nye racer og lavere dødelighed hos pattegrise.\nPå møder ser vi på aktuelle emner inden for fjerkræproduktionen. Vi skal beskæftige os med konkurrenceevnen i\nden danske økologiske fjerkræproduktion. Der redegøres\nkort for den historiske udvikling i markedsandele, ligesom der vil blive givet en vurdering af fremtidsperspektiverne. Bæredygtighed og troværdighed i produktionen vil\nblive sat til debat med udgangspunkt i beskrivelse af dels\nen økologisk slagtefjerkræproduktion dels en økologisk\nægproduktion. Hensyn til dyrevelfærd, miljø og fødevaresikkerhed på den ene side og konkurrenceevne på den\nanden side vil blive belyst. Vi vil diskutere revision af reglerne for økologisk fjerkræhold, både de fælles EU-regler\nog nationale danske regler, herunder også om kravet\ntil 100% økologisk fodring skal fastholdes pr. 1. januar\n2012, eller om der indføres en overgangsordning?\nHvad er den perfekte race til økologisk produktion?\nHvilke ulemper er vi parate til at acceptere til fordel for\nHvad betyder smag for valget af racer\nEr der et modsætningsforhold mellem ønsker om forbedret produktivitet på den ene side og troværdighed\nog bæredygtighed på den anden side?\nHvad er de væsentligste barrierer for 100% økologisk\nfodring fra 1. januar 2012?\nSkal vi have en dansk økologisk produktion af daggamle kyllinger - slagt og æg?\nGode robuste racer på min bedrift\nSvineproducent og afprøvningsvært Hans Erik Jørgensen, Risbjerg Landbrug\nUdviklingsarbejdet med mindre dødelighed og robuste\nProjektleder, konsulent Tove Serup, Videncentret for\nOplæg Mit bud på konkurrence- og bæredygtig økologisk ægproduktion i Danmark\nÆgproducent Flemming Haugaard, Bolderslev\nVores bud på en konkurrence- og bæredygtig økologisk\nslagtefjerkræproduktion i Danmark\nSlagtekyllingeproducent Hans Johnsen, Sødam Fjerkræ\n(og medejer af Sødams Økologiske Fjerkræslagteri) og\ndirektør Michael Orbesen, Sødams økologiske Fjerkræslagteri\nStatus vedr. revisionen af EU’s regler for økologisk\nFagpolitisk chefkonsulent Sybille Kyed, Økologisk\nForsker Klaus Horsted, Det Jordbrugsvidenskabelige Fakultet, Aarhus Universitet\nAfdelingsleder Jette Søholm Petersen, Videncentret for\nLammeproduktion med fremtid i\nFremtidige udfordringer i\nFår og lam er eminente plejere af naturarealer, vedvarende arealer, frøgræs- og kløvergræsmarker. En del af\nøkonomien i konventionel lammeproduktion hentes i,\nat landmændene udlejer dyrene til pleje af arealer og\nsamtidig sparer en del af udgiften til foder i efterårsmånederne. I forhold til økonomien i økologisk lammeproduktion er økologerne udfordret af kravet om, at jorden\nskal være økologisk. Derfor skal der tænkes kreativt og\ntænkes i win-win situationer.\nØkologiske mælkeproducenter kunne med fordel bruge\nfår til at pleje kløvergræsarealer i efteråret i stedet for\nselv at hente sidste slæt på markerne. Der er større fare\nfor trykskader og optrådte marker, hvis det er maskiner\nog kvæg, der tager sidste slæt, end hvis fårene gør. En\nalliance mellem økologiske kvæg- og lammeproducenter\nkan derfor være interessant. Et bevidst valg af efterafgrøder vil kunne optimere den fælles gevinst yderligere.\nDen økologiske malkekvægsproduktion er i en rivende\nudvikling akkurat som den konventionelle mælkeproduktion. For økologen giver de stadigt større besætninger\nstore udfordringer i forhold logistik, management samt\ndyrenes sundhed og velfærd. Dette temamøde vil fokusere på nogle af de områder, som er vigtige for fortsat at\nkunne bevare den økologiske troværdighed over for forbrugerne og samtidigt kunne levere økologiske produkter\nKøer på græs er et afgørende ”varemærke” for den\nøkologiske mælk, men hvordan skal de store bedrifter fortsat klare udfordringen omkring afgræsning og\nHvor stor er udledningen af klimagasser fra mælkeproduktionen – og hvordan kan den reduceres via afgrødevalg og fodringsstrategier?\nHvordan ser det ud med dyrenes sundhed og velfærd i\nde økologiske malkekvægsbesætninger, og hvad kan vi\ngøre for fortsat at forbedre den?\nSamarbejde mellem mælke- og lammeproducenter om\nafgræsning – hvilke fordele og barrierer er der?\nUdbytter i afgræssede frøgræsmarker kontra afhugning\nHvilke afgrøder er relevante som efterafgrøder?\nAfgræsning og malkning – udfordringer og løsninger!\nKonsulent Erik Andersen, Jysk Landbrugsrådgivning\nKlimabelastningen fra kvægbrug - fodring og produktionsstrategier\nSeniorforsker Troels Kristensen, Det Jordbrugsvidenskabelige Fakultet, Aarhus Universitet\nØget sundhed og velfærd i malkekvægsbesætningerne\nmed landmanden som ”aktiv planlægger”\nSeniorforsker Mette Vaarst, Det Jordbrugsvidenskabelige Fakultet, Aarhus Universitet\nSamarbejde med mælkeproducenter i praksis – det kan\nøkologerne lære af\nKonventionel lammeproducent Hans Jørgen Krogh,\nBrunsgaard Fårefarm, Årre\nFrøproduktion med får som hjælpere\nFrøkonsulent Jørn Lund Kristensen, DLF-Trifolium A/S\nEffektive efterafgrøder til afgræsning\nØkologikonsulent Jens Chr. Skov, Økologisk Landsforening\nFormand Frode Lehman, Naturmælk\nØkologikonsulent Bjarne Hansen, Økologisk\nC ons. 16:15-18:00\nKvalitet i økologi – økologi med kvalitet\nSmag, kvalitet og nydelse er blandt de vigtige tendenser, som driver den moderne økologi. Men hvad er god\nkvalitet? Hvordan kan vi genkende den? Og hvordan kan\nvi arbejde med den i praksis?\nPå dette temamøde inviterer vi kvalitetseksperter fra\nforskellige verdener til at diskutere og præsentere interessante eksempler og kendetegn på kvalitet – samt det\nMed konkrete fødevareeksempler og korte debatoplæg\nvil vi inspirere og demonstrere, hvad der efter kvalitetseksperternes mening er skidt og kanel!\nHvad betyder kvaliteten for udviklingen af økologien?\nEr der forskelle i kvaliteten mellem konventionelle og\nøkologiske produkter – og burde der være det?\nEr smag og kvalitet bare individuelle størrelser, eller\nkan man faktisk opstille nogle vejledende beskrivelser?\n[Titel på oplæg følger]\nDirektør Judith Kyst, MadX\nDet brede i det smalle - smagsudforskning fra praksis.\nFrugtavler og Mostproducent Mette Meldgaard, StrynØfrugthave. Mette inddrager deltagerne i en udforskning\naf æblesmage gennem most. Både forskelligheden i\nenkeltsortssmage, blandinger og hvad forskellige forarbejdningsformer betyder for smagen.\nFødevarerådgiver Cathrine Esmann, Økologisk Fødevarerådgivning – en del af Økologisk Landsforening\nBiogas – hvor økologisk er det?\nØkologerne vil til stadighed skulle argumentere for fordelene ved at købe økologisk, herunder retfærdiggørelsen\naf prisen i forhold til de konventionelle fødevarer. Derfor\ner det altafgørende for økologiens fortsatte vækst, at\nprodukterne lever op til forbrugernes forventninger. En\ngenerel opfattelse blandt forbrugerne er, at de økologiske fødevarer er sundere og mere næringsrige end de\nkonventionelt producerede. Dette temamøde stiller derfor skarpt på økologiens betydning for sundheden.\nDer er store forventninger til, at der skal bygges flere\nbiogasanlæg i Danmark, og produktion af biogas er\nblevet fremhævet som den bedste mulighed for økologiske landmænd til at skaffe nok økologisk gødning, når\nden konventionelle husdyrgødning bliver udfaset. Dette\ntemamøde vil give en kort status over, hvor langt vi er\nnået her i Danmark, og så vil vi kigge længere ud – til\nSverige for at høre om mulighederne for at bruge biogas\nsom brændstof og til Tyskland for at høre, hvor bæredygtig og klimarigtig en løsning biogas egentlig er. Vi\nmå være sikre på, at en udbygning med biogas ikke sker\npå bekostning af kulstoffet og dermed frugtbarheden i\nDu kan høre forskere fortælle om, hvordan økologiske\nfødevarer adskiller sig fra konventionelle, hvilke mulige\nernæringsmæssige og sundhedsmæssige effekter de har,\nsamt om, hvilke forventninger og indkøbsvaner forbrugerne har i forhold til økologiske fødevarer – og du kan\nselv bidrage til en aktiv debat om oplæggene og om\nemnet i det hele taget.\nEr det realistisk, at biogasproduktionen kan erstatte\nkonventionel husdyrgødning inden 2021?\nHvad vil det kræve, hvis biogas skal bruges som brændstof i økologernes traktorer?\nEr det godt for klimaet at bruge biogas? Eller er det\nkulstoffet i jorden, vi brænder af?\nEr der en sundhedseffekt af at spise økologisk eller\nskal vi fremover begynde at fokusere på andre forskelle mellem økologiske og konventionelle produkter, som\ngiver en merværdi?\nHvad er de væsentligste kriterier for at vælge økologisk\nfrem for konventionelt set med forbrugernes øjne?\nHvordan bevarer vi forbrugernes tillid og indfrier deres\nforventninger til kvaliteten af de økologiske produkter\nØkologi og biogas – hvor langt er vi i Danmark? Kort\nFaglig udviklingschef Michael Tersbøl, Økologisk Landsforening og Landskonsulent Erik Fog, Videncentret for\nSvenske erfaringer med biogasproduktion og opgradering til kørselsbrændstof.\nProjektkoordinator Peter Eriksson, Energi- og Miljöteknik, InnovatumTeknikpark, Sverige\n[Oplæg på svensk – med oversættelse af PowerPoints]\nKan biogas gøre økologisk jordbrug CO2-neutralt – eller\nvil det gå ud over jordens humusindhold?\nDr. agr. Kurt Möller, Universität Hohenheim, Tyskland\n[Oplæg på engelsk – med oversættelse af PowerPoints]\nSundhedsgevinster ved at spise økologisk frugt og\nSenior lektor Kirsten Brandt, Newcastle University\nEt økologisk fingeraftryk – hvad siger forskningen om\nøkologisk kost og sundhed?\nAkademisk medarbejder Kristian Holst Laursen, Institut for Jordbrug og Økologi, Plante- og Jordvidenskab,\nØkologiske fødevarer – hvor bevæger forbrugerne sig\nAdjunkt Sinne Smed, Fødevareøkonomisk Institut, Københavns Universitet\nKonsulent Peter Mejnertsen, Videncentret for Landbrug\nDirektør for Forskning og Fødevarer Annette Toft, Landbrug & Fødevarer\nØkologernes Øko-politiske vision 2021\nKontrol og regler danner rammen om det moderne danske økologiske landbrug. Det skaber sikkerhed for at råvarerne er produceret efter vedtagne normer. Kontrollen\ner en vigtig del af det økologiske landbrug, og den stiller\nen række krav til landmanden. Mange landmænd har en\nnegativ oplevelse af magtforholdet i kontrolsituationen\nog kender ikke i detaljer deres rettigheder og pligter.\nMødet sætter fokus på begge disse aspekter og på, hvad\nman som landmand selv kan gøre for, at kontrolbesøget\nDet er politisk besluttet, at vi skal have mere økologi i\nDanmark. I foråret 2011 kom regeringen med ”Økologivision – 18 initiativer til udvikling af Danmarks økologiske\nMange gode kræfter arbejder for, at økologisk produktion får større og stærkere rodfæste i Danmark. Økologisk\nLandsforening og Landbrug & Fødevarer har deres økologipolitiske visioner, ligesom Danmarks Naturfredningsforening har visioner for økologiens udvikling i Danmark.\nMed de økologiske principper som pejlemærke sætter visionerne retning for, hvad vi skal nå. På baggrund\naf diskussionerne i workshop B ”Økologiens principper\nsom pejlemærke” og organisationernes visioner tager\nvi debatten om, hvor organisationerne bør lægge deres\npolitiske fokus i økologiens tjeneste. Mødet videreføres i form af en kontrol-café, hvor landmænd kan stille spørgsmål til erfarne kontrollører og\nHvad kan jeg gøre for, at kontrolbesøget foregår i en\nånd af samarbejde?\nHvordan kan jeg styrke min egen position?\nHar jeg pligt til at blive hjemme, hvis der kommer kontrol, lige når jeg er på vej til økologikongres?\nDeltag i workshoppen og vær med til at sætte retning for\nHvad skal dansk økologi være kendt for om 10 år?\nHvordan vil vi gerne have, at økologien skal udvikle sig?\nHvordan sikres og optimeres landmandens konkurrenceevne, økologiens troværdighed og forbrugernes\nOrdstyrer og indledning Hvorfor har vi kontrol – og hvilke sammenfaldende interesser har vi med Plantedirektoratet? Hvornår er det,\nkontrollen er en ubehagelig oplevelse?\nØkologikonsulent Pernille Plantener, Gefion\nSignaler og pejlemærker fra workshoppen vil både Økologisk Landsforening og Landbrug & Fødevarer tage med i\ndet videre arbejde for at styrke den økologiske udvikling\ni Danmark. Oplægsholdere\nPsykologien mellem mennesker under et kontrolbesøg,\nog hvordan undgår man spændinger mellem kontrollør\nog landmand i vanskelige kontrolsituationer.\nPh.D-stipendiat Inger Anneberg, Forskningscenter\nHvad er mine rettigheder og pligter ved kontrolbesøg\n(gælder for alle typer kontrol)\nKonsulent Rasmus Klim Christensen, Videncentret for\nDet effektive kontrolbesøg – det kan landmanden\nKontrollør Gitte Vinther, Plantedirektoratet Randers\nØkologisk Landsforenings vision\nDirektør Paul Holmbeck, Økologisk Landsforening\nLandbrug & Fødevarers økologivision\nTeamleder Økologi Kirsten Lund Jensen, Landbrug &\nDanmark Naturfredningsforening visioner om økologi\nLandbrugsmedarbejder Rikke Lundsgaard, Danmarks\nWorkshop: Danmarks økologiske fremtid\nMødet videreføres i form af en kontrol-café, hvor\nlandmænd kan stille spørgsmål til erfarne kontrollører\nØkologichef Ole Bloch Engellyst, Videnscentret for\nMere natur på bedriften – bedre biologisk\nbalance, færre skadedyr\nPå et tidspunkt bliver det aktuelt at tænke på, hvad der\nskal ske, når du ikke længere ønsker at være aktiv landmand. Den nye landbrugslov åbner for nye muligheder for\nejerformer i landbruget, ligesom der hele tiden i praksis\nhøstes erfaringer med forskellige former for generationsskifte. Uanset hvilken model man vælger i et generationsskifte, er der en mange personlige, økonomiske og sociale\nting i spil, når man er på vej ud og ind i erhvervet. Kom og hør om gode erfaringer og nye muligheder.\nØkologisk landbrug bygger, i princippet, på biologisk\nmangfoldighed, forebyggelse og balance frem for monokultur og bekæmpelse. I praksis kan man let glemme at\nopbygge og pleje mangfoldigheden i flora og fauna, når\nman skal leve op til kravet om effektivitet, specialisering\nog højt udbytte.\nDer er imidlertid flere gode muligheder for at få mere\nnatur ind på bedriften, f.eks. læhegn, blomsterbælter,\nvildtfoderafgrøder, kasser til fugle og bier, høns og grise\nmellem frugttræer, billebanker og vandhuller. Det gavner\nikke bare afgrøderne og naturen, det øger også landmandens glæde i hverdagen og bedriftens bidrag til samfundets fælles goder.\nHvilke nye perspektiver og muligheder giver den nye\nHvilke erfaringer er der i praksis fra forskellige generationsskifter? Hvad skal man være særlig opmærksom på i samarbejdet? – set fra såvel den ældres som den unges perspektiv – og er der særlige udfordringer for økologer?\nHvordan arbejder man praktisk med at skabe større\nmangfoldighed på et landbrug?\nHvordan virker forskellige slags dyr i frugtplantager?\nKan det betale sig, økologisk og/eller økonomisk, at\narbejde med biologisk mangfoldighed?\nPerspektiver og nye muligheder for fremtidens generationsskifter i landbruget\nKonsulent Mads Kinch Clemmesen, Videncentret for\nGenerationsskifte med succes – eksempler fra virkeligheden\nBiodynamisk gartner Ask Rasmussen, Kiselgården\n– Glidende generationsskifte med forældre\nØkologisk Mælkeproducent Kim Gohr-Nielsen\n– Generationsskifte ejer – medarbejder\nErfaringer med rådgivning om naturpleje hos økologer\nPlanteavlskonsulent Marie Louise Simonsen, Økologisk\nSådan giver vi bedre vilkår for fugle på Billeslund\nBiolog Jesper Leegaard, Aarstidernes gartneri Billeslund\nMangfoldighed er grundlaget for en sund frugtavl\nFrugtavler Verner Andersen, Bellingehus Frugtplantage,\nLandmand Jens Krogh, Næstformand Økologisk Landsforening\nFrugt- og grøntkonsulent Maren Korsgaard, Økologisk\n2 tor. 11:00-12:30\n3 tor. 11:00-12:30\nØkologien som redskab til at brødføde\n– nøglen til den økologiske fremtid\nVerdens befolkning vokser støt, og globalt er behovet\nfor fødevarer stigende. Multinationale selskaber, tænketanke mv. agiterer for, at en ny grøn revolution med\nbrug af sprøjtemidler og gensplejsede planter er den\neneste farbare vej. Men der er et økologisk alternativ,\nsom kan sikre fødevaresikkerheden for landbefolkningerne – og dertil en produktion, som kan afsættes til\nbyerne, dog ikke nødvendigvis som certificeret økologi.\nBrug af de økologiske dyrkningsmetoder har vist øget\nproduktion og af mange forskelligartede afgrøder og\nstørre tolerance i forhold til klimaforandringer mv.\nHøjt forædlede plantesorter, som er udviklet til det\nkonventionelle landbrug med tildeling af kunstgødning,\nregulering af skadegørere og ukrudt med pesticider, og\npotentielt et mindre og mindre udbud af sorter, som\nikke er genmanipulerede er økologernes voksende udfordring. Økologerne har brug for en udvikling af sorter\ntil brug i det økologiske landbrug. Det betyder andre mål\nfor sortsudvikling, men det betyder også udfordringer i\nforhold til regler, forædlingsmuligheder, genpuljer mv.\nHvorfor er det vigtigt for økologer at arbejde med\nudvikling af en egentligt økologisk såsædspulje?\nHvilke mål for sorterne er relevante for økologerne, og\nhvordan kan arbejdet udvikles?\nHvilket arbejde er allerede i gang?\nHvordan kan økologien bidrage til at løse det fremtidige globale fødevarebehov?\nHvilke positive sidegevinster er der ved økologiske\nHvordan får vi befolkningerne til at ændre adfærd og\nselv tage ansvar for deres fødevareproduktion?\nHvordan kan økologerne arbejde med udvikling af\negen genpulje – og hvorfor skal de?\nKonsulent Anders Borgen, Agrologica\nHvorfor har vi brug for økologisk såsæd\nPlanteavler Anders Lund, Formand for Planteavlsudvalget\nResultater af og muligheder og udfordringer for økologisk planteforædling\nPlanteforædler for Kultursaat og forsker ved Göttingen\nUniversitet Bernd Horneburg, Tyskland\n[Holdes på engelsk med oversættelse]\nØkologi – luksus på de sultendes bekostning?\nCenterleder Niels Halberg, ICROFS\nFarmer Field Schools i Vest-Uganda med fokus på\nfødevaresikkerhed, økologi og samarbejde i familier og\n– Agro-økologi og fødevareproduktion på lokalt plan\n– Social kapital og bæredygtighed\nProjektledere Inge Lis Dissing, Aage Dissing og Mette\nVaarst, Økologisk Landsforening\nPh.D-stud. Rikke Andersen, Aalborg Universitet\nFormand Klaus Bustrup, Danida\nE torsdag 13:30-15:00\nNye afgrøder til fremtidens\nØkologi i andre lande – Grandprix\nVi eksporterer økologiske varer for 743 millioner kr. og\nimporterer for 1.090 millioner kr. (2009). Et element i\nstrategien for at styrke den økologiske udvikling i Danmark er at styrke eksporten af økologiske produkter. Derfor er det interessant at rette blikke ud i verden og\nse, hvordan den økologiske virkelighed ser ud i nogle af\nde lande, som er vores kunder og konkurrenter. Ta’ med\npå en rejse ud på de økologiske nærmarkeder. Vi slår et smut forbi bl.a. Polen, Tyskland, Italien og Sverige og hører, hvordan det går med økologien på forbrugersiden og hos de økologiske producenter.\nKlimaændringer, klimamål og miljøkrav gør det vigtigt for\nlandbruget at tænke i nye afgrødetyper og deres anvendelser. Det kræver et landbrug – og et samfund – der er\ndygtigt til at tilpasse sig de nye udfordringer. Hvilke udfordringer og muligheder klimaændringerne vil give den\nenkelte landmand afhænger blandt andet af bedriftsforhold, dyrkningsintensitet og produktionsformer. Et svar\npå disse udfordringer kan være et bio-baseret samfund,\nsom rummer mange muligheder for jordbrugene i form\naf nye afgrøder til blandt andet fødevareingredienser,\nenergi, medicin og råstoffer til industrien. Og mange af\ndisse afgrøder forudsættes dyrket økologisk. Jordbrugeren kan se sig selv som leverandører af ”planteindholdsstoffer i bred forstand” som giver et væsentligt højere\nhektar-afkast, en bedre afsætningssituation – og for\nde jordbrugere, som har mod på det – ejerskab til en\nstørre del af værdikæden, fx forarbejdning. Det indebærer andre produktionsformer, andet materiel og også\nkompetencer. Temamødet sætter fokus på nye afgrøder,\nmen også produktionsformer og kompetencer, som kan\ngavne det fremtidige økologiske brug og samtidig imødekomme klimaudfordringerne.\nPå hvilke markeder og med hvilke produkter har Danmark et potentiale?\nHvor kan vi finde inspiration til nye nicher og samarbejdspartnere? Kan vi konkurrere med Østeuropa på pris og kvalitet?\nØkologi i Polen\nStatskonsulent Flemming Duus Mathiesen, Den danske\nambassade i Warsarwa\nØkologi i Tyskland\nStatskonsulent Poul Ottosen, Den danske ambassade i\nØkologi i Italien\nStatskonsulent Søren Skafte, Den danske ambassade i\nØkologi i Sverige\nMarkedschef Katarina Wolf, Krav\nHvordan sikrer vi bedst at være på forkant med klimaændringerne i forhold til at inddrage ”nye” afgrøder i\nHvordan bidrager den økologiske landmand til det\nbiobaserede samfund – og hvad får han ud af det?\nKan økologerne drage særlige fordele af et varmere\nklima sammenlignet med konventionelle landmænd?\nSeniorkonsulent Ejvind Pedersen, Landbrug & Fødevarer\nEn kort redegørelse for klimaets forandring – vind,\nForskningsprofessor Jørgen E. Olesen, Det Jordbrugsvidenskabelige Fakultet, Århus Universitet\nDet biobaserede samfund – muligheder for de økologiske jordbrug\nKonsulent Bjarne Mahler Schou, Center for Bioressourcer og Innovation (CEBI)\nForsyning med fosfor og kalium uden\nPå mødet vil vi beskæftige os med hvilke fosfor- og kaliumkilder, der findes som alternativ til konventionel husdyrgødning, og hvorvidt disse alternativer er en mulighed\ni Danmark Vi vil også se på den økonomiske betydning af\nkorrekt fosfor og kaliumforsyning. Endvidere vil der blive\nsat spot på, hvorledes alternative fosfor- og kaliumgødninger skal anvendes, og hvorledes man kan påvirke\ntilgængeligheden af fosfor og kalium ved lave fosfor- og\nArbejdet med reformen af EU’s landbrugspolitik er i fuld\ngang. De indledende forhandlinger er godt i gang, og i\nefteråret 2011 forventes kommissionens samlede lovpakke at blive fremsat. Udfordringen bliver at udforme\nen politik, der understøtter en bæredygtig fødevareproduktion, som på bæredygtig vis forvalter naturressourcer og klimaudfordringer samtidig med, at liv og vækst\ni landdistrikterne stimuleres. Hør hvordan konturerne\ntegner sig for den nye politik, der kommer til at præge\nudviklingen i Europas landbrug de kommende år. Spørgsmål til diskussion\nEr der tilstrækkelige mængder gødning til, at vi fortsat\nkan udvikle den økologiske produktion?\nHvilken betydning har udfasningen af konventionel\ngødning på forskellige bedriftstyper?\nHvorledes sikrer man en optimal udnyttelse af det\nfosfor og kalium, der er til rådighed?\nHvilken rolle kommer økologien til at få i fremtidens\nFå en status på, hvordan det går, og hvordan de danske organisationer præger udviklingen\nBliver produktionsstøtte for alvor afløst af betaling\nfor levering af offentlige goder i form af opfyldelse af\nklimamål, miljøkrav mv?\nFosfor og kaliumbalancer nu og i fremtiden\nSpecialkonsulent Margrethe Askegaard, Videncentret\nMere optimal udnyttelse af forfor og kalium i såvel\njord som alternative kilder\nProfessor Lars Stoumann Jensen, Institut for Jordbrug\nog Økologi, Plante- og Jordvidenskab, Det Biovidenskabelige Fakultet, Københavns Universitet\nKommissionens vision for reformen af den fælles landbrugspolitik\nL&F’s holdning til reformen af EU’s landbrugspolitik – herunder prioriteringen af økologien\nDirektør Lone Saaby, Erhvervspolitik, Landbrug & Fødevarer\nFra landbrugsstøtte til betaling for offentlige goder\nFormand Evald Vestergaard, Økologisk Landsforening\nLandmand Johannes Nebel, formand for COPA-COGEGAs\narbejdsgruppe for økologi og medlem af Økologisektionens bestyrelse i Landbrug & Fødevarer\nBiodynamiSk dyrkning er økologisk\nBliv klogere på rodukrudt\nRodukrudt kan være et problem på økologiske bedrifter, der kan nedsætte landmandens udbytte og humør.\nMan kan enten se på rodukrudt som indikatorer på en\nubalance, som man skal gøre noget ved, eller man kan\nse på rodukrudtet som noget, der skal bekæmpes og\nkontrolleres. Der er stor forskel på, hvordan landmænd\ntackler rodukrudt, både praktisk og holdningsmæssigt. Der bliver indledt med en præsentation af disse to\nindgange og en status på rodukrudtet. Dernæst opdeles\nmødet i en række grupper, hvor man drøfter de forskellige arter af rodukrudt. Gruppediskussionen ledes af en\nfagmand. Halvvejs igennem vil der blive mulighed for\nat skifte gruppe. Mødet rundes af i fællesskab med, at\nman drøfter udviklingsbehov og nye muligheder for at\nDette ”mere” interesserer i stigende grad økologer, der\nsøger inspiration til at se sig selv og deres bedrift i et\nbredere og dybere perspektiv.\nI det praktiske ligner økologisk og biodynamisk dyrkning\nhinanden, og biodynamikerne bliver også kontrolleret\nefter økologireglerne af staten. Der er imidlertid nogle\nvæsentlige forskelle på det livs- og natursyn, der ligger\ntil grund for de to metoder. Den biodynamiske er baseret på en opfattelse af, at der ud over de fysiske stoffer\nog biologiske processer er levende kræfter i naturen,\n(bio-dynamik betyder livs-kraft), som man kan studere,\ninddrage og få glæde af i sit praktiske arbejde.\nErfaringer viser, at det kan virke personligt berigende\nfor landmanden at se sig selv og sin bedrift i en større\nsammenhæng. Konkret viser forskningen, at de biodynamiske metoder forstærker de positive virkninger af\nden økologiske praksis, bl.a. på jordens frugtbarhed og\nDet er muligt at se maskiner til bekæmpelse af rodukrudt\npå et udendørsareal ved kongressen samt tale med producenter af maskinerne.\nEr rodukrudt især et dyrkningsproblem, eller er det\nmere personligt irriterende?\nHvilke typer rodukrudt har vi gode metoder mod, og\nhvilke klarer vi ikke godt?\nHvad gør man i udlandet over for rodkrudt, og hvad\nved forskerne og rådgiverne i dag?\nHvad kan en moderne økolog bruge de biodynamiske\nHvorfor virker biodynamisk dyrkning så godt på f.eks.\nHvad kræves der for at lægge om til biodynamisk drift?\nBiodynamiske principper og resultater\nSådan bruger jeg de biodynamiske præparater\nAgronom og frugtavler Verner Andersen, Bellingehus\nOm gårdorganismen og husdyrenes betydning\nLandmand Günther Lorenzen, Jejsing Demeter I/S,\nStatus på viden om rodukrudt nu og hvad er rodukrudt\nForskningsleder Bo Melander, Aarhus Universitet og\nrådgivningschef Sven Hermansen, Økologisk Landsforening\nSkræpper: Planteavlskonsulent Keld Forsom, Jysk Økologi\nAgersvinemælk: Planteavlskonsulent Claus Østergård,\nKvik: Rådgivningschef Sven Hermansen, Økologisk\nTidsler: Konsulent Lars Egelund Olsen, Videncentret for\nFølfod: Ledende landbrugstekniker Henning Thomsen,\nJyndevad Forsøgsstation, Aarhus Universitet\nKonsulent Anke Stubgaard, Videncentret for Landbrug\nKonsulent Lars Egelund Olsen, Videncentret for Landbrug\n4 tor. 15:00-15:30\nNyt Nordisk Køkken på tallerkenen\n– fine dining eller folkekøkken?\nVi slutter med en fanfare for Det Nye Nordiske Køkken\n(NNK). For nordiske fødevarer og nordisk madkultur har i\nårtier været under pres fra andre madkultur samt manglen på identitet og stolthed. Nyt Nordisk Køkken-ideen\nhar skabt ny kreativitet, selvbevidsthed og gastronomisk\nopmærksomhed, ikke mindst på grund af kåringerne af\nNoma og Rasmus Kofoed som verdens bedste hhv. restaurant og kok. Det startede elitært, men breder sig nu\nsom et begreb og en inspiration fra feinschmeckerne til\nfirmaernes produkter og folkets køkkener. Og økologien\ner kommet stærkt ind i billedet. Principperne for NNK\nom naturligt, nært og mangfoldigt harmonerer fint med\nde økologiske målsætninger. Forskningsprojektet Opus\ntester en nordisk kostplan på en stor gruppe mennesker,\nhvor 75 pct. af maden er økologisk.\nHvad er det særligt nordiske?\nHvad kan økologiske landmænd og virksomheder gøre\nfor at bidrage til og få glæde af den nye nordiske\nHvor bevæger maden os hen?\nNyt Nordisk Køkken på tallerkenen – sådan kan vi\narbejde sammen om det!\nDirektør i Meyer Kantiner A/S Merete Holst\nLandmand Evald Vestergaard, formand for Økologisk\nTilmeldte pr. 14. november sorteret efter fornavn\nP1, A2, B2, C3\nP1, A4, B1, C8, D2, P2, E2, P4\nP1, A5, B1, C3, D4, P3, E4, P4\nP1, A6, B1, C4,\nP1, A1, B2, C8,\nP1, A3, B2, C3, D4, P3, E3, P4\nP1, A3, B3, C6, D1, P2, E5, P4\nP1, A4, B1, C4, D3, P2, E4\nP1, A1, B2, C2,\nVidencentret for Landbrug; Økologi\nP1, A5, B1, C4, D4, P3, E5, P4\nP1, A6, B2, C4, D6, P2, E5,\nSølystgade 45, 3.tv\nP1, A4, B2, C5, D3, P2, E2, P4\nInstitut for Agroøkologi, Aarhus\nBlichers alle 20, Postboks 50 8830\nP1, A5, B2, C9\nP1, A6, B2, C3, D2, P3, E3, P4\nP1, A6, P2, C7,\nFødevareinstituttet, Danmarks Tekniske\nP1, A3, B2, C1, D1, P2, A3, P4\nDock Gustavs- Jordbruksverket\nP1, A6, B2, C4\nP1, A1, B1, C8\nP1, A4, B1, C5\n4523720041 P1, A2, B2, C3\nKøbenhavns Kommune, Sundhed og\n4540808130 A4, B1, C3, D2, P2, E1, P4\nP1, A4, B1, C5, D6, P3, E3, P4\nP1, A3, B3, C8, D2, P2, E5, P4\nP1, A2, B1, C4, D5, P2, E1, P4\nP1, A4, B2, C5, D6, P3, E6, P4\nP1, A6, B2, C5, D3, P3, E4, P4\n[email protected] 23242846\nP1, A5, B2,C9, D1, P2, E5, P4\nP1, A5, B3, C9, D1, P2, E1, P4\nP1, A2, B2, C2\nSverige [email protected]\nD1, P2, E1, P4\n4618661621 A1, B1, C3, D6, P3, E4\nP1, A5, B3, C9, D1, P2, E4, P4\nP1, A3, B2, C2\nP1, A5, B1, C2\nP1, A3, B3, C2, D4, P3, E4, P4\n[email protected] 23304399\nP1, A2, B1, C3, D6, P2, E2, P4\nP1, A3, B1, C1\nSkærlund Skolevej 20\nP1, A6, B1, C2, D6, P3, E1, P4\nA6, B2, C8\nA5, B2, C3, D2, B3, E1, P4\nP1, A1, B1, C7\nDet Jordbrugsvidenskabelige Fakultet /\nD1, P2, E6\nA1, B1, C5, D4, P3, E1, P4\nP1, A1, B1, C7, D3, P2, E6\nP1, A6, B2, C8, D5, P2, E6\nP1, A6, B2, C8\nCaroline Demant Nordentoft\nP1, A5, B3, C9, D1, P2, E2, P4\nP1, A4, B2, C4, D5, P2, E3, P4\nP1, A5, B3, C9, D1, P3, E5, P4\nP1, A6, B3, C3, E4, P3, E6, P4\nP1, A1, B1, C3\nkattesund 8. 2 sal\n[email protected] 51224586\nP1, A3, B3, C2\nP1, A4, B1, C9, D6, P3, E5, P4\nP1, A6, B2, C8, D2, P2, E4, P4\nP1, A3, B1, C9, D4, P2, E4, P4\nP1, A3, B1, C2, D5, P3, E2, P4\nP1, A4, B2, C9, B5, P3, E6, P4\nP1, A1, B2, C2, D5, P2, E4, P4\nWang Hansen GUDP-kontoret, NaturErhvervsstyrelsen, Nyropsgade 30\nP1, A1, B1, C9, D4, P3, E1, P4\nA1, B1, C5, D2, P2, E3, P4\nP1, A1, B2, C5\nPhD. stud Aalborg Universitet, MENU\nP1, A5, B1, C2, D4, P2, E4\nP1, A2, B1, C3, D6, P3, E6, P4\nStenalt Land-og Skovbrug\nD1, P2, E1\nP1, A6, B2, C8, D1, P2, E1\nEjnar Kock Hansen\nP1, A6, B1, C8\nHC Venslev A/S\nHC Vej 8\nP1, A1, B3, C2, D4, P3, E2, P4\nP1, A3, B3, C8, D2, P2, E2, P4\nWillemoesgade 76, 1.th\nP1, A6, B2, C4, D6, P2, E5, P4\nP1, A6, B2, C8, D4, P3, E1, P4\nP1, A2, B2, C6, D2, P2, E3, P4\nP1, A2, B2, C3, D4, P2, E3, P4\nBlichers Alle 20, Postboks\nP1, A4, B2, C3, D2, P2, E1, P4\nP1, A6, B2, C9, D4, P3, E1, P4\n[email protected] 22139532\nP1, A5, B3, C9\nRTS. Landbrugsskolen Sjælland\nP1, A4, B2, C1,\nP1, A5, B1, C3, D6, P3, E1, P4\nA4, B1, C5, D4, P2, E2\nDanske Ambassade i Warzawa\nP1, A1, B2, C3, D4, P3, E6, P4\nD2, P2, E5, P4\n[email protected] 87157661/\nP1, A5, P3, C8, D4, P2, E4, P4\nAlslevvej 17, Forum\nP1, A2, B2, C8, D4, P2, E5, P4\nA3, B2, C1, D2, P3, E1\nPlantedirektoratet (fra 1. oktober\nD3, P3, E6, P4\nBlichers Allé 20, Postboks\nA1, B1, C1, D1, P2, E1\nJejsing Demeter I/S\nD5, P2, E5, P4\nP1, A5, B1, C4, D4, P2, E2, P4\nA1, B2, C2, D1, P2, E4, P4\nSøren Larsen, Bakkegården\nP1, A1, B2, C3, D6, P3, E3, P4\nP1, A6, B2, C8, D1, P2, E1, P4\nBach-Lauritsen Projekt- og Udviklingskonsulenterne\nP1, A3, B1, C9\nD6, P3, E6\nVennemosevej 4, Abild\nP1, A2, B2, C3, D1, P3, E5, P4\nP1, A4, B2, C5\nP1, A2, B2, C7\nP1, A2, B1, C3\n4798035330 P1, A4, B3, C2, D4, P2, E4, P4\nP1, A2, B2, C3, D2, P2, E4, P4\nP1, A3, B2, C4, D4, P3, E4, P4\nP1, A5, B2, C1, D2, P2, E4, P4\nP1, A3, B2, C9\nD1, P2, E5, P4\nP1, A5, B1, C3, D2, P3, E3, P4\nP1, A1, B2, C2, D6, P2, E3, P4\n[email protected] 40614899\nP1, A4, B2, C3, D1, P3, E6, P4\nD2, P2, E6\nP1, A2, B1, C8, D3, P2, E4, P4\nP1, A2, B1, C8, D6, P3, E3, P4\nP1, A5, B1, C4, D4, P2, E1, P4\n4540269840 P1, A4, B3, C9, D4, P3, E1\nV. Ringvej 1\nA4, B1, C6\nP1, A3, B2, C1, D6, P3, E1, P4\n4791371736 P1, A4, B1, C6, D4, P2, A3, P4\nKøbenhavns Universitet, Det biovidenskablige Fakultet\nBryggerivej 8, 2th\nP1, A2, B2, C2, D6, P2, E4\nA5, B2, C1, D6, P3, E6, P4\nP1, A2, B1, C3, D6, P2, E4, P4\nP1, A4, B1, C3, D2, P2, E3, P4\nP1, A4, B2, C4, D2, P3, E6\nP1, A2, B2, C3, D2, P3, E1, P4\nA3, B3, C2, D5, P2, E2, P4\nSmedegade 68 A, 2,2\nP1, A1, B1, C4\nP1, A4, B1, C6\nP1, A6, B2, C8, B2, P2, E6, P4\nUganda [email protected]\nP1, A6, B1, C1, D6, P2, E5\nP1, A2, B2, C8\nP1, A1, B2, C3\nP1, A6, B3, C8\nP1, A1, B1, C8, D5, P2, E1, P4\nA1, B2, C9, D4, P2, E2\nP1, A1, B1, C1, D4, P2, E4\nP1, A2, B3, C8, D2, P2, E4, P4\nHjortshøj Møllevej 114\nP1, A2, B3, C3, D6, P3, E5, P4\nD3, P2, E2, P4\nP1, A5, B1, C7, D6, P3, E6, P4\nJens Damgaard Jensen\nForum Kirkevej 35\n[email protected] 51165993\nP1, A6, B1, C4, D2, P3, E3, P4\nA1, B2, C8, D4, P3, E3, P4\nP1, A1, B1, C9, D6, P3, E3\n[email protected] 22760343\nFriland A/S / Danish Crown\nP1. A4. B2, C5, D3, P2, E2, P4\n[email protected] 61748855\nP1, A6, B2, C8, D2, P3, E2\nD6, P2, E4\nSorø Landevej 304\nP1, A1, D1, C3, D4, P2, E3, P4\nP1, A4, B3, C6\nP1, A2, B1, C5, D2, P3, E3, P4\nP1, A2, B2, C4, D3, P2, E4\nP1, A2, B1, C1, D2, P2, E1\nTingvejen 291 Starup\nP1, A1, B2, C2, D2, P3, E6, P4\nP1, A3, B1, C9, D1, P2, E1, P4\nB1, A6, B2, C9, D4, P3, E1, P4\n4587157778 D2, P2, E1, P4\nP1, A2, B3, C7\nIsenbjergvej nr 19\nP1, A6, B2, C8, D6, P2, E1, P4\nP1, A1, B1, C3, D2, P3, E1, P4\nMunk Nielsen Økologi & Erhverv\nP1, A6, B2, C5, D6, P3, E3\nA1, B3, C9, D4, P2, E2\nP1, A5, B1, C4, D4, P3, E1, P4\nMarselis boulevard 134\nP1, A5, B2, C1\nP1, A3, B1, D3, P2, E5\nP1, A2, B2, C4, D4, P2, E4, P4\nKatrine Berzelius Steglich\nA2, B2, C4, D6, P2, E2, P4\n[email protected] 20656421\nP1, A1, B1, C2, D4, P2, E5, P4\nHenneberg & Højland I/S\nA1, B2, C4\nP1, A6, B1, C4\nP1, A1, B1, C6, D4, P2, E4, P4\nSct. Clemenstorv 17\nP1, A4, B2, C2, D5, P3, E1\nD3, P2, E4, P4\nSchool of Agriculture, Food NE1 7RU Newcastle upon Storbri- [email protected]\n441912225852 D1, P2, E4\nP1, A1, B1, C5\nP1, A6, B2, C8, D4, P2, E2, P4\nP1, A6, B3, C8, D3, P2, E5\nA5, B2, C3, D6, P3, E1, P4\nAU Institut for Agroøkologi\nA5, B2, C5\nP1, A4, B3, C5\nLoehr-Petersen Foreningen for Biodynamisk Jordbrug\nØkologiens Hus, Silkeborg- 8230\n[email protected] 86199445\nA1, B3, C3, D4, P3, E5, P4\nA5, B3, C2, D1, P3, E3, P4\nP1, A6, B2, C3, D2, P2, E3, P4\nP1, A4, B2, C3, D4, P3, E5, P4\nA2, B2, C8\n46706561696 P1, A1, B1, C3, D2, P2, E1, P4\nP1, A1, B3, C3, D2, P2, E3, P4\n[email protected] 40174394\nP1, A1, B2, C2\nHolst Laursen Københavns Universitet, Institut for\nJordbrug og Økologi\nP1, A5, B1, C1, D1, P3, E3\n[email protected] 24981733\nA1, B2, C8, D4, P2, E4, P4\nInstitute of Crop Science, Universität\nD2, P3, E3\nA3, B1, C1\nP1, A1, B1, C4, D2, P3, E1\nP1, A4, B1, C6, D2, P2, E4\nP1, A5, B1, C4, D4, P2, E4, P4\nP1, A5, B1, C1, D4, P2, E1, P4\nBroe Sørensen Stenalt Land-og Skovbrug\nD6, P3, E3\nAgro Foodpark 15\nD4, P3, E6\nA6, B1, C4\nKU-LIFE, Inst. for Jordbrug og Økologi\nD2, P2, E3, P4\nBakkegaardsvej 75, Balle\nP1, A4, B2, C3, D1, P2, A3, P4\nP1, A3, B3, C1, D1, P2, E4, P4\nP1, A6, B2, C9, D2, P2, E5, P4\nP1, A5, B3, C9, D1, P2, E5, P4\nA5, B2, C8, D1, P2, E1, P4\nP1, A2, B2, C4, D3, P2, E6, P4\nP1, A4, B2, C3\nØkologisk Rådgivning, Gefion\nP1, A3, B1, C3, D4, P2, E3, P4\n4551491003 P1, A2, B1, C3, D6, P3, E5, P4\n[email protected] 89991685\nP1, A4, B2, C2, D2, P3, E3, P4\nLandbrug & Fødevarer, Erhvervspolitik\nP1, A2, B2, C2, D2, P2, E3, P4\nA5, B1, C3, D6, P2, E3\nP1, A6, B2, C8, D6, P2, E3\nD5, P2, E4, P4\nP1, A5, B1, C9, D6, P2, E5\nStrandvejen 18, st\nKjer Andersen Plantedirektoratet (fra 1. oktober\nP1, A5, B2, C1, D6, P2, E3, P4\nP1, A4, B2, C8, D6, P3, E6\nBlichers Allé, Postbox 50\n[email protected] 87157941\nInstitut for Fødevarer, Aarhus Universitet Blichers Allé 20\nP1, A4, B3, C7, D1, P2, E2, P4\nP1, A4, B2, C3, D2, P2, E3, P4\nP1, A5, B3. C8\nBillesborgvej 47 c\nP1, A3, B3, C1\nP1, A6, B2, C5, D3, P3, E1, P4\nHaraldsvej 60 2.L32\nD1, P3, E3, P4\nP1, A4, B1, C4, D6, P3, E6, P4\nP1, A4, B2, C4, D3, P2, E4, P4\nP1, A6, B2, C8, D4, P2, E5\nP1, A1, B1, C7, D6, P3, E3, P4\nAstrupvænget 33 D\nA2, B1, C4\nP1, A1, B1, C2, B5, P2, A5, P4\n[email protected] 22645720\nP1, A2, B2, C5\nUldbjerg Bach Bygholm Landbrugsskole\nPO Boks 50\nP1, A6, B1, C8, D3, P2, E4\nP1, A1, B1, C1, D2, P2, E2, P4\nP1, A5, B2, C9, D2, P2, E5, P4\n[email protected] 60100875\nP1, A4, B2, C5, D2, P3, E1, P4\nMette Dahlmann Christensen\nErlang-Nielsen Aarhus Universitet\nP1, A5, B3, C9, D4, P2, E3, P4\nP1, A1, B2, C4, D4, P3, E2, P4\n[email protected] 5132 5551\nA5, B2, C9, D4, P3, E4, P4\nA1, B1, C4, D2, P2, E3, P4\n[email protected] 21846047\nP1, A1, B2, C1, D2, P3, E1\nIvar Huitfeldtsgade 67a 1.th 8200\n[email protected] 61697584\nD1, P3, E1\nP1, A1, B2, C4,\nOremandsgaard Alle 2\nP1, A1, B1, C3, D6, P2, E6, P4\n4747624292 P1, A4, B1, C6\nSkivevej 72, Lindum\n[email protected] 97596045\nLollandsvej 4 M\nD3, P3, E4\nHadsundvej 195,1 sal\nA4, B2, C5\nP1, A2, B1, C3, D2, P2, E1, P4\nP1, A3, B3, C4, D1, P2, E1\nAnemonevej 41, 1tv\nP1, A4, B1, C9, D1, P2, E4, P4\nP1, A5, B3, C2, D1, B3, E1, P4\nA1, B1, C2, D6, P2, E1\nP1, A1, B1, C2, D5, P2, E2, P4\nLille Tornbjergvej 30\nA5, B1, C9, D6, P2, E2, P4\nP1, A4, B2, C6, D6, P2, E1, P4\nVestre ringgade 56\nP1, A5, B2, C3, D6, P2, E1, P4\nP1, A4, B2, C8, D2, P3, E2\nErhvervs Akademi Aarhus\nP1, A2, B2, C4\nSct. Clemens Torv 17, 1.\nP1, A3, B1, C2, D5, P2, E4\nP1, A3, B2, C8\nNørremarksvej 67, Sejet\nP1, A4, B3, C3, D4, P3, E4, P4\nP1, A4, B2, C6, D2, P3, E3, P4\nP1, A5, B3, C1, D4, P2, E1, P4\nP1, A2, B2, C3, D2, P3, E2\nP1, A5, B2, C4, D4, P2, E4, P4\nP1, A6, B1, C4, D5, P3, E1, P4\nP1, A5, B1, C7, D6, P3, E1, P4\nP1, A1, B1, C2\nP1, A3, B1, C2, D4, P2, E2\nP1, A2, B2, C8, D3, P3, E4, P4\nFilmbyen 19, 1.\nP1, A2, B1, C2, D4, P2, E4\nP1, A2, B1, C3, D3, P2, E2, P4\nP1, A4, B1, C8\nMønsgade 18, 1. th, Co.\nP1, A5, B2, C1, D1, P2, E5\nAgroøkologi, Aarhus Universitet\n[email protected] 20484958\nEjskjærvej 1, Hindborg\nSct. Clemens Torv 17, 1\nP1, A1, B2, C4, D4, P2, A4, P4\nP1, A2, B2, C1, D2, P3, E1\nOrganic food store owner\n94 Whiteladies Road, Clifton BS8 2QX\n4401179466957 P1, A1, B1, C2\nP1, A1, B2, C5, D3, P2, E6, P4\n[email protected] 25110098\nP1, A6, B2, C4, D6, P2, E2, P4\nSverige [email protected] 703755600\nD2, P3, E1\nSvanholm allè 2\nP1, A2, B3, C3, D6, P3, E1, P4\nP1, A3, B2, C1, D6, P3, E2, P4\nP1, A3, B1, C1, D2, P3, E3, P4\nD4, P2, E4\nA6, B2,, C8\nD1, P3, E1, P4\nP1, A5, B1, C9, D6, P2, E4, P4\nHesseløgade 56, vær. 325\nP1, A1, D2, C2, D6, P2, E3\nCA Wageningen NL\nP1, A6, B1, C8, D4, P2, E4, P4\nP1, A4, B1, C5, D4, P2, E2, P4\nOlling Rebsdorf ICROFS\nP1, A3, B3, C8, D1, P2, E1, P4\nP1, A4, B2, C5, D6, P2, E6\nD1, P2, E2, P4\nHorst Pedersen Jysk Landbrugsrådgivning\nP1, A6, B1, C4, D5, P2, E5, P4\nP1, A1, B1, C1, D1, P2, E1, P4\nMorgen Mark Kalø Økologiske Landbrugsskole\nP1, A6, B2, C8, D1, P2, E1,\nP1, A5, B1, C9, D1, P2, E5\nP1, A5, B3, C9, D1, P2, E2\nP1, A5, B2, C9, D6, P3, E6, P4\nP1, A2, B3, C4, D1, P2, E3, P4\nVester Skivevej 15\nP1, A2, B1, C8\nP1, A4, B1, C6, D3, P2, E4\nDanmarks Ambassade i Rom\nFood of LIFE, Det Biovidenskabelige\nP1, A6, B2, C8, D6, P2, E6, P4\nP1, A3, B1, C2, D1, P3, E3, P4\n[email protected] 87158076\nSøren Moeslund Larsen\nP1, A5, B1, C2, D6, P3, E3, P4\nP1, A5, B3, C2, D1, P2, E5, P4\nP1, A6, B1, C3, D3, P3, E1\nChr IX´s Gade 10,4\nP1, A3, B3, C9\nP1, A1, B3, C3, D4, P3, E2, P4\nP1, A2, B2, C8, D1, P2, E2, P4\nP1, A6, B1, C4, D5, P2, E3, P4\n4040415282 A1, B2, C3, D6, P3, E6, P4\nA4, B1, C8\nP1, A2, B1, C6, D3, P2, E4\nP1, A1, B2, C2, D6, P2, E3\nP1, A1, B1, C2, D3, P2, E6, P4\nAskhøjvej 10b 1.\nA4, B2, C4\nA4, B1, C5, D3, P2, E4\nP1, A1, B1, C2, D6, P2, E6, P4\nP1, A4, B2, C8\nP1, A6, B2, C8, D4, P2, E4, P4\nDN Tønder Afd.\nP1, A5, B3, C3, C1, P2, E2, P4\nP1, A4, B3, C6, D4, P3, E4, P4\nP1, A2, B2, C4, D2, P2, E2, P4\nA3, B3, C9, D4, P2, E2\nP1, A1, B1, C3, D5, P3, E6\nJørlunde Overdrev 12\nD6, P3, E5, P4\nP1, A2, B1, C3, D2, P2, E3\nHøjbakkegårds alle 9\nP1, A1, B1, C1, D6, P2, E4, P4\n[email protected] 86948986\nP1, A1, B2, C8\nP1, A1, B2, C9, D4, P3, E2, P4\nP1, A1, B1, C2, D4, P2, E1, P4\n46768936446 P1, A1, B1, C4, D4, P2, E4, P4\nP1, A1, B2, C4, D3, P3, E4, P4\nKongressen organiseres af Videncentret for Landbrug, Økologi i samarbejde med Landbrug & Fødevarer og Økologisk Landsforening. Endvidere deltager Internationalt Center for Forskning i Økologisk Jordbrug og Fødevaresystemer (ICROFS) samt Foreningen for Biodynamisk Jordbrug i tilrettelæggelsen. Kongressen er finansieret med tilskud fra Promilleafgiftsfonden for Landbrug\nog Fonden for økologisk landbrug. Videncentret for Landbrug, Økologi er kongressekretariat.\nAgro Food Park 15 • 8200 Århus N\nLandbrug & Fødevarer repræsenterer landbruget og fødevareerhvervet i Danmark. Organisationen er resultatet af en fusion i 2009 mellem\nLandbrugsraadet, Danske Slagterier, Dansk\nSvineproduktion, Dansk Landbrug med Dansk\nLandbrugs Medier og Dansk Landbrugsrådgivning samt væsentlige dele af Mejeriforeningens\nLandbrug & Fødevarer repræsenterer Danmarks største kompetenceklynge med 150.000\nbeskæftigede og en samlet eksport på mere\nend 100 mia. kr. årligt.\nMedlemmerne af Landbrug & Fødevarer er\nsåvel konventionelle som økologiske landmænd\nsamt en bred vifte af Danmarks fødevareproducerende virksomheder, herunder verdens\nstørste økologiske mejerier og slagterivirksomheder, samt grovvarebranchen, kartoffelmelsproducenter m.v.\nLandbrug & Fødevarer varetager de erhvervspolitiske interesser på vegne af medlemmerne (landmænd og virksomheder) inden for\nalle områder, herunder generel erhvervspolitik,\nforskning og innovationspolitik, handelspolitik\nog EU’s landbrugspolitik, dyrevelfærd, veterinærpolitik, fødevaresikkerhed, miljø og energi,\nøkologi, bioteknologi m.v.\nLandbrug & Fødevarer er blandt andet\nsekretariat for Økologisektionen og Virksomhedsforum for Økologi.\nAxelborg, Axeltorv 3 • 1609 København V\nTlf: 33 39 40 00 • E-mail: [email protected]\nØkologisk Landsforening er Danmarks fællesskab for økologiske landmænd, virksomheder og\nforbrugere. Vi er samlet om at styrke og udvikle\nden økologiske fødevareproduktion i marken, på\nmarkedet og i politik. Hos os er der plads, inspiration og indflydelse til alle, der vil økologi.\nForeningens markedsafdeling arbejder tæt\nsammen med detailhandelen og food service\nsektoren om at udvide produktudvalg og styrke\nsalg også i udlandet. Økologisk Fødevarerådgivning, udvikler nye kvalitetsprodukter sammen\nmed landmænd og virksomheder.\nForeningens stærke landbrugsfaglige rådgivning er tæt på både markedet og forskning.\nVores kommunikationsarbejde styrker den\nfolkelige opbakning til økologi med oplysning\nog oplevelser og et offensivt pressearbejde for\nDet politiske arbejde holder økologiske regler på\nsporet, og skaber resultater i alt fra finanslove,\ntil Grøn Vækst, eksportfremme og forskning.\nForeningen udgiver avisen Økologi & Erhverv\nog medlemsmagasinet Økologisk, som dækker\nalt fagligt, politisk og gastronomisk inden for\nøkologi, og kommer tæt på menneskerne bag.\nNyhedsservicen på www.okologi.dk når ud\ntil tusindevis af økologiinteresserede hver uge.\nDet er også muligt at blive medlem, det gør en\nKontakt os på vores stand på udstillingen, eller ring til sekretariatet.\nSilkeborgvej 260 • 8230 Aabyhøj\nTlf: 87 32 27 00 • E-mail: [email protected]\nG N R . 54\nVidencentret for Landbrug er videns - og innovationscenter for danske landmænd og er med\ntil at rådgive 45.000 landbrug, 1.000 gartnerier\nog planteskoler og 5.000 andre små og mellemstore virksomheder.\nVidencentret for Landbrug er en del af\nDansk Landbrugsrådgivning, som er et partnerskab mellem rådgivningscentre, der er ejet af\nde landøkonomiske foreninger. Videncentret\nfor Landbrug er ejet af Landbrug & Fødevarer,\nsom også er ejet af de landøkonomiske foreninger. På denne måde er landmanden både\nejer og kunde hos Videncentret for Landbrug.\nVidencentret for Landbrugs konkrete rolle er\nat forske og indsamle den nyeste tilgængelige\nviden, og give den viden videre til de konsulenter, der rådgiver landmanden. Det er et tolagssystem, der ikke findes magen til i verden.\nHovedafdelingen Økologi på Videncentret\nfor Landbrug er leverandør og samarbejdspartner for de lokale økologirådgivere, så de kan\ndække landmændenes behov for rådgivning og\nservice om økologisk jordbrug. Økologirådgivningen er en inspirerende drivkraft, der giver\nlandmændene det bedste grundlag at træffe\nbeslutninger ud fra. Afdelingen har 14 medarbejdere, der sammen med 70 - 80 økologikonsulenter på landbrugscentrene rådgiver og\nservicerer næsten 3000 økologiske landmænd.\nInternationalt Center for Forskning i Økologisk Jordbrug og Fødevaresystemer, ICROFS, er et internationalt »center uden mure«, hvor\nforskningen foregår i tværfaglige samarbejder mellem forskergrupper\nfra forskellige institutioner. Centret koordinerer, formidler og fremmer\nøkologiforskning af høj kvalitet – nationalt og internationalt.\nForeningen for Biodynamisk Jordbrug, stiftet i 1936, er en interesseorganisation for alle led fra landmænd over forarbejdningsvirksomheder, grossister og butikker til forbrugere. Vores primære aktiviteter er information\ntil landmænd, både økologiske og biodynamiske, til virksomheder, detailhandel og forbrugergrupper. En af vores væsentlige opgaver er at bidrage\ntil en fortsat kvalitetsudvikling af de biodynamiske landbrug og landmændenes arbejde med at forbedre jordens frugtbarhed – vurderet ud fra\nbåde økologiske og biodynamiske kriterier. Det overordnede formål med\nbiodynamiske landmænds dyrkning er at producere fødevarer med en høj\ngrad af livskraft, der kan give næring til krop, sjæl og ånd.\nVi har, også i kraft af et stort internationalt netværk, erfaringer med\nhelhedsbetragtninger og kvalitetsaspekter, som vi mener kan inspirere\nøkologiske landmænd, forskere og virksomheder.\nForeningen er repræsenteret i Plantedirektoratets Udvalg for Kontrol\nmed Økologisk Jordbrugsproduktion, Det økologiske Fødevareråd og\nICROFS programkomite. Medlem af IFOAM og Demeter International.\nHovedformålet for ICROFS er at koordinere og overvåge den internationale forskning inden for økologiske fødevare- og jordbrugssystemer for at\nopnå optimalt udbytte af de tildelte forskningsmidler. Derudover er det\nICROFS’ mål at igangsætte forskning og skabe udbredelse af forskningsresultaterne gennem støtte til og formidling af forskning af høj kvalitet\nog international standard.\nLayout: www.ph7.dk • Tryk: Skive Folkeblad Rotation\nResumé af møde i Fællesudvalget for Landbrugsuddannelser\nJanuar 2015 - Slottet I Smørmosen\nFind en foredragsholder - Landsforeningen Praktisk Økologi\nHar du hørt om de nye muligheder for EUX og - SOSU-STV\nBedsteforældre står uden rettigheder\nsektion 60 indbyder sektion 61 til fælles sektionsudstilling lørdag\nAuktion over 23 unger fra Brdr. Brøbech 073 Skanderborg ”Unger til


Se svarene: Hvad synes danske singler om Tinder? | Dating-Eksperter.dk\nVi har afsluttet vores nylige Tinder rundspørge, og svarene afspejler et kendt, dansk dilemma: For at dømme efter vores Tinder poll er knap tre fjerdedele af os (72%) rent faktisk trætte af app'en og dens overfladiske form for dating ... men vi bliver alligevel ved med at benytte den (55%). Hvorfor? Tja, det spurgte vi ikke om, men et kvalificeret gæt lyder noget à la: "det er jo så dejligt nemt ... og når man nu alligevel har downloadet den, er det jo næsten en skam ... og det kunne jo være, drømmefyren/-pigen pludselig gemte sig derinde... etc etc".\nDet, der irriterer os allermest ved Tinder\nIrritationsmomenter er der nok af på Tinder! Og det er ikke så meget formen, men snarere indholdet, den er gal med. Det som vækker størst irritation, er nemlig det brugerne skriver - eller ikke skriver - til hinanden. Således er ...\nhalvdelen (50%) af de adspurgte trætte af de mange indholdsløse, trivielle beskeder\nknap halvdelen (45%), især mænd, trætte af slet ingen beskeder at modtage\nen tredjedel (29%), især kvinder, trætte af at få beskeder med seksuelt indhold\nAk ja, her må konklusionen være, at hvis bare mænd kunne skrive pænere, og hvis bare kvinder gad svare ... så ville Tinder-brugerne være langt mere tilfredse!\nEr der et (dating) liv efter Tinder?\nJa, det er faktisk det store spørgsmål. For selvom næsten 1 ud af 4 er trætte af Tinder, og de fleste endda angav mere end ét negativt aspekt ved dating app'en, så fortsætter over halvdelen (55%) af os med at swipe hinanden til højre eller venstre! Og af dem, der planlægger at stoppe (45%), vil kun lidt over halvdelen (24%) gå over til andre dating sites. Den anden store gruppe (19%) melder sig helt ud af netdating. De der går over til en anden form for online dating, ønsker alle at skifte til mere seriøs partnersøgning. Det lader altså til, at det ikke er på Tinder, du skal finde dit livs kærlighed, sådan som størstedelen af de kvindelige brugere ellers søger. Hovedårsagen til, at vi er på Tinder, synes at være, at det er gratis, nemt og uforpligtende tidsfordriv, som vi ikke lægger alt for meget hjerte eller energi i.\nSe alle statistikker her: Tinder survey på Dating-Eksperter.dk\nIndsendt af Nana Jensen den 23. oktober 2014 - 18:41


Pasfoto esbjerg søger kærlighed - Dildo frø\nPasfoto automater i, esbjerg, pasfotos.dk Kort over alle, pasfoto Automater i Danmark, pasfotos.dk Pasfoto -Automat, hvis du ikke. Vi har samlet alle Danmarks pasfoto automater på dette kort, saa man let kan finde den nærmeste. Du er her: Forside Pasfoto, automater. City, pasfoto, Billedfremkaldelse, Storformatprint Inspiration i esbjerg - Sportamore Boudoir Fotograf - Boudoir Studio Click i, esbjerg, city: Billedfremkaldelse, Storformatprint, Fotobøger, Objektivudlejning, Fotokurser og Fotogaver. Altid gratis fragt og gratis retur - Køb nye\nPasfoto automater i, esbjerg, pasfotos.dk Kort over alle, pasfoto Automater i Danmark, pasfotos.dk Pasfoto -Automat, hvis du ikke. Vi har samlet alle Danmarks pasfoto automater på dette kort, saa man let kan finde den nærmeste. Du er her: Forside Pasfoto, automater. City, pasfoto, Billedfremkaldelse, Storformatprint Inspiration i esbjerg - Sportamore Boudoir Fotograf - Boudoir Studio Click i, esbjerg, city: Billedfremkaldelse, Storformatprint, Fotobøger, Objektivudlejning, Fotokurser og Fotogaver. Altid gratis fragt og gratis retur - Køb nye Badetøj i Danmarks største sportsbutik på nettet. Vælg mellem 100-vis af varemærker og produkter.\nVi elsker at spare penge. Du behøver ikke skrive en profiltekst, der forklarer, at du elsker gåture på stranden og leder efter nogen at følges med. Det giver de bedste boudoir billeder. Så her bør du heller ikke klikke på links fra fremmede. Hvor mange andre personlige oplysninger er udfyldt? Bryllupsfotografer på den nye måde Det er vigtigt for os at skille os ud fra mængden af bryllupsfotografer. Uden professionelt billedbehandling kan billederne hurtigt komme til at se lidt hverdagsagtige og smartphone selfie.\nBoudoir fotograf med atelie. Boudoir billeder, der viser noget, men slet ikke det hele. I det følgende forklarer vi hvorfor. De oplysninger kan være meget værdifulde for dating sidens bagmænd, der kan sælge dem videre til andre virksomheder med både uskyldige og ikke uskyldige formål. Esbjerg kan bryste sig af titlen som Danmarks. Husk, at selvom siderne på overfladen er gratis, tjener de penge på andre måder. Professionel fotojournalist, med masser erfaring fra aviser og dagblade, pressefotos, portrætfotos, boudoir fotos, kunstfotos, arkitektur fotografering, erhvervsfotografering, modefotografering og selvfølgelig reklamefotografering, får en komplet fotograf, der kan levere bryllupsbilleder under alle slags vejrforhold og lysforhold samt på alle årstider i hele Danmark.\nHvad skal du så gøre for at komme med i et dating-program? Jo flere profiler desto større er chancen for at du finder din drømmepartner. Vi nyder bryllupper og vi nyder den tillid brudepar viser os ved at booke os som deres bryllupsfotograf til den store dag. Job og karriere er måske ikke altid det vigtigste, men det kan hjælpe med at give et billede af, hvem. Velkommen til os Velkommen indenfor i en verden af bryllupsbilleder og velkommen til.\nDansk sex vido bolleveninde søges 906\nKøb af pornofilm massage erotik 941\nShemales in copenhagen modne massagepiger Vi har, som bryllupsfotograf altid fokus på brudeparrets glæde og vi står klar med kameraet til at indfange stemningerne når de opstår. At spare penge er godt, men at få noget gratis er endnu bedre. Det har vi allerede slået fast ovenfor. Det hurtige førstehåndsindtryk: Højre eller venstre?\npasfoto esbjerg søger kærlighed Sæd i munden misundelsesafgift på papegøjeplader


Trykluftslange – Bedste priser online\n✓Flere byggekæder fremviser et enormt vareudvalg, hvorimod øvrige specialiserer sig i en enkelt varetype. Du skal tænke igennem om det er afgørende for dig at du har mange typer af varer at vælge i mellem, foruden bare trykluftslange.\n✓Det er selvsagt super afgørende at undersøge, hvorvidt de varer du planlægger at købe online overhovedet er på lager i det pågældende byggecenter. Alternativt kan du finde et andet.\n✓Du vil finde forskelle i prisen på billige trykluftslange hos de forskellige online byggecentre. Nogle har lave priser, og andre giver kompetent rådgivning. Du må afveje hvad du vil prioritere.\n✓Når du skal bruge varerne med det samme eller bare vil blive fri for leveringsomkostningen, så kan du tænke over at fragte produkterne på eget initiativ. Det er særligt en mulighed ved de velkendte byggekæder.\n✓Du skal have fokus på hvilke retningslinjer webshoppen udsteder når du bestiller online, så du kan slippe for udfordringer med bl.a. returnering. Derfor bør man læse byggemarkedets regler.\n✓For de fleste er et byggeprojekt forbundet med diverse spørgsmål. Derfor kan du bestille ved en online byggeshop, hvor du bliver tilbudt information omkring trykluftslange.\n✓De gængse byggekæder samler produkter fra adskillige specialbutikker, og så kan du handle fra et bredt udvalg af trykluftslange online.\n✓De store byggecentre er populære og anerkendte forretninger, hvilket kan bidrage til øget troværdighed når du shopper online. Det vil nogle se som fordelagtigt.\n✓De kendte byggemarkeder findes i de større byer, og pga. det har kunderne valget om at handle online og transportere materialerne på egen hånd. Dermed har du valget om at slippe for fragtomkostningen, samt ovenikøbet hente produkterne nu og her.\n✓En masse nichebutikker på nettet har ekstra meget forstand på deres produkter, da de har skarpt fokus på denne lille niche. Ergo bør du få ekstra anvendelig vejledning fra medarbejdere som er eksperter i netop trykluftslange.\n✓Mange specialiserede netshops er iværksættervirksomheder, som i de fleste tilfælde drives i Danmark, måske tilmed lokalt fra dit område. Dem støtter du idet du bestiller trykluftslange online på deres hjemmeside.\n✓Majoriteten af online nichebutikker styrer selv produktionen af varerne som du kan købe hos byggekæderne. Idet du køber direkte igennem de nichefokuserede netbutikker online er det muligt at få en billigere pris.\n10-4 blev stiftet i 1947, og udgøres nu af over 100 personer i selskabets 6 byggecentre. 10-4 har sit primære fokus på gode tilbud til private og professionelle, og omsætter årligt for cirka 500 millioner kroner.\nHarald Nyborg blev dannet i 1904, og udgøres i dag af i omegn af 2.000 kollegaer i kædens 33 butikker. Harald Nyborg har fokus på at sælge til private, og omsætter årligt for omkring 5 milliarder kroner.\nJohannes Fog kom frem i 1920, og omfatter i dag omkring 500 mennesker i firmaets 9 varehuse. Johannes Fog har fokus på salg til private, og omsætter årligt for mere end 1 milliard kroner.\nBygma blev grundlagt i 1952, og styres dagligt af flere end 2.300 kollegaer i firmaets 56 varehuse. Bygma fokuserer primært på at sælge til professionelle, og afsætter hvert år for i nærheden af 5 milliarder kroner.\nJem og Fix kom frem i 1988, og udgøres nu af mere end 2.100 personer i firmaets 122 varehuse. Jem og Fix fokuserer primært på at sælge til private, og omsætter årligt for i omegn af 2 milliarder kroner.\nSilvan startede i 1968, og er nu arbejdsplads for mere end 1.000 medarbejdere i kædens 41 butikker. Silvan fokuserer primært på salg til private, og afsætter årligt for cirka 1 milliard kroner.\nDavidsen blev grundlagt i 1944, og udgøres i dag af over 1.000 medarbejdere i deres 9 butikker. Davidsen fokuserer på at sælge til private og professionelle, og afsætter årligt for cirka 2 milliarder kroner.\nBauhaus blev stiftet i 1988, og beskæftiger nu i omegn af 1.000 personer i kædens 17 byggecentre. Bauhaus har fokus på gode tilbud til private, og omsætter hvert år for i omegn af 2 milliarder kroner.\nXL-Byg åbnede i 2002, og omfatter i dag mere end 2.000 mennesker i kædens 104 varehuse. XL-Byg sætter ind på salg til private og professionelle, og omsætter hvert år for mere end 5 milliarder kroner.\nStark startede i 1896, og omfatter i dag ca. 2.000 mennesker i virksomhedens 72 butikker. Stark har fokus på at sælge til professionelle, og afsætter årligt for cirka 7 milliarder kroner.\n1Måske du burde regne på hvorvidt byggeriet er et du kan klare selv, eller du bør have hjælp fra en fagperson til færdiggørelsen af byggeriet. Ifald du sikrer dig eksperthjælp kunne det godt betale sig at søge tilbud fra diverse håndværkere.\n2Der findes alle mulige former for artikler og videoer via nettet som der kan findes inspiration i. Ikke mindst YouTube er anvendeligt med vældig meget anvendelig viden, særligt når man søger på engelsk.\n3Planlægning viser sig som vejen til at nå problemfrit i mål med projektet. Du bør overveje at sammensætte en effektiv strategi, som dikterer hvilke arbejdsopgaver der skal løses på hvilket tidspunkt, og derudover en prioriteret rækkefølge. Husk at være konkret idet du nedskriver din dagsorden.\n4Du bør aldrig gå ned på arbejdsredskaber. Det kan vise sig at være meningsfuldt at du har det klar idet du starter byggeriet. Derudover er det vigtigt at medregne de her omkostninger i budgettet for byggeriet.\n5Inden du går i gang med byggeprojektet kan det vise sig ufatteligt fundamentalt at være sikker på, at byggeprojektet overhovedet er lovligt. Med udgangspunkt i din boligtype vil der vise sig diverse love som beskriver, hvad du må, samt hvad du ikke må.\n6For projekter udenfor kan vejrsituationen få meget at sige. På grund af dette kan du jævnligt tage notits af vejrvarslen i den tid der er op til igangsættelsen af arbejdet, så du undgår at det uden varsel starter med at piske ned når du netop er godt i gang med det vigtige byggeprojekt.\n7Ofte vil det vise sig fundamentalt at udfærdige en budgetoversigt for dit byggeri, så du har kontrol over udgifterne. Det bør blive en fordel at nedfærdige alle udgiftsposter, hvorefter man kan finde frem til omkostningen ved dem en ad gangen.\n8Det bør overvejes at få hjælp til byggearbejdet, navnlig når der er tale om større byggeopgaver. Store ombygninger kræver flere end en enkelt person. Endvidere vil det være bedre og mere minderigt når man ikke er alene om det.\n9Du må aldrig gå på kompromis med sikkerheden, så glem ej beskyttelse herunder hoved- og fodbeklædning som sikrer dig med henblik på mulige skader. Det er essentielt at du har styr på sikkerheden i byggeriet, specielt når du ikke køber hjælp fra en professionel.\n10Potentielt kan det blive essentielt at du har samtlige materialer parat på forhånd inden du starter byggeprocessen. Du kan nedskrive en enkel liste indeholdende alt det du får brug for, og dernæst gennemløbe punkterne, med det formål at du kan føle dig sikker på at du har husket det hele.\n11Der kommer altid pludselige problemer når det handler om omfangsrige projekter, og herved viser det sig vigtigt at der er afsat god nok plads i agendaen, således at man kan føle sig sikker på at nå det inden ens deadline.\n12I visse tilfælde kan man hente offentligt tilskud til ombygninger. Det gives i tilfælde hvor renoveringen bidrager positivt til klimaet. Modtagelsen af tilskud er altså afhængig af at renoveringen har en positiv betydning for miljøet.\nDavidsenShop.dks Trustpilot-score ligger på 4,7 ud af 5, hvilket altså er temmelig imponerende. Evalueringen er baseret på 11.467 anmeldelser, hvoraf imponerende 86 % kvitterer med den højeste karakter, og alene 2 % kvitterer med den laveste karakter. I dette øjeblik har DavidsenShop.dk 53.774 Facebook-fans.\nPå Trustpilot har 10-4.dk en rating på 4,7 ud af 5, som selvsagt er hamrende betryggende. Scoren er et gennemsnit af 19.208 meninger, hvoraf imponerende 84 % har givet toprating, og bare 2 % giver den dårligste rating. I dette øjeblik har 10-4.dk 43.202 følgere på Facebook.\nPå Trustpilot har XL-Byg.dk en rating på 4,3 ud af 5, hvilket altså er hamrende imponerende. Karakteren er baseret på 2.856 bedømmelser, hvor imponerende 59 % kvitterer med den højeste karakter, og alene 9 % kvitterer med dumpekarakter. Indtil videre har XL-Byg.dk 67.935 fans på deres Facebook-side.\nBauhaus.dks Trustpilot-rating ligger på 4,3 ud af 5, som altså er fantastisk imponerende. Scoren grundlægges af 23.161 anbefalinger, hvor intet mindre end 69 % giver toprating, og bare 8 % giver den laveste karakter. I øjeblikket har Bauhaus.dk 56.023 fans på Facebook.\nHarald-Nyborg.dk er bedømt til 4,6 ud af 5 på Trustpilot, som jo er temmelig imponerende. Bedømmelsen er regnet ud fra 28.109 anmeldelser, hvoraf ikke mindre end 76 % kvitterer med toprating, og blot 4 % kvitterer med den dårligste rating. I øjeblikket har Harald-Nyborg.dk 8.857 fans af deres Facebook-side.\nEn lang række forhandlere på nettet yder nu et hav af forskellige billige leveringsmuligheder til trykluftslange. Den mest moderne er nu om stunder afhentningssteder, fordi det så er super fleksibelt for dig at kunne hente produkterne når der er mulighed for det. Fragtmetoden er nemlig vældig fremkommelig, og typisk derudover den mest letkøbte leveringsmodel.\nDu kan derudover prøve at vælge at få udbragt til din lejlighed eller ud på din arbejdsplads. Leveringsmetoden er som regel en lille smule mindre billig, men derudover ekstremt hensigtsmæssig med trykluftslange online. Den prisbilligste mulighed for fragt vil dog til enhver tid være at du selv henter produkterne, som desværre forudsætter at du opholder dig med kort afstand til internet selskabets byggemarked, eksempelvis Jem og Fix, Silvan, Harald Nyborg eller Bauhaus.\nLeveringshastigheden på trykluftslange kan vise sig at være ret så bestemmende forudsat vi har brug for varen øjeblikkeligt, så derfor er det temmelig aktuelt at man finder den anslåede leveringstid på trykluftslange. De fleste forretninger på nettet – herunder Silvan, Harald Nyborg, Bauhaus og Jem og Fix – stiller udsigt til billig levering på næstkommende hverdag på deres bedst sælgende varenumre online, men vær obs på at det er betinget af at bestillingen gennemføres forud for et besluttet tidspunkt, med det formål at de kan nå at få produktet sendt afsted inden pakkemedarbejderne tager hjem.\nEn hel del webshops sikrer fragt uden omkostninger på trykluftslange online, men ofte under forudsætning af at du aftager for en fastsat sum. I øvrigt bør du udvælge den mest billige form for levering, der i mange tilfælde vil blive at få dem til at bringe pakken til et udleveringssted.\nStore netbutikker udlover afhentning hvor man handler billig trykluftslange hjemmefra og afhenter i byggemarkedet. Fx Jem og Fix, Harald Nyborg, Davidsen, Bauhaus, Bygma, Stark, Silvan, XL-Byg og 10-4. Byggemarkederne foreslår bl.a. click-and-collect på trykluftslange i følgende byer:\nBrønshøj, Birkerød, Ishøj, Stenløse, Køge, Vejle, Værløse, Sønderborg, Herlev, Haslev, Silkeborg, Middelfart, Hørsholm, Nærum, Dragør, Hjørring, Gentofte, Vordingborg, Rudersdal, Skanderborg, Randers, Frederikshavn, Fredericia, Nakskov, Ringsted, Lystrup, Holbæk, Korsør, Hvidovre, Nørresundby, Taastrup, Åbyhøj, Frederiksværk, Lyngby, Næstved, Allerød, Jyllinge, Gladsaxe, Helsingør, Farum, Hedehusene, Esbjerg, Vanløse, Nykøbing Falster, Kalundborg, Slagelse, Odense, Roskilde, Risskov, Odder, Brønderslev, Valby, København, Højbjerg, Haderslev, Aalborg, Herning, Greve, Albertslund, Rødovre, Hillerød, Grenaa, Charlottenlund, Lillerød, Ølstykke, Solrød Strand, Rønne, Frederiksberg, Kolding, Ikast, Brabrand, Søborg, Thisted, Aarhus, Virum, Struer, Tårnby, Tilst, Vallensbæk, Frederikssund, Kokkedal, Hobro, Ballerup, Nyborg, Viborg, Brøndby, Svendborg, Varde, Horsens, Hedensted, Holstebro, Skive, Aabenraa, og Glostrup, .\nKlik-og-hent af trykluftslange er en mulighed i alle regioner af landet: Jylland (Sydjylland, Syddanmark, Sønderjylland, Midtjylland, Nordjylland, Østjylland, Vestjylland), Fyn (Nordfyn, Midtfyn, Sydfyn, Østfyn, Vestfyn) og Sjælland (Lolland, Bornholm, Falster, Nordsjælland, Midtsjælland, Hovedstaden, Amager, Vestsjælland, Sydsjælland, Østsjælland).\nNår der ses på tallene står det klart, at netshoppere tit søger efter eksempelvis trykluftslange online og trykluftslange tilbud. Derudover ser vi jævnligt mennesker lede efter fx billig trykluftslange, trykluftslange priser samt køb trykluftslange, foruden de kendte byggemarkeder som 10-4, Bygma, Silvan, XL-Byg, Bauhaus, Harald Nyborg, Jem og Fix, Davidsen og Stark.\nDet er jo rigtig smertefrit for købere at analysere tilbud på billige trykluftslange online hos forskellige internet foretagender, og på grund af dette har adskillige online varehuse fundet det nødvendigt at trykke prisen på trykluftslange helt i bund, og derudover garantere levering uden betaling.\nDerfor kan det stadigvæk vise sig smart at besigtige diverse shops på nettet efter tilbud på trykluftslange online forinden du placerer ordren, sådan at du er skråsikker på at skaffe sig den mest attraktive pris. Kig ikke blot hos de velkendte byggekæder som 10-4, Stark, Jem og Fix, Silvan, Bygma, Davidsen, Bauhaus og Harald Nyborg.\nDu bør alligevel være så påvagt, at når en internet butik reklamerer billige trykluftslange online til salg for en pris der kan virke utopisk billig, så kan det tit være et symbol på en snydagtig netbutik. Bestillinger med kort er trods alt omfattet af et reglement, hvilket redder køberen imod falske internet outlets.\nVi anbefaler generelt køb med betalingskort eller betalinger med mobilen. Alternativt burde du drage nytte af en afdragsløsning som eksempelvis ViaBill, i tilfælde af at du gerne vil godtgøre prisen på trykluftslange over tid. Det fås som regel i niche webshops, men sjældent de kendte byggemarkeder som for eksempel Bauhaus, Harald Nyborg, Jem og Fix, Bygma, 10-4, XL-Byg, Davidsen og Silvan.\nNår der ses på søgedata bliver det markant, at internetbrugere typisk kigger efter eksempelvis køb trykluftslange og trykluftslange tilbud. Foruden dette ser man mange gange folk søge efter fx trykluftslange priser, billig trykluftslange samt trykluftslange online.\nTrustpilot præsterer visse fremragende løsninger til at studere en stor portion nuværende forbrugeres oplevelser og herved foreslåes det, at du eftergår webshoppens kritik før du handler billige trykluftslange online.\nFacebook resulterer i ligeledes ultra pålidelige genveje til at få kendskab til internet virksomhedens kundefokus. Desuden ser vi endda online firmaer som tilbyder kunderne at levere en evaluering af deres købsoplevelse, som ydermere burde drages fordel af til at fornemme hvor tilfredse kunderne er.\nInden folk shopper billige trykluftslange online i en butik kunne man i princippet gennemlæse e-butikkens forretningsvilkår, men det er gerne en omfattende opgave, især hos de velkendte byggemarkeder som 10-4, Jem og Fix, Bygma, Harald Nyborg, XL-Byg, Stark, Bauhaus, Davidsen og Silvan.\nEt andet forslag kunne være at efterse om online virksomheden er tilsluttet e-mærket, hvilket er en forsikring om at internet shoppen adlyder de gældende danske regler, og at online forretningen undertiden føres tilsyn med af fagfolk der kender til de gældende bestemmelser.\nDette er desuden din chance for at få bistand, når du bliver udsat for besvær i processen med din bestilling af trykluftslange. Udover dette kan det være til hjælp at køberen er sat ind i de fundamentale vilkår der spiller ind i forbindelse med bestillingen af trykluftslange online, som eksempelvis den byttepolitik e-firmaet kører med.\nDerfor er det tillige relevant, at man permanent sikrer ens kvittering på e-mail, således man i fremtiden vil kunne eftervise sin bestilling af trykluftslange, ligegyldig om man har købt ved Stark, Jem og Fix, Harald Nyborg, 10-4, XL-Byg, Davidsen, Bygma, Silvan eller Bauhaus.\n1Vi går generelt ind for kortkøb eller betalinger med mobilen. Bestillinger med betalingskort er omfavnet af et regelsæt, som skærmer kunden imod uoprigtige internet forretninger. Som et alternativ kan du drage fordel af en afdragsløsning som fx ViaBill, i tilfælde af at du tilstræber at klare omkostningerne over flere uger.\n2Generelt tilråder vi at se nærmere på hvorvidt online forretningen er godkendt af e-mærket, siden det burde være en erklæring om at internet virksomheden følger de danske regler, foruden at online forhandleren af og til tilses af specialister der er meget fortrolige reglerne på området. Før nogen køber billige trykluftslange på en e-butik bør de helt sikkert sætte sig ind i e-shoppens handelsbetingelser.\n3Mange internet firmaer tilbyder nu om dage en lang række forskellige billige fragtløsninger til trykluftslange. Den mest benyttede er efterhånden afhentningssteder, hvor du så nemt kan hente de bestilte produkter på et valgfrit tidspunkt. Fragtformen er jo yderst fleksibel, samt typisk desuden den mest betalelige mulighed for levering.\n4Leveringstidspunktet er virkelig aktuel forudsat du behøver din pakke fluks, og derfor er det tydeligvis klogt at man checker den anslåede leveringsdato for trykluftslange. De fleste internet handler annoncerer billig 1 dags levering på flere varer, hvilket kræver at ordren gennemføres tidligere end et konkret tidspunkt.\n5Nogle få online webshops tilbyder gebyrfri levering på trykluftslange, men oftest er det forudsat at der erhverves for et bestemt beløb. Derudover bør du foretrække den mest billige mulighed for fragt, der gerne er at få bragt produkterne til et udleveringssted. Denne er som oftest lige så vel ultra hensigtsmæssig. Den billigste leveringsmodel vil dog i de fleste tilfælde være selv at hente pakken.\n6Det er jo efterhånden virkelig smart for os alle at tjekke tilbud online på billige trykluftslange fra flere outlets på nettet, og med det motiv tilbyder flere online forhandlere fri fragt. Trods dette kan det trods alt være fordelagtigt at checke nogle forskellige online firmaer efter tilbud og udsalg før du færdiggør din shopping, så man er skudsikker på at få den laveste pris.\n7Trustpilot forærer dig ganske gavnlige muligheder for at se nærmere på ret mange forhenværende køberes synspunkter og derfor er det smart, at du iagttager e-butikkens kritik før du køber billige trykluftslange online. Facebook tilbyder desuden stort set hæderlige metoder til at få et kig ind i online firmaets popularitet.\n8Den mindst kostelige fragtmulighed vil til enhver tid være at hente ordren selv, hvilket kræver at du har bopæl nær internet webshoppens adresse. Den leveringsudgave kan vise sig at være temmelig central ifald vi mangler trykluftslange om et øjeblik. Alternativt så yder indtil flere e-forhandlere levering uden omkostninger, men i reglen kræves det at du shopper for en bestemt sum.\n9Forud for at folk shopper billige trykluftslange hos en e-forretning behøver de når alt kommer til alt bese forhandlerens forretningsaftale, dog er det undertiden ikke videre interessant. Foruden dette kan det være til hjælp at du er vidende om de mest relevante vilkår der spiller ind i forbindelse med købet af billige trykluftslange online, som eksempelvis den bytteret e-butikken tilsikrer.