Lav og udfyld tabellen "Organer i det menneskelige fordøjelsessystem og deres funktioner". - Spleen October\nFordøjelsessystemet er et organsystem, hvor mekanisk og kemisk forarbejdning af fødevarer udføres, absorption af forarbejdede stoffer og udskillelse af ufordøjet og ufordøjet madbestanddel. Det er opdelt i fordøjelseskanalen og fordøjelseskirtlerne..\nFordøjelse inkluderer processer såsom nedbrydning af organiske forbindelser, absorption af nedbrydningsprodukter i blodet og lymfen, assimilering af fordøjelsesprodukter af kroppens celler.\nFordøjelseskanalen består af følgende sektioner: mundhulen, svelget, spiserøret, maven, tyndtarmen, tyktarmen, slutter med endetarmen og anus. Fordøjelseskirtler inkluderer leveren og en del af bugspytkirtlen, der udskiller fordøjelsesenzymer.\nI mundhulen findes tænder, tunge, kanaludløb fra tre par store og flere små spytkirtler.\nTænderne er forankret i kæbernes alveoler og består af en tandkrone, en hals og en eller flere rødder. Tandhulen er fyldt med papirmasse - bindevæv gennemsyret med blodkar og nerver.\nGrundlaget for tanden er dentin, en type knoglevæv. Tandens krone er dækket med emalje og i rodområdet - med cement.\nI alt har en voksen 32 tænder - 8 forændinger, 4 hjørnetænder, 8 små molarer og 12 store molarer. Hos børn i alderen 7-9 år skifter mælketænder til permanent.\nTungen er et muskulært organ, der genkender madens smag og temperatur, er involveret i befugtning, omrøring og skubbe den ned i halsen. Sprog er også taleorganet.\nSpyt er hemmeligheden for spytkirtlerne. Store spytkirtler - sublingual, parotis, submandibular. Udskillelse af spyt sker refleksivt og koordineres af centre for medulla oblongata.\nDe vigtigste enzymer i spyt er amylase og maltase. Amylase nedbryder stivelse til maltose, og maltase nedbryder maltose til glukose. Spyt indeholder også det bakteriedræbende stof lysozym og mucin, det stof, der holder madklumpen sammen.\nSvelynx er opdelt i nasopharynx, oropharynx og strubehovedet. Svelynx kommunikerer med mundhulen og strubehovedet. Ved indtagelse, hvilket er en refleks handling, stiger hyoidbenet og strubehovedet. Epiglottis lukker indgangen til strubehovedet, og madklumpen kommer ind i svælget og skubber derefter ind i spiserøret.\nSpiserøret, hvis øverste tredjedel dannes af strippet muskelvæv, passerer gennem åbningen af membranen ind i bughulen og passerer ind i maven. Fødevarer bevæger sig langs spiserøret på grund af dets peristaltik - muskelsammentrækninger i væggen.\nMaven er den forstørrede del af fordøjelsesrøret, hvor fødevarer samles og fordøjes. Proteiner og fedt begynder at blive fordøjet i maven. Maveslimhinden inkluderer flere typer celler.\nKirtelceller i maven udskiller 2-2,5 liter gastrisk juice om dagen. Dets sammensætning afhænger af madens art. Foringscellerne udskiller saltsyre, hvilket er nødvendigt for at aktivere fordøjelsesenzymerne i maven. De vigtigste celler danner fordøjelsesenzymer. Yderligere celler udskiller slimudskillelser.\nMavesaft er sur. Saltsyre aktiverer enzymet i gastrisk juice - pepsin, forårsager hævelse og fordøjelse af proteiner og fremmer deres efterfølgende nedbrydning i aminosyrer. Slimet beskytter maveforet mod mekaniske og kemiske irritationer. Foruden pepsin indeholder gastrisk juice enzymer - gelatinase, der hydrolyserer gelatin, lipase, der nedbryder emulgeret mælkefedt i glycerin og fedtsyrer, chymosin, der knaster mælk.\nIP Pavlov studerede mekanismerne til fordøjelse. Han udviklede en metode til at placere en fistel (hul) på en hunds mave i kombination med et snit i spiserøret. Fødevarer kom ikke ind i maven, men forårsagede ikke desto mindre en refleksadskillelse af mavesaft, der forekommer under påvirkning af smag, lugt, type mad. Receptorer i munden og maven udløses af madkemikalier. Impulserne går til fordøjelsescentret i medulla oblongata, og derefter fra det til mavekirtlerne, hvilket forårsager udskillelse af mavesaft.\nRegulering af saftudskillelse forekommer også humoristisk.\nI fordøjelsens fysiologi skelnes begreber som sult og appetit. Sult er en refleksiv følelse forårsaget af strømme af nerveimpulser fra tom mave til centralnervesystemet. Appetit er en selektiv holdning til madens kvalitet..\nMadklumpen fra maven passerer ind i tolvfingertarmen gennem det pyloriske afsnit udstyret med en sfinkter (muskelring).\nDe vigtigste fordøjelseskirtler er leveren og bugspytkirtlen.\nLeveren er placeret på højre side af maven under membranen. Består af lobuler, som dannes af leverceller. Leveren leveres rigeligt med blod- og galdekapillærer. Galle flyder fra leveren gennem galdegangen ind i tolvfingertarmen. Bukspytkirtelkanalen åbner også der. Galle adskilles konstant og har en alkalisk reaktion. Galle består af vand, galdesyrer og galdepigmenter. Der er ingen fordøjelsesenzymer i galden, men det aktiverer virkningen af fordøjelsesenzymer, emulgerer fedt, skaber et alkalisk miljø i tyndtarmen og forbedrer sekretionen af bugspytkirtlen. Leveren har også en barrierefunktion, neutraliserer toksiner, ammoniak og andre produkter dannet under stofskiftet..\nBugspytkirtlen er placeret på den bageste abdominalvæg, lidt bag maven, i tolvfingertarmen. Dette er en kirtel med blandet sekretion, der udskiller pancreasjuice i dens eksokrine del og hormonerne glukagon og insulin i den endokrine del..\nPancreatic juice (2-2,5 liter pr. Dag) er alkalisk og indeholder følgende enzymer:\nFig. 41. Strukturen af tarm villi: 1 - arterie; 2 - Wien; 3 - glatte muskler; 4 - det centrale lymfekar (pilene viser blodstrømningsretningen)\ntrypsinogen, som omdannes til trypsin, som igen nedbryder proteiner til aminosyrer;\namylase, maltase og lactase, der nedbryder kulhydrater;\nlipase, der nedbryder fedt i glycerol og fedtsyrer i nærvær af galden;\nnukleaser, der spalter nukleinsyrer til nukleotider.\nFordøjelse i tyndtarmen. Sugning. Tyndtarmen er sammensat af tolvfingertarmen, jejunum og ileum. Dens samlede længde er ca. 5-6 m. Slimhinden i tyndtarmen udskiller tarmsaft, hvis enzymer sikrer den endelige nedbrydning af næringsstoffer.\nFordøjelse forekommer både i tarmhulen (hulrummet) og i cellemembranerne (parietal), der danner et stort antal villi, der foretager tyndtarmen. Fordøjelsesenzymer virker på de villøse membraner. I midten af hver villi er der en lymfekapillær og blodkapillærer. Produkterne fra fedtforarbejdning kommer ind i lymfen, og aminosyrer og enkle kulhydrater kommer ind i blodet. Peristaltis i tyndtarmen sikrer bevægelse af mad til tyktarmen. Den endokrine funktion af tyndtarmen er meget vigtig. Tarmceller producerer sekretin, serotonin, gastrin og andre biologisk aktive stoffer.\nTyktarmen dannes af blinde, kolon og endetarm. Dens længde er 1,5-2 m. Cecum har en proces - tillægget. Kirtlerne i tyktarmen producerer juice, der ikke indeholder enzymer, men indeholder slim, der er nødvendigt for dannelse af afføring. Tyktarmsbakterierne udfører en række funktioner - fermentering af cellulose, syntese af vitamin K og B og protein forfald. I tyktarmen absorberes vand og fiberhydrolyseprodukter. Proteinnedbrydningsprodukter gøres uskadelige i leveren. Madrester akkumuleres i rektum og fjernes gennem anus.\nRegulering af fordøjelse. Fordøjelsescentret er placeret i medulla oblongata. Center for defækation er placeret i lumbosacral rygmarv. Den sympatiske del af nervesystemet svækkes, og den parasympatiske del forbedrer peristaltik og sekretion af juice. Humoral regulering udføres både af de egne hormoner i mave-tarmkanalen (gastrin, sekretin) og af hormoner i det endokrine system (adrenalin).\nDu skal spise frisk mad af god kvalitet. Tilstrækkelig ernæring sørger for korrespondance mellem energiomkostningerne og deres påfyldning.\nDet gennemsnitlige daglige behov for proteiner er ca. 100-150 g, for kulhydrater 400-500 g og for fedtstoffer ca. 80 g.\nFordøjelsessystemets struktur og funktion\nOrganerne i mave-tarmkanalen er arrangeret på en sådan måde, at en person fra mad får alt nødvendigt for sit liv. Hvad er fordøjelsesorganernes vigtige funktioner? Takket være deres velkoordinerede arbejde kommer toksiner og giftstoffer ikke ind i blodomløbet. Derudover beskytter fordøjelsessystemet en person mod visse infektionssygdomme og giver hans krop uafhængigt syntese af vitaminer.\nFordøjelseskanalen består af følgende links:\nNavn på krop Funktioner i strukturen Funktioner udført\nOralt hulrum Tunge, tænder Slibning, analyse og blødgøring af madklumpen\nspiserør Muskulære, serøse membraner, epitel Motoriske, beskyttende og sekretoriske funktioner\nMave Har et stort antal blodkar Fordøjelse af madklumpen\nduodenum Indeholder kanaler i leveren og bugspytkirtlen Bevægelsen af madklumpen langs fordøjelseskanalen\nLever Har vener og arterier ansvarlige for blodforsyningen til organet Distribution af næringsstoffer, syntese af forskellige stoffer og afgiftning, galdeproduktion\nPancreas Placeret under maven Ekstraktion med enzymer af en særlig hemmelighed, der ændrer næringsstoffer\nTyndtarm Det er lagt i løkker, væggene i dette organ kan sammentrække, der er villi på den indre slimhinde, der øger dens areal Absorption af opdelte næringsstoffer\nTyktarm (med anus og lige snit) Organets vægge er sammensat af muskelfibre Færdiggørelse af fordøjelsesprocessen såvel som vandabsorption, dannelse af afføring og tarmbevægelse gennem afføring\nFordøjelseskanalen ligner et rør, der er syv til ni meter langt. Nogle kirtler er placeret uden for systemets vægge, men interagerer med det og udfører generelle funktioner. Interessant nok har mave-tarmkanalen en stor længde, men passer ind i den menneskelige krop på grund af det enorme antal bøjninger og løkker i tarmen.\nStrukturen af de menneskelige fordøjelsesorganer er naturligvis af betydelig interesse, men de funktioner, de udfører, er også nysgerrige. Først kommer klumpen af mad ind i halsen gennem munden. Derefter flytter den til andre dele af fordøjelseskanalen langs spiserøret..\nKnust i munden og forarbejdet med spyt kommer mad ind i maven. Organerne i det endelige segment af spiserøret samt bugspytkirtlen og leveren er placeret i bughulen..\nVarigheden af opholdet af mad i maven afhænger af dens type, men er ikke mere end et par timer. Fødevarer i det specificerede organ interagerer med gastrisk juice, hvilket resulterer i, at det bliver meget flydende, det blandes og senere fordøjes.\nYderligere kommer massen ind i tyndtarmen. Takket være enzymer (enzymer) omdannes næringsstoffer til elementære forbindelser, der absorberes i kredsløbssystemet, inden de filtreres i leveren. Madrester bevæger sig ind i tyktarmen, hvor væske absorberes og afføring dannes. Gennem tarmbevægelser forlader forarbejdet mad den menneskelige krop.\nBetydningen af spyt og spiserør i fordøjelsessystemet\nOrganerne i fordøjelsessystemet kan ikke fungere normalt uden deltagelse af spyt. Små og store spytkirtler er placeret på slimhinden i mundhulen, hvor mad oprindeligt får. Store spytkirtler er placeret i nærheden af auriklerne, under tungen og kæberne. Kirtlerne placeret i nærheden af auriklerne producerer slim, og de to andre typer producerer en blandet hemmelighed..\nSpytstrømmen kan være meget intens. Så når du bruger citronsaft, frigives op til 7,5 ml af denne væske pr. Minut. Det indeholder amylase og maltase. Disse enzymer aktiverer fordøjelsesprocessen allerede i mundhulen: under virkning af amylase omdannes stivelse til maltose, som derefter modificeres af maltase til glukose. Det meste af spyt er vand.\nMadklumpen er i munden i op til tyve sekunder. I denne periode kan stivelse ikke opløses fuldstændigt. Spyt har som regel enten en let alkalisk eller neutral reaktion. Derudover indeholder denne væske et specielt proteinlysozym, der har desinficerende egenskaber..\nDe menneskelige fordøjelsesorganer inkluderer spiserøret, der følger svælget. Hvis du forestiller dig dens væg i snit, kan du se tre lag. Det midterste lag består af muskler og kan trække sig sammen, hvilket gør det muligt for fødevarebolusen at rejse fra svelget til maven.\nNår mad passerer langs spiserøret, udløses mavesfæren. Denne muskel forhindrer fødevarebolusens bagudgående bevægelse og holder den i det specificerede organ. Hvis det ikke fungerer godt, kastes de forarbejdede masser tilbage i spiserøret, hvilket fører til halsbrand..\nDette organ er det næste led i fordøjelsessystemet efter spiserøret og er lokaliseret i det epigastriske område. Parametrene i maven bestemmes af dens indhold. Et organ, der er frit for mad, har en længde på højst tyve centimeter og en afstand mellem væggene fra syv til otte centimeter. Hvis maven er moderat fyldt med mad, stiger dens længde til 25 centimeter og dens bredde - op til tolv centimeter..\nOrgelets kapacitet er variabel og afhænger af dets indhold. Det spænder fra halvanden til fire liter. Når du udfører at sluge, slapper mavemusklerne af, indtil måltidets afslutning. Men hele denne tid er hans muskler klar. Deres betydning kan ikke overvurderes. Maden er flosset, og på grund af bevægelse af muskler behandles den. Den fordøjede madbolt bevæger sig til tyndtarmen.\nMavesaft er en klar væske med en sur reaktion på grund af tilstedeværelsen af saltsyre i dens sammensætning. Det indeholder følgende grupper af enzymer:\nproteaser, der nedbryder proteiner i polypeptidmolekyler;\nlipaser, der påvirker fedt;\namylaser, der omdanner komplekse kulhydrater til enkle sukkerarter.\nProduktionen af mavesaft udføres normalt under forbruget af mad og varer i en periode på fire til seks timer. Op til 2,5 liter af denne væske frigives på 24 timer.\nDette segment af fordøjelsessystemet består af følgende links:\nTyndtarmen er "pakket" i løkker, hvilket gør den passer i mavehulen. Han er ansvarlig for at fortsætte fødevareprocessen, blande den og derefter dirigere den til den tykke sektion. Kirtlerne placeret i vævene i tyndtarmen producerer en sekretion, der beskytter dens slimhinde mod skader.\nI tolvfingertarmen er mediet let alkalisk, men med massens indtrængning fra maven ændrer det sig nedad. I denne zone er der en bugspytkirtelkanal, hvis hemmelighed alkaliserer madklumpen. Det er her enzymerne i mavesaften stopper deres handling..\nDenne del af mave-tarmkanalen betragtes som den sidste, dens længde er cirka to meter. Det har den største lumen, men ved det faldende kolikregion falder bredden af dette organ fra syv til fire centimeter. Strukturen af tyktarmen inkluderer flere zoner.\nDet meste af tiden ligger madbolus i tyktarmen. Selve fordøjelsen af mad tager fra en til tre timer. Tyktarmen akkumulerer indhold, absorberer stoffer og væsker, bevæger dem langs kanalen, skaber og eliminerer afføring.\nTypisk når mad tyktarmen ca. tre timer efter måltidets afslutning. Dette segment af fordøjelsessystemet fyldes op inden for en dag og slipper derefter madrester i løbet af 1-3 dage.\nTyktarmen absorberer næringsstoffer produceret af mikrofloraen i denne afdeling samt en imponerende del af vand og forskellige elektrolytter.\nAlkoholens virkning på fordøjelseskanalen\nAlkoholens negative virkning på tilstanden i mave-tarmkanalen begynder i mundhulen. Høje koncentrationer af ethanol fremkalder et fald i spytudskillelse. Denne væske har bakteriedræbende egenskaber, det vil sige at den desinficerer tandplakkmikroorganismer. Med et fald i dens mængde bliver mundhulen et passende sted til udvikling af sygdomme. Karcinom i halsen og mundhulen er desværre almindelig blandt drikkerne.\nVed regelmæssig brug af alkohol forværres kroppens forsvarsmekanismer. Deres arbejde af dårlig kvalitet påvirker funktionen af fordøjelseskanalen. Først og fremmest lider spiserøret. En person, der oplever alkoholafhængighed, har ofte svært ved at sluge, og undertiden kastes mad, der er kommet ind i maven, tilbage i spiserøret..\nEn afhængighed kan føre til udvikling af gastritis og en forringelse af sekretorisk funktion. Ethanol påvirker funktionen af bugspytkirtlen negativt. Derudover øger hyppigt alkoholforbrug risikoen for pancreatitis, som kan være akut eller kronisk..\nDen mest berømte konsekvens af alkoholafhængighed er skrumplever. Desværre udvikler det sig ofte til leverkræft. Cirrhosis er ikke den eneste tilstand, der udvikler sig hos mennesker, der er alkoholafhængige. Der er også patologier såsom hepatomegali og hepatitis. Deres behandling kræver en kompetent tilgang..\nFordøjelsessystemet består således af flere forbindelser, hvis velkoordinerede arbejde stort set afhænger af menneskers sundhed. Det er takket være mave-tarmkanalen, at kroppen modtager alle de næringsstoffer, den har brug for til normalt liv..\nLeveren spiller en vigtig rolle: den desinficerer toksiner og andre skadelige forbindelser, der kommer ind i den gennem portvenen. Hun bruger enorm energi på sit arbejde. Da dette organ betragtes som en slags "filter", afhænger menneskets sundhedstilstand i vid udstrækning af kvaliteten af dets arbejde..\nAlkoholens negative virkninger på fordøjelsessystemet kan ikke undervurderes. Regelmæssigt forbrug af drikkevarer, der indeholder ethanol, provoserer udviklingen af forskellige sygdomme i mave-tarmkanalen, som ikke altid kan helbredes. Afhængighed af afhængighed er dårligt for kroppen som helhed.\nDet menneskelige fordøjelsessystem i den personlige træners arsenal af viden indtager et af ærestederne, udelukkende af den grund, at inden for sport generelt og i fitness i særdeleshed, næsten ethvert resultat afhænger af kosten. At få muskelmasse, tabe sig eller holde den væk afhænger meget af, hvilket brændstof du lægger i dit fordøjelsessystem. Jo bedre brændstof, desto bedre bliver resultatet, men målet er nu at finde ud af nøjagtigt, hvordan dette system fungerer og fungerer, og hvad er dets funktioner.\nFordøjelsessystemet er designet til at forsyne kroppen med næringsstoffer og komponenter og fjerne resterende fordøjelsesprodukter fra det. Fødevarer, der kommer ind i kroppen, knuses først af tænderne i mundhulen, derefter gennem spiserøret går det ind i maven, hvor det fordøjes, derefter i tyndtarmen under påvirkning af enzymer nedbrydes fordøjelsesprodukterne i separate komponenter, og i tyndtarmen dannes afføring (restfordøjelsesprodukter), som i sidste ende er udsat for evakuering fra kroppen.\nDet menneskelige fordøjelsessystem inkluderer organerne i mave-tarmkanalen samt hjælpeorganer som spytkirtler, bugspytkirtel, galdeblære, lever og meget mere. I fordøjelsessystemet sondres tre sektioner konventionelt. Den forreste del, der inkluderer organerne i mundhulen, svelget og spiserøret. Denne afdeling udfører slibning af mad, med andre ord mekanisk forarbejdning. Den midterste del inkluderer maven, tynde og store tarme, bugspytkirtel og lever. Her finder den kemiske behandling af fødevarer sted, absorptionen af næringsstoffer og dannelsen af resterende fordøjelsesprodukter. Det bageste afsnit inkluderer den kaudale del af endetarmen og udfører fjernelse af fæces fra kroppen.\nStrukturen af det menneskelige fordøjelsessystem: 1- Oralt hulrum; 2- Gane; 3 - Tunge; 4 - sprog; 5 - tænder; 6- spytkirtler; 7- Sublingual kirtel; 8- Submandibular kirtel; 9- Parotid kirtel; 10- farynx; 11 - spiserør; 12 - Lever; 13- galdeblære; 14- Fælles gallegang; 15 - mave; 16- bugspytkirtel; 17- bugspytkirtelkanal; 18 - tyndtarme; 19 - tolvfingertarmen; 20 - Jejunum; 21- Ileum; 22 - Tillæg; 23- Stor tarmtarme; 24 - Tværgående kolon; 25 - Stigende kolon; 26- Cecum; 27 - Synkende kolon; 28- Sigmoid kolon; 29 - rektum; 30- Anal hul.\nDen gennemsnitlige længde af fordøjelseskanalen hos en voksen er ca. 9-10 meter. Det indeholder følgende sektioner: mundhule (tænder, tunge, spytkirtler), svælg, spiserør, mave, tynd og tyndtarmen.\nMunden er den åbning, hvor mad kommer ind i kroppen. På ydersiden er det omgivet af læber, og indeni er tænder, tunge og spytkirtler. Det er inde i mundhulen, at mad hakkes med tænder, fugtes med spyt fra kirtlerne og skubbes med tungen ind i halsen.\nSvelynx er fordøjelsesrøret, der forbinder munden og spiserøret. Længden er ca. 10-12 cm. Inde i svelget, åndedrætsorganerne og fordøjelseskanalerne skærer sig derfor sammen, så fødevarer ikke kommer ind i lungerne under indtagelse, blokerer epiglottis indgangen til strubehovedet.\nSpiserøret er et element i fordøjelseskanalen, et musklerør, gennem hvilket mad fra svelget kommer ind i maven. Dens længde er cirka 25-30 cm. Den har en funktion til at skubbe den hakkede mad til maven uden yderligere omrøring eller rystelse.\nMaven er et muskelorgan placeret i venstre hypokondrium. Det fungerer som et reservoir for indtaget mad, producerer biologisk aktive komponenter, fordøjer og absorberer mad. Mavevolumen varierer fra 500 ml til 1 liter og i nogle tilfælde op til 4 liter.\nTyndtarmen er den del af fordøjelseskanalen, der er placeret mellem maven og tyktarmen. Her produceres enzymer, der sammen med enzymerne i bugspytkirtlen og galdeblæren nedbryder fordøjelsesprodukter i individuelle komponenter..\nTyktarmen er det lukkende element i fordøjelseskanalen, hvor vand absorberes og afføring dannes. Tarmens vægge er foret med slimhinderne for at lette bevægelsen af restprodukter i fordøjelseskanalen til at forlade kroppen.\nStrukturen i maven: 1- Esophagus; 2- Hjertesfinkter; 3 - Fundus i maven; 4- Kropen i maven; 5 - Stor krumning; 6- folder af slimhinden; 7- Sphincter af portvagteren; 8- Duodenum.\nProcessen med fordøjelse af fødevarer sker med deltagelse af et antal enzymer, der er indeholdt i saften fra nogle store kirtler. I mundhulen er der kanaler i spytkirtlerne, som udskiller spyt og fugter både mundhulen og fødevarer med det for at lette dets passage gennem spiserøret. Også i mundhulen med deltagelse af spyt-enzymer begynder fordøjelsen af kulhydrater. I tolvfingertarmen udskilles pancreasjuice og galden. Bugspytkirtelsaften indeholder bicarbonater og et antal enzymer, såsom trypsin, chymotrypsin, lipase, pancreasamylase og mere. Før der trænger ind i tarmen, akkumuleres galden i galdeblæren, og galdenzymer tillader opdeling af fedt i små fraktioner, hvilket fremskynder deres nedbrydning med lipase-enzymet.\nSpytkirtlerne er opdelt i små og store. Små findes i slimhinden i mundhulen og klassificeres efter placering (buccal, labial, lingual, molær og palatal) eller efter arten af udskillelsesprodukter (serøs, slim, blandet). Størrelsen af kirtlerne varierer fra 1 til 5 mm. De mest talrige blandt dem er de labiale og palatinske kirtler. Der er tre par store spytkirtler: parotis, submandibular og sublingual.\nBugspytkirtlen er et organ i fordøjelsessystemet, der udskiller bugspytkirtelsaft, som indeholder fordøjelsesenzymerne, der er nødvendige for at fordøje proteiner, fedt og kulhydrater. Kanalcellernes hovedpankreatiske stof indeholder bikarbonatanioner, som kan neutralisere surhedsgraden i fordøjelsesrester. Bukspytkirtelens holmeapparat producerer også hormonerne insulin, glucagon, somatostatin.\nGaldeblæren fungerer som et reservoir for den galle, der produceres af leveren. Det er placeret på leverens nedre overflade og er anatomisk en del af det. Den akkumulerede galle frigøres i tyndtarmen for at understøtte normal fordøjelse. Da galdeblæren i selve fordøjelsesprocessen ikke er nødvendig hele tiden, men kun periodisk, doserer galdeblæren sit indtag ved hjælp af galdekanaler og ventiler.\nLeveren er et af de få uparrede organer i den menneskelige krop, der udfører mange vitale funktioner. Inkluderet det er involveret i fordøjelsesprocesserne. Giver kroppens behov for glukose, omdanner forskellige energikilder (frie fedtsyrer, aminosyrer, glycerin, mælkesyre) til glukose. Leveren spiller også en vigtig rolle i afgiftning af toksiner, der kommer ind i kroppen med mad..\nLeverens struktur: 1- Leverens højre flamme; 2 - Lever vene; 3 - Åbning; 4 - venstre venstre del af leveren; 5- Leverarterie; 6- portvene; 7- fælles gallegang; 8- galdeblære. I- Blodens vej til hjertet; II - blod fra hjertet; III - Blodbane fra tarmene; IV- Gallevej til tarmen.\nMekanisk. Inkluderer hugge og skubbe mad;\nSekretorisk. Produktion af enzymer, fordøjelsesaft, spyt og galden;\nSugning. Assimilering af proteiner, fedt, kulhydrater, vitaminer, mineraler og vand;\nFremhævning. Udskillelse af fordøjelsesrester fra kroppen.\nI mundhulen, ved hjælp af tænder, tunge og spytkirtelsekretionsprodukt, foregår under tyggning den primære forarbejdning af mad, der består i knusning, blanding og fugtighed med spyt. I processen med at synke falder fødevarer i form af en klump gennem spiserøret ned i maven, hvor dens yderligere kemiske og mekaniske behandling finder sted. I maven ophobes mad, blandes med gastrisk juice, der indeholder syre, enzymer og fordøjelsesproteiner. Yderligere kommer mad, der allerede er i form af chyme (væskeindhold i maven) i små portioner, ind i tyndtarmen, hvor dens kemiske behandling fortsætter ved hjælp af galdeprodukter og udskillelsesprodukter i bugspytkirtlen og tarmkirtlerne. Her i tyndtarmen absorberes næringsstoffer i blodet. De fødevarekomponenter, der ikke er blevet absorberet, bevæger sig længere ind i tyktarmen, hvor de gennemgår nedbrydning under påvirkning af bakterier. I tyktarmen absorberes vand også, og derefter opstår dannelsen af resterende fordøjelsesprodukter, som ikke blev fordøjet eller absorberet af fæces. Sidstnævnte udskilles fra kroppen gennem anus under tarmbevægelser.\nStrukturen af bugspytkirtlen: 1 - Tilbehør til bugspytkirtlen; 2- Hovedkanalen i bugspytkirtlen; 3 - Hale i bugspytkirtlen; 4- bugspytkirtelens krop; 5 - bugspytkirtlen i nakken; 6- Krogformet proces; 7- Vater papilla; 8- Lille papilla; 9- Almindelig gallegang.\nDet menneskelige fordøjelsessystem er af ekstraordinær betydning for fitness og bodybuilding, men det er naturligvis ikke begrænset til dem. Ethvert indtag af næringsstoffer i kroppen, såsom proteiner, fedt, kulhydrater, vitaminer, mineraler og mere, sker netop gennem indtagelse gennem fordøjelsessystemet. Opnåelse af muskelgevinst eller vægttabsresultater afhænger også af fordøjelsessystemet. Dens struktur giver os mulighed for at forstå, hvilken vej mad går, hvilke funktioner der udføres af fordøjelsesorganerne, hvad der absorberes og hvad der udskilles fra kroppen osv. Ikke kun din atletiske præstation afhænger af fordøjelsessystemets helbred, men stort set al sundhed generelt.\nFordøjelse. Fordøjelsessystemets struktur og funktion\nBeskrivelse af præsentationen efter individuelle lysbilleder:\nFordøjelse. Strukturen og funktionerne i fordøjelsesorganerne Polyakova E.V., lærer i biologi, MBOU "Grafovskaya gymnasium" Grafovka, 2015\nI løbet af sit liv spiser en person i gennemsnit: 10 tusinde æg 5.000 brød 100 sække kartofler 3 tyre 2 rams Der er helt tilfældigt omkring 70 insekter, og kvinder er også næsten 4 kg. læbestift\nTarmtarmsbakterier danner nogle vitaminer, men bakterier producerer også giftige stoffer\nOralt hulrum Tygemusklerne er de stærkeste i vores krop og er i stand til at udvikle en indsats på op til 400 kg\nOralt hulrum Tungen deltager i fordøjelsesprocessen: dirigerer fødevarer til tænderne, blander den, flytter den til halsen for at synke, deltager i at bestemme smag og kvalitet af mad\nTænder emalje Dentin papirmasse Cement tandkød CUTTERS FANE SMÅ VÆRELSER STOR VÆRELSE\nSpytkirtler Når vi spiser kød, udskilles 1 ml. spyt, brød - 2 ml., kiks - 3 ml.\nSalivs sammensætning og funktioner Uorganiske stoffer Organiske stoffer 98-99% 1-2% Vand Amylaseenzym Klæbende stof Lysozym Opløsning af spytstoffer Delvis nedbrydning af stivelse til glukose Dannelse, vedhæftning af en madklump, lettelse af slukning Delvis ødelæggelse af bakterier\nDette er det organ, hvor fordøjelses- og luftvejene skærer hinanden. Brusk - epiglottis lukker indgangen til strubehovedet, uvulen lukker indgangen til nasopharynx ved indtagelse. svælg Pharynx Deltager i refleksindtagelse af mad.\nEsophagus esophagus er placeret mellem svælg og mave. Hos mennesker er spiserøret et muskulært rør, der er ca. 25 cm langt. Ved at reflekteres sammen, presser spiserørens vægge madklumpen ind i maven. Denne proces tager 6-8 sekunder..\nIvan Petrovich Pavlov (1849-1936) 10. december 1904 modtog Nobelprisen for sit arbejde med fordøjelsens fysiologi\nI Skt. Petersborg i 1935 blev verdens første monument for hunden - Pavlovs hund opført med påskriften "FRA EN GRATT FULL MENNESKER"\nMave 1 muskelag; 2 muskelag; 3 muskelag. Et forstørret afsnit af den menneskelige fordøjelseskanal efter spiserøret. V op til 2-3 liter. Den indre overflade har fold og er foret med kirtelepitel.\nMavesaftens sammensætning og egenskaber Uorganiske stoffer Organiske stoffer Vand Saltsyre Enzym pepsin Slim Opløser stoffer af mavesaft Dræber skadelige mikroorganismer, øger aktiviteten af enzymer Deltager i nedbrydningen af proteiner til aminosyrer Beskytter mavesvæggene mod fordøjelse og eksponering for saltsyre\nLængde 4,5-5m. Området tættest på maven er tolvfingertarmen. Kanalerne i bugspytkirtlen og galdekanalen strømmer ind i den. Tyndtarme Endelig fordøjelse af mad og optagelse af næringsstoffer i blodet.\nAbsorption Kompleks fysiologisk proces. Det er baseret på fænomenerne filtrering og diffusion. Villi øger sugeoverfladen. 2500 villi per cm2 Intestinal fold Intestinal villi Blodkar Mikroskopisk tarm villi Intestinal kirtler\nLængde 1,5 - 2 m Tyktarmen har ingen villi. Kirtlerne producerer slim. Ufordøjet mad forsvinder inden for 12 til 20 timer. Absorberet op til 95% af vand Kolon Appendiks Rectum Cecum\nHjemmearbejde 1. Læs side 173-183 (ekskl. Fordøjelseskirtlerne), besvar mundtligt spørgsmålene i slutningen af emnerne. 2. Udfyld tabellen "Struktur og funktion af fordøjelsessystemet" 3. Lav et krydsord på emnet: "Fordøjelse" ved hjælp af teksten i lærebogen på side 171-183. 4. Lav en præsentation “Diæt. Udsmykning af tallerkener og servering af bordet "," Forebyggelse af mave-tarmsygdomme "Bemærk: opgave nr. 3 og nr. 4 ved valg og anmodning af studerendes organer fungerer strukturelle træk\n"Reflekterende skærm" Det var svært... Jeg kunne... Nu ved jeg... Jeg lærte... Nu kan jeg... Jeg ville... Jeg vil prøve...\nPolyakova Elena Viktorovna E-mail 8238 05/14/2015\nMateriale nummer: 280032\nAlt materiale, der er lagt ud på webstedet, er oprettet af forfatterne af webstedet eller lagt ud af brugere af webstedet og præsenteres kun på webstedet til information. Ophavsretten til materialerne hører til deres respektive forfattere. Delvis eller komplet kopiering af webstedsmaterialer uden skriftlig tilladelse fra webstedets administration er forbudt! Den redaktionelle mening kan være anderledes end forfatterne.\nAnsvaret for løsning af eventuelle tvister angående selve materialet og deres indhold påtages af de brugere, der har indsendt materialet på webstedet. Webstedets redaktører er imidlertid klar til at yde al form for support til at løse eventuelle problemer, der er relateret til webstedets arbejde og indhold. Hvis du bemærker, at materialer bruges ulovligt på dette websted, skal du informere webstedsadministrationen om dette via feedbackformularen.\nDet menneskelige fordøjelses- og udskillelsessystem.\nDet menneskelige fordøjelsessystem forsyner kroppen med næringsstoffer. Fordøjelsessystemet er noget, uden hvilket stofskifte i den menneskelige krop er umulig, og derfor selve menneskekroppens liv.\nDet menneskelige fordøjelsessystem består af følgende organer:\nMundhulen er det sted, hvor den primære forarbejdning af mad finder sted: mad knuses ved at tygge, fugtigt med spyt og gennemgår primær fordøjelse - enzymer indeholdt i spyt nedbryder kulhydrater. Maden sluges derefter og ledes gennem svælg og spiserør ind i maven..\nMaven er en muskelsæk med relativt tykke vægge foret med kirtelvæv. Kirtlerne i maven udskiller mavesaft, der blandt andet indeholder saltsyre, der nedbryder proteiner. Efter maven passerer mad ind i tolvfingertarmen, hvor proteiner og kulhydrater fortsat nedbrydes, og også under påvirkning af galden, der leveres gennem kanalerne fra galdeblæren, nedbrydes fedt ned.\nI tyndtarmen stopper mad med at blive fordøjet, og processen med optagelse af næringsstoffer i blodet begynder. Yderligere passerer resterne af fordøjet mad ind i tyktarmen, hvor det ophobes, indtil yderligere udskillelse fra kroppen gennem endetarmen og anus.\nFordøjelseskirtler er kirtler, der producerer fordøjelsesenzymer til fordøjelse af mad. Fordøjelseskirtlerne inkluderer:\nKirtler i slimhinden i maven og tarmen\nDet menneskelige udskillelsessystem består ikke kun af nyrerne, der filtrerer og fjerner skadelige stoffer og overskydende vand fra kroppen. Denne proces involverer også lungerne, der fjerner kuldioxid fra blodet udenfor samt svedkirtler, som sammen med sved fjerner toksiner og salte..\nFra nyrerne strømmer urinen gennem urinlederne ind i blæren, som, når den er fyldt, tømmes gennem urinvej (urinrør).\nTabelstruktur og funktion af fordøjelsessystemet\nFormålet med lektionen: at kende planen for fordøjelsessystemets struktur og funktion, mundhulen og dens organer, placering af svelget, spiserøret, maven, topografien i tynde og tyndtarmen, sammensætningen af juice, enzymens funktioner, for at kunne vise organer og deres afdelinger på borde, dummies, tabletter.\nPlan for indlæring af nyt materiale\n1. Næringsstoffer, fødevaresammensætning\n2. Betydningen af fordøjelsessystemet\n3. Egenskaber ved strukturen i organerne i fordøjelsessystemet. Skal\n4. Peritoneumets struktur\n5. Parenchymale organer\n6. Oralt hulrum og dets organer (tænder, tunge, spytkirtler)\n7. Strukturen og betydningen af svelget, spiserøret\n8. Strukturen og betydningen af maven\n9. Tyndtarms struktur og betydning\n10. struktur og betydning af tyktarmen\nFor kroppens vitale aktivitet skal organisk stof - proteiner, fedt, kulhydrater komme fra det ydre miljø med mad og gennemgå mekanisk og kemisk forarbejdning, så polymererne bliver til monomerer.\n1. Mekanisk funktion er forbundet med slibning, omrøring, bevægelse langs fordøjelseskanalen og udskillelse af ikke-absorberede produkter fra kroppen.\n2. Den sekretoriske funktion er forbundet med dannelsen af fordøjelsessafter, sekretioner - spyt, mave, bugspytkirtel, tarm, galden, hvor der er meget vand til blødgøring, flydende mad og overfører stofferne deri i en opløst tilstand. Fordøjelseskirtlerne udskiller ca. 8-10 liter juice om dagen.\n3. Enzymatisk funktion Digestive juice indeholder proteiner - enzymer, biologiske katalysatorer. De nedbryder polymerer til monomerer. Enzymer har streng specificitet, dvs. at hvert enzym nedbryder visse næringsstoffer. For eksempel nedbryder pepsin og trypsin kun proteiner.Enzymer er kun aktive under strengt definerede miljøbetingelser (surhed, temperatur). Syreholdigt medium - mindre end 7, alkalisk - mere end 7.\n4. Bakteriedræbende funktion I fordøjelsessafterne er stoffer, der kan dræbe patogene bakterier (spytlysozym, saltsyre i gastrisk juice).\n5. Absorptionsfunktion - gennem slimhindens epitel fra lumen i fordøjelseskanalen kommer monomerer ind i blodet og lymfen på grund af diffusion og aktiv absorption Diffusion er bevægelse af stoffer fra opløsninger med en højere koncentration til opløsninger med en lavere koncentration. Aktiv absorption - processen med at transportere stoffer gennem cellemembraner specielle bæreproteiner.\nFunktioner ved strukturen i organerne i fordøjelsessystemet\nTarmens videnskab kaldes splanchnology. I fordøjelsessystemet er organerne hule (rørformede) og parenkymale (kirtelformede) organer. Hule organer har et hulrum inde, væggens struktur er meget ens. Dette er organer: svælg, spiserør, mave, tyndtarmen, tyktarmen. Parenchymale organer opbygget af kirtelvæv - parenchyma: store spytkirtler, lever, bugspytkirtel. Tungen (slim-muskulært organ) og tænderne (lavet af hårdt væv) har en bestemt struktur. Væggen i hule organer består af tre membraner: slim, muskuløs og serøs (eller eventyrlig).\nEpitelens slimhinde, der forer organets indre overflade. Det kan være enkeltlag eller flerlag i munden, svelget, spiserøret. Enkelt lag i maven og tarmen. På grund af den lille tykkelse af epitelet er kar synlige gennem det, slimhinden har en lyserosa farve. Epitelcellernes levetid er kort. De dør hurtigt af, og i stedet vises der straks nye, der stammer fra basalceller. Sidstnævnte er placeret på kældermembranen af epitelet..\nFig. 24 Strukturen af spiserørsvæggen\n1 - slimhinde; 2 - submucosa; 3 - det cirkulære lag af den muskulære membran; 4 - det langsgående lag af den muskulære membran; 5 - adventitia\nSlimhinden indeholder adskillige kirtler, der kan udskille enten slim eller sekretioner, der er nødvendige for kemisk behandling af mad.\nMorfofunktionelle træk ved bughinden\nBughulen, cavitas abdominis, er den største af kroppens hulrum. Det er et rum afgrænset af muskler og foret med en intra-abdominal fascia. Vægge: membran - top; en antero-lateral gruppe af magemuskler - for- og sider; lændehvirvelsøjlen med tilstødende psoas hovedmuskel og firkantet lænde muskel - bag; indre vægge i det store og små bækken samt musklerne i perineum - nedenfra.\nBughinden, bukhinden, - foringen af den indvendige overflade af mavevæggen kaldes parietal (parietal), og de dækningsorganer, der er placeret i dette hulrum - visceral. Bukhuden dækker organer på forskellige måder: det intraperitoneale organ dækkes af bukhulen fra alle sider. har oftere et mesenteri, der fastgør dem til bagvæggen i bughulen. De er mobile: mave, tyndtarmen (med undtagelse af tolvfingertarmen), cecum, vermiform appendiks, tværgående kolon, sigmoid kolon, øvre endetarm, milt.. Mesoperitoneal position - organet er dækket af bukhulen på tre sider: stigende og faldende kolon, lever, livmoder. Ekstraperitoneal position organet er dækket af bukhinden på kun den ene side. Disse organer er immobile: tolvfingertarmen, bugspytkirtlen, nyrerne og binyrerne, urinlederne.\nParietal peritoneum passerer ind i den viscerale peritoneum uden afbrydelse. Som et resultat dannes et lukket spaltelignende rum, der kaldes peritonealhulen, fyldt med 20-30 ml serøs væske. Hos kvinder kommunikerer den peritoneale kavitet med det ydre miljø gennem lumen i æggelederne. En stigende infektion er mulig..\nBukhulen danner ligamenter, mesenteri, omentum, folder. De peritoneale ledbånd passerer fra det ene organ til det andet: leverens koronar- og seglbånd med hjælp fra hvilket dette organ er fæstnet til membranen.\nMesenteriet er en duplikation af bughinden, der forbinder organet med den bageste væg i bughulen. Det er karene og nerverne, der fodrer og inderverer organet. Alle organer placeret intraperitonealt har dem og danner deres eget mesenteri. De største er mesenteriet i den lille og tværgående kolon. Det er farligt at dreje dem - tarmvolvulus.\nOmentums: lille af to peritoneale ark og store af fire peritoneale ark. Fedtvæv mellem bladene.\nDe består af selve kirtelvævet - parenchymen og bindevævet - stroma. I stroma er kar og nerver, der fodrer organets sekretoriske celler. Fra kirtelvævet kommer hemmeligheden ind i spaltningskanalens lumen gennem udskillelseskanalerne.\nStrukturen i mundhulen.\nFordøjelsessystemet begynder med mundhulen, cavitas oris, stomi fra to afdelinger: mundens vestibule og dens eget mundhul.\nFig. 25 Oralt hulrum:\n1 - underlæbe; 2 - tandkød i underkæben; 3 - underkæbenens tænder; 4 - palatin mandel; 5 - kind (skåret); 6 - palatine-pharyngeal bue; 7 - palatin-lingual bue; 8 - blød gane; 9 - hård gane; 10 - overkæbe tænder; 11 - tandkød i overkæben; 12 - øverste læbe frenulum; 13 - overlæbe; 14 - palatin sutur; 15 - uvula; 16 - hals; 17 - tungen rejser sig og forhindrer, at madklumpen kommer ind i oropharynx i nasopharynx og næsehulen.\nFra den bløde gane til siderne og nedad er der to par buer: palatine-lingual (anterior) og palatopharyngeal (posterior). Slimhindebuer med muskler med samme navn. Mellem dem, på hver side, er der en depression, hvor palatin mandlen befinder sig, tonsilla palatina. Betændelse tonsillitis.\nTænderne og tungen er placeret i munden. Kanalerne i spytkirtlerne åbner også ind i den. I mundhulen er mad i gennemsnit 10-20 sek.\nI de alveolære celler i under- og overkæberne er tænder, tandpleje, mælk eller permanent. Mælketænder forekommer fra 6 til 7 måneders levevis. Ved 2 års alder har et barn 20 mælketænder. Formlen for vækst af mælketænder er n - 4. Fra 6 til 7 år gammel begynder udskiftningen af mælketænder med permanente tænder, den slutter med 13-15 år. Fra 17 til 25 vokser visdomstænder (de sidste store jeksler). En voksen har 32 permanente tænder.\nDer er fire typer tænder: forænder, hjørnetænder, små og store jeksler.\npå hver kæbe\npå øverste 3, på bunden 2\nForænderne bider af maden, hjørnetænderne holder, de oprindelige slibes med deres knolde\nTandoverflader: lingual, buccal, labial, tyggelse med knolde, i kontakt mellem tænderne.\nTænder udfører funktionerne af at gribe og hakke mad, bidrage til renhed og eufoni af tale.\nMed lukkede kæber fylder tungen, lingua (græsk - glans) fuldstændigt mundhulen. Det er et slim-muskuløst organ fastgjort til mundbunden. Dele af tungen: tip-tip, body og root, der fastgøres til hyoidbenet. Den øverste overflade af ryggen på den langs midtlinjen er der en langsgående rille. Ved rodens tunge er den lingual mandel, tonsilia lingualis. Tungen er dækket med en slimhinde med papilla af tungen. De bestemmer fødevarernes kvalitet - smag, temperatur. Fem typer papiller: filiform, konisk, bladformet, svampeformet og rillet. Filiforme og kegleformede papiller er ansvarlige for generel følsomhed, svampe, rillede og bladformede - for gustatory.\nFig. 26 Tungens muskler:\n1 - tungens rod; 2 - tungens krop; 3 - spidsen af tungen; 4 - underkæbe; 5 - hakesprogede muskler; 6 - nedre langsgående muskel i tungen; 7 - maxillær-hyoid muskel; 8 - hyoidbenet; 9 - hyoid-lingual muskel; 10 - styloid muskel\nLugten af mad spiller en vigtig rolle i opfattelsen af smagen af mad. Derfor går smagen tabt med en kraftig forkølelse..\nTungens knoglemuskler inkluderer:\n- hakesprogede muskler (trækker tungen nedad og fremad);\n- hyoid-lingual muskel (udfører bevægelser ned og tilbage);\n- styloid muskel (ensidig sammentrækning får tungen til at bevæge sig til den ene eller den anden side; med bilateral sammentrækning trækker den organet tilbage og op).\nDine egne muskler inkluderer:\n- øvre og nedre langsgående (sørger for forkortelse og bøjning af tungen i forskellige retninger);\n- tværgående (reducerer bredden, de øverste bundter folder tungen i et rør);\n- lodret (gør tungen bredere og flad).\nMusklerne er placeret i tre indbyrdes vinkelrette retninger, sammenflettet med hinanden og med bundter af knoglemuskler.\nSpytkirtlerne er opdelt i størrelse i store (store) og små. Kanalerne i tre par store spytkirtler åbner ind i mundhulen.Dette er de parotide, sublinguale og submandibulære kirtler, og der er mange små spytkirtler afhængigt af placeringen af slimhinden: palatin, labial, lingual, buccal og gingival. Store spytkirtler producerer kun spyt under fordøjelsen, små fungerer i hvile og holder konstant mundhulen i mundhulen i en fugtig tilstand. I henhold til sammensætningen af den udskilte sekretion er spytkirtlerne opdelt i protein, slim og blandet. Den parotid spytkirtel udskiller en væske rig på protein. Slimhinderne inkluderer de palatinske lingual spytkirtler. Blandede spytkirtler er de sublinguale, submandibulære, labiale og bukkale kirtler.\nProcesser forekommer i mundhulen\n2) mekanisk forarbejdning af fødevarer (slibning);\n3) befugtning af mad med spyt;\n4) at smage mad;\n6) delvis fordøjelse af kulhydrater (på grund af tilstedeværelsen af enzymer i spyt);\n10) stemmedannelse (stemmenes klang afhænger i vid udstrækning af positionen af tungen, læber, kinder, blød gane).\nI.P. Pavlovs rolle i studiet af spytmekanismerne.\nStuderede fysiologi for fordøjelse af I.P. Pavlov anvender metoderne:\n- fistular - bragt kanalen fra den parotis spytkirtel ud,\n- isoleret ventrikel - udskær en lille ventrikel i maven, hvorved blodforsyning og innervering bevares,\n- spiserør - skæring af spiserøret for at få klar mavesaft.\nSvelget, svelget, er et tragtformet organ, i hvilket mad tygges og fugtet med spyt kommer ind fra mundhulen. Dette organ er fastgjort til bunden af kraniet og passerer ind i spiserøret på niveau med den syvende cervikale rygvirvel. I gennemsnit er svelget længde 12-14 cm. Skæringspunktet mellem fordøjelses- og luftvejene udføres i det. De laterale dele af organet grænser op til det neurovaskulære bundt i nakken, som inkluderer den almindelige carotisarterie, indre vugularvene og vagusnerven.\nI henhold til placeringen af svelget skelnes der tre dele i det:\n1) nasal (nasopharynx), 2) oral (oropharynx), 3) laryngeal (hypopharynx)\nSvælgens vægge: øvre (hvælv), posterior, forreste og to laterale.\n-palatine tonsil, tonsilla palatina (damprum), der er placeret mellem de to palatine buer;\n-tubal mandel, tonsilla tubaria (damprum), er placeret nær udgangen til svelget i auditive røret; - den flersproget mandil, tonsilla lingualis (uparret), ligger ved tungen;\n-svelget mandel, tonsilla pharyngealis, seu adenoida (uparret), - på overvæggen i svelget.\nStørrelsen af mandlerne aftager med alderen, indtil de forsvinder helt (atrofi). Hos en voksen er det kun de palatine mandler, der forbliver tydeligt synlige..\n1 - hård gane; 2 - pharyngeal åbning af auditive rør; 3 - svælg mandel; 4 - blød gane; 5 - uvula; 6 - palatin mandel; 7 - palatine-pharyngeal bue; 8 - oropharynx; 9 - epiglottis; 10 - spiserør; 11 - luftrør; 12 - strubehoved; 13 - flersproget mandel; 14 - palatin-lingual bue; 15 - tubal mandel; 16 - næsehulen\nUnder slimhinden er et lag bindevæv kaldet den svælg-basilar fascia. Takket være hende fastgør svelget sig til bunden af kraniet..\n1) muskler - kompressorer eller konstriktorer: øvre, midterste og nedre;\n2) muskler, der løfter svelget: stilopharyngeal og palatopharyngeal; de ligger i længderetningen.\nUdvendigt er svelget dækket med adventitia, der begrænser organets mobilitet.Farynx beskytter kroppen mod penetrering af patogene bakterier og vira. Fra siderne ligger vagusnerverne ved siden af den, som sammenflettes med hinanden danner plexus.\nSpiserøret har tre indsnævringer:\n1) svælg, placeret på overgangsstedet for svelget til spiserøret;\n2) bronchial i stedet for dets kontakt med venstre hovedbronkus;\n3) membran - i området med øsofageal åbning af membranen..\nMembraner: slim, muskuløs og eventyrlysten. Slimhinden i flerlags ikke-keratiniserende epitel danner adskillige langsgående folder, som tillader spiserøret at ekspandere, når madbolussen skrider frem.\nDen muskulære membran i den øverste del af spiserøret er lavet af stribet muskelvæv. I den midterste tredjedel går glatte muskelceller sammen og i den nedre del helt glat muskelvæv. Muskellag: ydre - langsgående og indvendige - cirkulære.\nDen ydre skal i de cervikale og thorakale dele af adventitia, og i abdominal del - den serøse membran - bughinden.\nMaven, ventriculus (græsk - gaster) er et hult muskelorgan placeret i bughulen i venstre hypokondrium. Formen på maven er individuel og afhænger af kropstypen. Derudover for den samme person ændres det afhængigt af opfyldelsesgraden. Magenes kapacitet hos en voksen varierer fra 1,5 til 4 liter.\nGastrisk juice sammensætning.\nSurhedsgraden af gastrisk juice (pH) ved spidsen for fordøjelsen er 0,8-1,5; i hvile - 6. Derfor er det under fordøjelsen et stærkt surt miljø. Mavesaften indeholder vand (99 - 99,5%), organiske og uorganiske stoffer.\nOrganisk stof er hovedsageligt repræsenteret af forskellige enzymer og mucin. Sidstnævnte produceres af slimceller og bidrager til bedre indkapsling af partikler i fødevarer, beskytter slimhinden mod virkningerne af aggressive faktorer af gastrisk juice på det.\nDet vigtigste enzym i gastrisk juice er pepsin. Det produceres af hovedcellerne i form af det inaktive proenzym pepsinogen. Under påvirkning af saltsyre af gastrisk juice og luft, der er lokaliseret i bundregionen, spaltes en bestemt aminosyresekvens fra pepsinogen, og det bliver et aktivt enzym, der er i stand til at katalysere reaktionerne ved hydrolyse (nedbrydning) af proteiner. Pepsinaktivitet observeres kun i et stærkt surt miljø (pH 1 - 2). Pepsin bryder bindinger mellem to tilstødende aminosyrer (peptidbindinger). Som et resultat er proteinmolekylet opdelt i flere molekyler med mindre størrelse og masse (i polypeptider). De har imidlertid endnu ikke evnen til at passere gennem epitelet i mave-tarmkanalen (GIT) og blive absorberet i blodet. Deres yderligere fordøjelse forekommer i tyndtarmen. Det skal nævnes, at 1 g pepsin i 2 timer er i stand til at hydrolysere 50 kg ægalbumin, hvorved 100 000 liter mælk knuses.\nDet vigtigste enzym er pepsin, men gastrisk juice indeholder andre enzymer. For eksempel gastrixin og rennin, som også er enzymer, der nedbryder proteiner. Den første af dem er aktiv ved moderat surhed af gastrisk juice (pH 3,2-3,5); det andet - i et svagt surt miljø, med et surhedsniveau tæt på neutralt (pH 5-6). Gastrisk lipase nedbryder fedt, men dens aktivitet er ubetydelig. Renin og gastrisk lipase er mest aktive hos spædbørn. De fermenterer hydrolyse af proteiner og fedt i modermælken, hvilket letter det nærneutrale miljø i spædbørnens gastriske juice (pH ca. 6).\nMotorisk funktion af maven\nTakket være sammentrækningerne i muskelmembranen blandes mad i maven, behandles med mavejuice og passerer ind i tyndtarmen. Tildel toniske og peristaltiske sammentrækninger. Tonic sammentrækninger justerer maven til mængden af modtaget mad, mens peristaltiske sammentrækninger er nødvendige for at blande og evakuere indholdet. Den sidstnævnte proces finder sted gradvist. Chyme passerer ind i tolvfingertarmen i portioner, da saltsyren indeholdt i madresten neutraliseres af hemmeligheder i leveren, bugspytkirtlen og tarmsaft. Først derefter åbnes pylorsfinkteren for den næste portion. Muskelbevægelser i den modsatte retning observeres, når man spiser mad af dårlig kvalitet, tilstedeværelsen af en stor mængde aggressive stoffer, der irriterer slimhinden. Resultatet er en gag refleks. Mad i den menneskelige mave er fra 1,5 - 2 til 10 timer, afhængigt af dets kemiske sammensætning og konsistens.\nDerudover er der såkaldte sultkontraktioner, som observeres i tom mave med en bestemt frekvens. Det menes, at de er involveret i dannelsen af sult..\n2) mekanisk bearbejdning af fødevaremasser (blanding);\n3) denaturering af proteiner under påvirkning af saltsyre;\n4) fordøjelsen af proteiner under påvirkning af pepsin;\n6) bakteriedræbende behandling af mad med saltsyre;\n7) dannelse af chyme (madsvin);\n8) omdannelse af jern til let absorberede former og syntese af slottets indre faktor - antianemisk funktion;\n9) Fremskridt af chymen ind i tyndtarmen.\nVærker af I.P. Pavlov til undersøgelse af fordøjelse i maven.\nDet mest værdifulde arbejde med undersøgelsen af fordøjelsen blev udført af den store russiske videnskabsmand I.P. Pavlov. For sit arbejde på dette område i 1904 blev han tildelt Nobelprisen.\nPavlov identificerede tre hovedfaser af gastrisk syresekretion:\n1) den cerebrale fase, hvor der er frigivelse af appetitlig gastrisk juice i udseendet, lugten af mad eller dens tilstedeværelse i mundhulen; den kvalitative og kvantitative sammensætning af mavesaft i denne fase afhænger ikke af fødevarens type og mængde;\n2) gastrisk fase, når udskillelsen af juice sker under fordøjelsen af mad i maven; den kvalitative og kvantitative sammensætning af saften i denne fase afhænger direkte af typen og mængden af mad;\n3) tarmfasen, som tilvejebringes af indflydelse af tarmreceptorer på mavekirtlerne; stimulering af gastriske kirtler sker som et resultat af indtagelse af utilstrækkelig fysisk og kemisk behandlet kym i tolvfingertarmen, hvilket gør det muligt at foretage de nødvendige tilpasninger til gastrisk sekretion. Regulering af maveaktivitet forekommer på grund af nervøse og humorale mekanismer. Det parasympatiske nervesystem øger sekretionen af mavekirtlerne og den motoriske aktivitet af muskelmembranen, den sympatiske har den modsatte virkning. Humoral regulering består i at ændre mængden af juice, der udskilles under påvirkning af forskellige kemikalier. Glukose og aminosyrer absorberet i blodet reducerer sekretionen. Stoffer, der øger sekretionen af gastrisk juice, er gastrin, histamin. De produceres af cellerne i maveforingen. Stoffer såsom sekretin og cholecystokinin hæmmer sekretion. Mængden og kvaliteten af juice afhænger også af arten af den mad, der er taget. For eksempel, når man spiser proteinfødevarer, øges mængden af pepsin, saltsyre.\nTarmen er opdelt i: tynd og tyk. Længden af tyndtarmen er 5-7 m, diameteren er 2,5-4,5 cm, intestinum tenue (græsk - enteron). Opdeling af tyndtarmen: tolvfingertarmen, jejunum og ileum.\n1. Slimhinden er foret med et enkeltlags prismatisk epitel. Det danner villi, hvorpå mikrovilli og folder findes. De øger tarmens samlede areal. Foldene er cirkulære langs hele tyndtarms længden, en langsgående i den faldende del af tolvfingertarmen. Slimhinden har en fløjlsagtig udseende. Villi kan lide digitale udvækst op til 1 mm høje. Der er 10-15 af dem pr. 1 mm. I midten af villi er der blodkapillærer omkring lymfekapillæren, i hvilke næringsstoffer optages: i blodkapillærerne - vand, kulhydrater og aminosyrer; ind i lymfekapillærfedt. Microvilli - udvækst af epitelceller, der øger tarmens overfladeareal.\n2. Den muskulære membran i to lag (langsgående og cirkulære) af glatte muskelfibre. De udfører muskelsammentrækninger:\na) pendulbevægelser, der blander madsvin - kym med fordøjelsessafter.\nb) peristaltiske sammentrækninger flytter chymet ind i de nedre tarme. Villi'erne reduceres også, hvilket accelererer absorptionen af næringsstoffer.\nDen del af den mad, der ikke er blevet absorberet, passerer ind i tyktarmen ved peristaltiske sammentrækninger i tyndtarmenes muskler.\n3. Serøs, den ydre membran dækker tolvfingertarmen ekstraperitonealt, de resterende dele intraperitonealt (fra alle sider). Jejunum og ileum er ophængt fra mesenteriet, der strækker sig fra den bageste abdominalvæg. det. Blod og lymfekar og nerver passerer gennem mesenteriet (tarmvolvulus er farligt)\nKirtlerne i slimhinden i tyndtarmen producerer tarmsaft, et alkalisk medium op til 2,5 liter pr. Dag. Saften er rig på fordøjelsesenzymer, der er mere end 20 af dem, de virker på alle næringsstoffer, og den endelige opdeling af næringsstoffer til monomerer finder sted.\na) Amylolytiske enzymer - amylase, lactase, sucrase, maltase nedbryder kulhydrater.\nb) Lipolytiske enzymer lipase, phospholipase, emulgerede galdefedt nedbrydes til glycerol og fedtsyrer.\nc) Proteolytiske enzymer erepsin, aminopeptidase nedbryder proteiner.\nI tarmen er der enzymenzymer enterokinase fremmer omdannelsen af inaktiv trypsinogen af pancreasjuice til aktiv trypsin.\nI tyndtarmen forekommer hulrum og parietal (membran) fordøjelse. Fordøjelse i hulrum forekommer i tarmens lumen, næringsstoffer interagerer med juiceens enzymer\nParietal fordøjelse finder sted med deltagelse af enzymer på villi og mikrovilli ved kontakt med chym.\nRegulering af separering af tarmsaft\nAdskillelsen af juice foregår på en neuro-humoral måde takket være virkningen af de sympatiske og parasympatiske systemer. Parasympatiske nervefibre aktiverer dens sekretion og peristaltis, og sympatiske har en hæmmende virkning. Hormoner - adrenalin og noradrenalin - hæmmer sekretion og motoriske færdigheder; acetylcholin - stimulere.\nSaftens sammensætning afhænger af den kemiske sammensætning af fødevaren. En kulhydratdiæt ledsages af en stigning i koncentrationen af enzymer, der nedbryder sukker. Fedme fødevarer medfører en stigning i lipaseaktivitet.\nBetydningen af tyndtarmen\nTre juice virker på madrideri: galden, bugspytkirtelsaft og tarmsaft, så næringsstoffer omdannes til monomerer og absorberes i blodet og lymfen. Ufordøjet chym kommer ind i tyktarmen.\nProcesserne forekommer i tyndtarmen:\n1). blanding af chyme;\n2). emulgering af fedt ved galdens virkning;\n3). fordøjelse af proteiner, fedt og kulhydrater under påvirkning af enzymer indeholdt i tarm- og bugspytkirtelsaft;\n4). absorption af vand, næringsstoffer, vitaminer og mineralske salte;\nfem). bakteriedræbende behandling af mad på grund af lymfoide formationer af slimhinden;\n6). evakuering af ufordøjede stoffer i tyktarmen.\nStrukturen af tyktarmen\nIleum åbner ind i blindtarmen, når det strømmer ind i det, er der en ileocecal kanal og en ventil, der forhindrer bevægelse bagud i tarmindholdet\n1. Cecum, caecum, er placeret i højre ileal region i form af en pose 6 - 12 cm lang, appendix (appendiks), appendix vermiformis, afgår fra det. Længden af processen er i gennemsnit 7-9 cm, placeret posteriort og nedad fra ileum. Appendiksens hulrum er fyldt med slim. Processens væg indeholder lymfoide formationer, der spiller en rolle i dannelsen af immunitet.\n2. Colon, colon - den længste del af colon har sektioner: stigende colon ascendens, tværgående colon transversum, faldende colon colon og sigmoid colon sigmoideum.\na). Den stigende kolon er placeret i højre laterale side af bughulen, når leveren og danner levervinklen\nb) Den tværgående kolon er placeret vandret mellem navlen og xiphoid-processen i det øverste mavehulrum og er meget mobil, når milten og danner miltvinklen\nc). Det faldende kolon er placeret i venstre halvdel af bughulen, falder lodret nedad.\nd) S-formet sigmoid kolon når ileal kammen, fortsætter ind i endetarmen.\n3. Endetarmen, endetarmen (græsk proctos), 15 - 20 cm lang, er placeret i bækkenhulen. I form er den ikke retlinet, men danner to bøjninger placeret i det sagittale plan: sakral og perineale. Dele af endetarmen - den øverste ekspanderede ampullar, den nedre indsnævrede - anus, analkanalen, der slutter med anus med anus. Betændelse i endetarmen, proctitis og peri-rektal væv, paraproctitis\n1. Slimhinden i tyktarmen har halvmåne folder, ingen villi, mange dybe og brede krypter (fordybelser), kirtler, deres hemmelighed indeholder ikke enzymer, meget slim til dannelse af fæces, epitelet er enkeltlags cylindrisk. I endetarmen, i det øvre afsnit, er det først flerlags flad ikke-keratiniserende og i den laveste flerlags flade keratinering. Der er mange enkelte follikler i det submukosale lag, og i analkanalen er der en hæmorroidal venøs plexus, hvis udvidelse fører til hæmorroider. I analkanalen er der 5-8 langsgående folder - anal søjler, mellem dem anal bihuler. I den øverste del af ampullar-delen, måne, tværgående folder\n2. Den muskulære membran i tyktarmen har to retninger af muskelfibre: cirkulær og langsgående i form af tre fortykkede bånd, der er kortere end tarmen, dannes gaustra-tarmudvidelse I endetarmen dannes cirkulære fibre sfinkter. Den første dannes af glatte muskler, og dens sammentrækninger forekommer ufrivilligt. Den anden sfinkter, den eksterne, består af striberede muskler og er musklerne i perineum. Dets forkortelser er vilkårlige. Sphincters fanger gas og afføring i tarmlumumenet. I endetarmen er det ydre lag kontinuerligt uden bånd\n3. Ydre membran i tyktarmen, bukhule og adventitia. Peritoneum dækket\na) fra alle sider: blind, tværgående colon, sigmoid colon og den øverste tredjedel af endetarmen;\nb) den stigende og faldende kolon og den midterste tredjedel af endetarmen er dækket af bukhulen på tre sider og bagfra af adventitia;\nc) den anale del af endetarmen er dækket med adventitia.\nDen ydre skal har omental udvækst fyldt med gult fedtvæv\nDer er mange forskellige typer tarmbakterier i tyktarmen, op til 400 arter\n1. Bakterier syntetiserer gruppe vitaminer (K, B)\n2. Beskyt mod patogene mikroorganismer\n3. De fordøjer stoffer, der ikke er nedbrudt af enzymerne i fordøjelsessafterne - plantefiber\n4. Deltager i dannelsen af fæces (150-200 g pr. Dag) farvet med galdepigmenter. Cal - copros\n5. Bakterier producerer stoffer, der er giftige for kroppen: hydrogensulfid, indol, skatol, der trænger ind i blodbanen og gøres uskadelige i leveren.\n6. I tyktarmen finder den endelige absorption af vand og mineralsalte sted.\n7. Ikke-absorberede fødevarepartikler, bakterier ca. 430 milliarder, løsrevet epitel i mave-tarmkanalen, vand (op til 150 ml) fjernes med fæces.\nNår du udfylder rektum, øges trykket til 49-50 cm vandsøjle. der er en trang til at affæle. Sammentrækning af musklerne i bækkenbundet hjælper med at evakuere indholdet i endetarmen. Mavemusklerne øger det intra-abdominale tryk, hvilket også hjælper med at udvise fæces (fødevarer, der skal fjernes fra kroppen). Sphincters i endetarmen slapper af, og fæces fjernes fra kroppen. Defekation foregår som en vilkårlig handling. Ved en betydelig fyldning af endetarmen bliver den ufrivillig (især hos små børn op til ca. to år gamle). Det ufrivillige defekationscenter af refleksen er placeret i rygmarvsdelene.\nMange er interesseret i, hvad medicin tynder galden i galdeblæren. For at forstå dette skal du vide, hvilken slags organ det er.\nDen menneskelige lever er virkelig et multitasking-organ. Det har over 70 forskellige funktioner. Måske skyldes det arbejdsbyrden, at leveren er den eneste kirtel, der har evnen til at regenerere.\nInkubationsperioden for rotavirusinfektion\nNormal størrelse af galdeblæren ved hjælp af ultralyd


Du er her: AU Om AU Årsfest Tidligere årsfester Årsfest 2006 Tale ved Lauritz B. Holm-Nielsen\nÆrede gæster, kære minister, bestyrelse, kolleger, samarbejdspartnere og studerende – mine damer og herrer.\nDet er godt at se tilbage på det år, der er gået på Aarhus Universitet, der til daglig danner rammen som arbejdsplads for flere tusinde ansatte og mange flere studerende. Gøre status og se frem mod de kommende år.\nÅret er fløjet af sted. Globaliseringen og vidensamfundet er for alvor blevet en del af den danske hverdag. Det bringer universiteterne i medierne dagligt, og sektoren står højt på den politiske dagsorden. Jeg tør godt sige, at det seneste år har været særligt begivenhedsrigt for Aarhus Universitet, og lad mig bare komme med forudsigelsen for de kommende år - de bliver udfordrende! For samfundet og universiteterne er ved at indgå en ”new deal”.\nI de næste år vil Aarhus Universitet opleve en vækst, der kun kan sammenlignes med væksten i slutningen af 60’erne og begyndelsen af 70’erne. Universitetet vil vokse ud over bygrænsen og ændre sig fra at være et universitet i Århus by til at være et landsdækkende universitet. Det nye Aarhus Universitet vil bygge på universitetets internationale anerkendelse, og det vil udvikle sig til et uddannelses- og videncenter med en medarbejderstab på ca. 6000 årsværk og med kapacitet til 30.000 studerende og mindst 2.000 ph.d.-studerende. Det nye Aarhus Universitet vil levere forskning af højeste internationale kvalitet med et volumen, der svarer til cirka en fjerdedel af den samlede offentlige forskning i Danmark.\nDenne vækst skyldes to ting, der på samme tid ændrer det danske universitetslandskab markant, og hvor Aarhus Universitet skal spille en helt central rolle:\nFor det første - En erkendelse af, at uden investeringer i forskning og uddannelse på internationalt niveau og i et omfang, der kan sammenlignes med de lande, som Danmark konkurrerer med, kan velfærdssamfundet ikke opretholdes i fremtiden;\nOg - for det andet er det en forudsætning for en effektiv udnyttelse af de nye ressourcer, der nu kommer, at den institutionelle organisering er rationel og præget af stærke, internationalt orienterede fagmiljøer og med gode muligheder for at overskride faggrænserne.\nDerfor har universitetet meget store forventninger til den proces, der nu er i gang. Det nye Aarhus Universitet vil på sigt få fuld faglig bredde inden for såvel fri grundforskning som efterspørgselsdreven anvendt forskning.\nDen europæiske universitetstradition bygger på en række væsentlige principper. Aarhus Universitet vedkender sig disse, og ingen må være i tvivl om, at den fri og uafhængige forskning er grundlaget for alt, hvad universitetet foretager sig. Det nye Aarhus Universitet vil levere viden og kandidater til samfundet, hvor udgangspunktet altid vil være en kompromisløs søgen efter det bedste.\nAarhus Universitet kan snart, som Jens Bigum har nævnt, byde Danmarks Miljøundersøgelser, Danmarks Jordbrugsforskning og gerne også Handelshøjskolen i Århus velkommen. Det nye Aarhus Universitet vil, med bredde og styrke, åbent samarbejde og konkurrere med de bedste og indgår gerne i strategiske alliancer på betydningsfulde områder med andre danske og udenlandske universiteter.\nDenne optimisme, som jeg på vegne af universitetet udtrykker for fremtiden, bygger på, at Aarhus Universitet allerede i dag leverer fremragende resultater. Universitetet har også i år skabt ny forståelse, stillet nye spørgsmål, og i det hele taget leveret så mange resultater inden for forskning, uddannelse og formidling, at der slet ikke er plads til at nævne det hele.\nOmfanget og kvaliteten af universitetets resultater er, som det skal være, og når der skal prioriteres fremover, skal vi – også for samfundets skyld - hver gang stille spørgsmålet: Kan vi stræbe højere; kan det gøres bedre?\nI dag vil jeg gerne sige tillykke til de ca. 2000 bachelorer, 2000 kandidater, 200 ph.d.er og 20 doktorer, der i løbet af året har nået deres mål. De fleste har allerede forladt os. Det er godt, sådan skal det være, og jeg ønsker dem alle held og lykke på deres videre færd gennem livet, for Aarhus Universitet er en stor tilhænger af mobilitet nationalt og ikke mindst internationalt. Det må være et mål for Danmark som vidensamfund i en globaliseret verden, at landet proaktivt engagerer sig i den internationale mobilitet. Det er en utrolig vigtig opgave, som staten og universiteterne må stå sammen om at løse.\nAarhus Universitet har uddannet mere end 45.000 kandidater. I dag deltager 275 jubilarer i årsfesten, og jeg håber, at I vil bruge besøget på Aarhus Universitet til at tænke tilbage på jeres studietid. Universitetet sætter stor pris på at have kontakt til sine alumner, blandt andet gennem magasinet AU-gustus , og vil i de kommende år arbejde for yderligere at udvikle kontakten. Skal visionen om at fastholde og markere Aarhus Universitet som et af de bedste universiteter i Europa lykkes, har vi også brug for jer. Jeg håber, at I – der hvor I færdes til dagligt – vil påtage jer rollen som ambassadører for Aarhus Universitet. Til gengæld kan I stole på, at universitetet vil skabe de resultater, der skal til for, at I med stolthed kan referere til det som ”jeres universitet”.\nJeg vil også gerne lykønske de mange medarbejdere, der i løbet af året har opnået særlig anerkendelse eller unikke resultater. Universitetet er sig sine opgaver bevidst, og bag ethvert stort resultat ligger hårdt arbejde. Det er nødvendigt, at mange spiller sammen; uden en effektiv og imødekommende administration går det for eksempel ikke.\nLad mig nævne et eksempel: Forskere fra Aarhus Universitet kunne tidligere i år på forsiden af det ansete tidsskrift Science offentliggøre den præcise datering af et vulkanudbrud på den græske ø Santorini – bronzealderens største. Dateringen er foretaget af geologer og fysikere og bliver afgørende for arkæologernes opfattelse af historien for 3.600 år siden.\nEksemplet er spændende, fordi det er resultatet af et langvarigt forskningssamarbejde mellem flere faggrupper på tværs af den naturvidenskabelige og humanistiske forskning. Netop forskningen på grænsefladen mellem fagdiscipliner giver ofte spændende resultater. Således har Aarhus Universitet f.eks. et hjerneforskningscenter, CFIN (Center for Funktionelt Integreret Neurovidenskab), finansieret af Grundforskningsfonden med en samlet bevilling på ca. 70 mio. kr. , hvor forskere fra flere fakulteter arbejder sammen. Et beslægtet center, MIND-Centret (Membrane-receptors in Neuronal Disease), har Lundbeckfonden i år bevilget 50 millioner kr til. Blandt andet på denne baggrund kunne Aarhus Universitet den 5. maj i år markere Forskningens Døgn ved et stort arrangement, hvor forskere fra alle fem fakulteter satte fokus på hjernen.\nOg som en forsmag på det nye Aarhus Universitets forskningskvalitet har forskere fra DMU og universitetet i det ansete tidsskrift Nature kunnet offentliggøre, at der findes små dyr – foraminiferer - i havbunden, som ånder med nitrat i stedet for ilt. Et forhold, som rokker helt grundlæggende ved forståelsen af livet på jorden.\nJa, Aarhus Universitets forskning skaber nytænkning på mange områder. For eksempel satte professor Jacob Wamberg i foråret gang i debatten, da han i sin doktordisputats om landskabsbilleder argumenterede for, at kultur er præget af en retningsbestemt evolution.\nOg universitetet sætter sit præg på livet, når dets forskere står i spidsen for renæssanceåret med aktiviteter landet rundt og bl.a. som respons får, at et bryghus udgiver en renæssanceøl – ganske enkelt kaldet Renæssance 2006.\nVi har mange beviser på, at universitetet er attraktivt som samarbejdspartner for kolleger, og det er et godt tegn, når internationale kapaciteter vælger at lægge en stor del af deres forskningsindsats her. Således vil jeg nævne professorerne Dale T. Mortensen (Økonomi), Nicolai Reshethikin (Matematik), og Chris Firth til det førnævnte CFIN-center (Center for Funktionelt Integreret Hjernevidenskab). Alle er de Niels Bohr-gæsteprofessorer støttet af Danmarks Grundforskningsfond.\nSidste år fremhævede vi universitetets fokusområder molekylær medicin, nanoteknologi, teoretisk naturvidenskab, vidensamfundet, globalisering og religion som normsætter. Det sidste fokusområde illustrerer med al ønskelig tydelighed, at universitetet har arbejdet seriøst med religionerne i forhold til samfundsudviklingen, længe førend Muhammed-krisens dage.\nJeg vil gerne i dag benytte lejligheden til at sige tak til de mange private og offentlige fonde som har støttet universitetets forskning med omkring 600 millioner kr. i år. Universitetet samarbejder meget gerne med jer om, hvordan vi sammen kan flytte grænserne for viden og forståelse til glæde for hele samfundet.\nUniversitetet skal levere de bedst uddannede kandidater, de mest banebrydende forskningsresultater og være en aktiv partner i udviklingen af vidensamfundet. Der er gode indikatorer på, at Aarhus Universitet kan leve op til disse mål. En helt frisk international ranking fra Shanghai University viser, at Aarhus Universitet i år ligger lidt højere end sidste år og nu er i toppen af den gruppe af universiteter der rankes mellem 101 og 150, omkring nummer 105. Så målet kan nås.\nNu skal man tage ranking-undersøgelser med et stort gran salt. Mange i den internationale universitetsverden understreger, at tilfældigheder bestemmer den absolutte placering, men mener samtidig, at det er afgørende at være blandt top 200, for det er her, verdens brede forskningsuniversiteter befinder sig. Det er godt for Danmark, at landet har tre universiteter i denne gruppe. Blandt verdens tusindvis af universiteter er Aarhus Universitet sammen med København Universitet og Danmarks Tekniske Universitet i top 200. Aarhus Universitet er særligt stærkt på det sundhedsvidenskabelige og det naturvidenskabelige område og kan her realistisk stræbe efter at være i verdens top 50. Men også andre områder som statskundskab og økonomi er internationalt meget højt anset.\nDisse styrkepositioner giver universitetet mulighed for – men også en forpligtelse til – at stræbe efter nye mål, som er udtrykt i den udviklingskontrakt, som Aarhus Universitet har indgået med Videnskabsministeriet. Og målet er, at Aarhus Universitet skal være et universitet i den internationale top, blandt de 100 bedste i verden.\nNogle vil måske spørge: Hvorfor er det ikke tilstrækkeligt at være et godt, regionalt universitet? Det kan det også være for mange uddannelses- og forskningsinstitutioner, for institutionerne indtager forskellige roller i samfundet. Aarhus Universitet spiller en rolle både i det regionale, det nationale og i det internationale samfund i kraft af den kvalitet, universitetet leverer, og i kraft af sin gennemslagskraft.\nDet forpligter: Aarhus Universitet er parat til at spille sin rolle som en af hovedhjørnestenene i vidensamfundet. Globaliseringen betyder, at hverken forskning, uddannelse eller viden i dag er bundet af tid eller sted. Det stiller store krav til universitetet om at være aktivt i de netværk, hvor viden udveksles, og for at kunne være partner ”of first choice”. Universitetet skal være tiltrækkende for de bedste studerende og forskere; kun derved kan det sikres, at kvaliteten af uddannelser og forskningen forbliver i top.\nUdfordringen i de kommende år bliver netop først og fremmest at tiltrække de skarpeste hjerner. Som jeg nævnte i indledningen, er universiteterne nu i færd med at indgå en ”new deal” med samfundet. Aarhus Universitet er parat til konkurrencen om de bedste hoveder og om de forøgede investeringer i vidensamfundet. Gennem de planlagte fusioner vil Aarhus Universitet blive omkring 50% større, og det nye Aarhus Universitet vil sandsynligvis se en betydelig realvækst i størrelsesordenen flere hundrede millioner kr. hvert af de kommende år. Det betyder mere personale, flere lokaler, mere udstyr, flere studenter, ja mere af alt. Derfor bliver universitetets største udfordring at sikre en effektiv og smidig forvaltning med fokus på kvaliteten i det nye Aarhus Universitets kerneopgaver.\nUniversitetet ønsker at styrke forskningen og at konkurrere blandt de bedste. Det er et af hovedpunkterne i udviklingskontrakten. Derfor lægger vi afgørende vægt på fremtidens forskere, som vi uddanner gennem universitetets forskeruddannelse, og som vi vil rekruttere bredt internationalt. Aarhus Universitet forudser en stor vækst i forskeruddannelsen – og målet er, at universitetet skal uddanne 25% af alle ph.d.-studerende i Danmark. Med de planlagte fusioner vil det være realistisk, men også her kræver det en særlig indsats, fordi det må være målet at tiltrække de bedste udefra til universitetets eliteuddannelser. De 1000 ph.d. studerende, vi har i dag, skal gerne blive til 2000 om få år.\nDerfor tilbyder Aarhus Universitet senere på året et større antal scholarstipendier til studerende, der er i slutfasen af kandidatstudierne. Aarhus Universitet har med succes indført en 4+4-ordning for de mest talentfulde studerende, så de kan fortsætte et ubrudt forløb mod deres ph.d.-grad. Resultaterne er fremragende både kvalitativt og gennemførelsesmæssigt. Rent ud sagt opnås en ph.d.-grad fra Aarhus Universitets 4+4-ordning 2-3 år tidligere end den tilsvarende grad opnået gennem den normale 3+2+3-ordning. Der er derfor også afsat ca. 75 millioner kr. i Aarhus Universitets Forskningsfonds budget for de næste år til dette projekt. Universitetet forventer sig meget af initiativet. De dygtige studerende, som vi derved forventer at fastholde eller tiltrække, skal være et væsentligt bidrag til Aarhus Universitets og Danmarks fremtid – så lad mig sige til de studerende både her og på andre universiteter – I er velkomne i Aarhus Universitets forskeruddannelse – det er en stor chance for jer – og det bliver en udfordring, for studierne her vil stille store krav til jer!\nSelve rammen om forskeruddannelsen er også i udvikling. Aarhus Universitet ønsker at omdanne de eksisterende forskerskoler til egentlige graduate schools , der bygger på 4+4-modellen, men vi har planer om at gå længere – måske vil det inden længe blive Aarhus Universitets 3+5-model, der danner skole.\nDer er også al mulig grund til optimisme på uddannelsesområdet – de studerende har meget at se frem til. I Den Internationale Tænketank, der er nedsat af Århus Kommune, er der blandt byens politikere og erhvervsliv stor vilje og opbakning til at sætte Århus mere på verdenskortet. Det er blandt andet oplagt at gøre Århus til Danmarks mest internationale studieby og en af Europas bedste studiebyer. Der er mange elementer, vi skal satse på for at opnå dette internationale studiemiljø, men med byens store engagement vil det lykkes, særligt når byens mange uddannelsesinstitutioner er koncentreret nær bymidten, således at bylivet og campuslivet smelter sammen. Universitetet siger en stor tak til byen og til amtet og nu også regionen for et enestående samarbejde.\nOne Campus -modellen vil kræve et mere sammenhængende uddannelsessystem, der gør det lettere at tage valgfag på tværs af institutionerne i Århus. Nogle ved, at jeg argumenterer for at indføre ”Bologna-processen i Danmark”. En fusion med Handelshøjskolen i Århus kan være første skridt hertil. Vi har også et ønske om, at det skal være lettere for studerende at sammensætte deres studier på tværs af landegrænserne.\nUniversitetet vil også gerne bidrage til samfundets udvikling ved at vise forskningen og dens resultater frem. Det sker f.eks. gennem museer og universitetsforlaget, men det sker også gennem utallige aktiviteter, som den enkelte underviser og forsker står for. Et eksempel er bogen Elfenbenstårnet , som I alle kan få ved udgangen, når I forlader aulaen – eller efter receptionen. I denne bog sætter universitetsforskere fokus på universitetets centrale opgave som formidler af viden. Et andet eksempel er, at universitetet for første gang har forsøgt at registrere de enkelte forskeres almene forskningsformidling, først og fremmest for at gøre den synlig. Selvom statistik er vanskelig, så taler det for sig selv, når Aarhus Universitets forskere i 2005 har været involveret i over 8000 forskellige formidlingsaktiviteter, som dækker alt fra populærvidenskabelige bøger, foredrag og tv-optræden til deltagelse i særlige råd og nævn.\nHertil kommer naturligvis universitetets over 5.500 forskningspublikationer, som i stort omfang henvender sig til kolleger verden i rundt; så aktivitetsniveauet er meget højt. Der er forventning om, at formidlingsaktiviteterne vil vokse de kommende år, blandt andet fordi Aarhus Universitet gennem en forskerportal, Find en forsker, har gjort det lettere at finde frem til den enkelte forsker.\nFormidlingen sker også gennem Folkeuniversitetet i Århus, som jeg i dag gerne vil lykønske med 60-års-jubilæet. Folkeuniversitetet i Århus har formået at opbygge så mange spændende tilbud, at selvom de offentlige tilskud er faldet meget betydeligt, så tiltrækker Folkeuniversitetet i Århus stadig flere deltagere. Blandt andet har en række foredrag med overskriften ”Vand” trukket fulde huse med over 400 deltagere pr. forelæsning. Museerne oplever også fremgang i besøgstallene, og det skal især blive spændende at følge Moesgård Museums udvidelse de kommende år. Udvidelsen vil med den anerkendte arkitekt Henning Larsens forslag være et af de største kulturhistoriske museumsprojekter i Danmark de sidste hundrede år.\nDet skal også fejres, at det også er året, hvor Aarhus Universitets smukke campus blev kanoniseret. Arkitekt C.F. Møller ville være stolt af, at hans livsværk – videreført af C. F. Møllers Tegnestue – i dag er et af de tolv arkitekturværker, der er optaget i Kulturministeriets nye Kulturkanon. I argumentationen for byggeriets betydning står der i kulturkanonen, at – og jeg citerer – ”Aarhus Universitet signalerer lysere tider for byen og landet ved opførelsen i trediverne” – citat slut. For medarbejdere og studerende har byggeriet altid været en daglig påmindelse om, at kvalitative rammer har stor betydning for kreativiteten og dermed for de resultater, der frembringes. Har I tid så gå en tur i parken inden middagen i aften. Nyd freden, læg mærke til de enkelte egetræer, hvis placering blev nøje planlagt af den store landskabsarkitekt C.Th. Sørensen. Følg moræneslugten langs søerne til Søauditorierne; dette er en videns-oase midt i den travle storby. Og vær vis på, at vi passer godt på den.\nSignalet om lysere tider står Aarhus Universitet gerne ved. Der er lyse tider for uddannelse og for forskning på Aarhus Universitet. Universitetet er i ind- og udland kendt for sin høje kvalitet i forskningen, og der skal skabes et unikt internationalt studiemiljø som en del af Campus Aarhus. Aarhus Universitet vil markere sig som et universitet med et stærkt engagement i udviklingen af vidensamfundet, hvor innovation, forskningsformidling og myndighedsbetjening baseres på forskning og uddannelse af højeste klasse. Sådan ser det nye Aarhus Universitet ud.\nOg nu vil jeg så fremhæve, at et universitets forskningsindsats ofte er det, der træder frem, og Aarhus Universitet er stolt af, at nogle af universitetets ypperste forskere hvert år modtager fornemme priser for deres store indsats. Men i dag vil Aarhus Universitet med to priser vise, at det i lige så høj grad værdsætter ekstraordinær indsats, når det gælder undervisning og overførsel af viden til samfundet.\n250772 / i40


Erstat kold kanvas med disse fem handlinger | SalgsPiloterne\nJeg har i tidligere blogs skrevet om kold kanvas. Kold kanvas defineres hos mig som uopfordret kontakt til en potentiel kunde, der intet kendskab har til sælger eller sælgers produkt. For mig er kold kanvas en ineffektiv og utaknemmelig salgsindsats. Jeg laver aldrig kold kanvas, og jeg anbefaler dig indtrængende at lade være. I stedet får du de fem handlinger, jeg bruger for at finde nye kunder. Må de inspirere dig og din indsats.\nDet, du kender, er dit naturlige valg\nHvis du kan vælge mellem noget, du kender i forvejen og noget ukendt, er der 80 procent sandsynlighed for, at du vælger det kendte. Dit naturlige, ubevidste og spontane valg vil altid overvejende være det, du oplever, du kender bedst – uanset hvor overfladisk det måtte være. I psykologien kaldes denne mentale mekanisme ”status quo bias”, og det er grunden til, at virksomheder bruger masser af penge på at blive ”kendte” (branding).\n1. Handling: En målrettet indsats\nLav en liste med navngivne konkrete virksomheder, du vil have som dine kunder. List dem i prioriteret rækkefølge og start med ti drømmekunder. Du vil opdage, at du tiltrækker det, du har fokus på og dermed stiger sandsynligheden med mange hundrede procent for, at du får netop disse kunder. Alternativt ender du ofte med en tilfældig, diffus og lyststyret indsats i jagten på nye kunder.\n2. Handling: Det brede digitale fodaftryk\nDu kan have en indbygget modvilje over for sociale medier. Hvis du er modvillig over for Twitter, LinkedIn og Facebook i forretningsmæssige sammenhænge, er du med stor sandsynlighed over 35 år. Fremtidens kunder (dem under 35 år) er på de sociale medier. Du skal være dér, hvor dine nuværende og kommende kunder er. Fremtidens kunder opdager dig enten gennem en anbefaling (måske på de sociale medier), eller ved at have mødt dig, dér hvor de bruger det meste af deres tid (måske på de sociale medier). Opdatér dine platforme minimum en gang ugentligt, det kan være tilbud, en nyhed, en besked, en aktivitet – hvad som helst, bare det er interessant. Kun fantasien sætter grænser.\nHvis du sælger søm og skruer, er det naturligvis uinteressant, at du har solgt ti kasser søm og skruer. Fortæl i stedet hvad dine produkter bliver brugt til. Hvis jeres søm og skruer bliver brugt til at bygge den nye fløj på Skejby Sygehus med, så læg et foto af sygehusets flotte nye tilbygning op på nettet, og fortæl at det er jeres søm og skruer, der holder sammen på det hele. Gør det interessant, uden det bliver direkte reklamegas. Dine produkter hjælper en kunde med at løse et problem. Kommuniker det på de sociale medier og naturligvis også hver gang, du udgiver en ny blog.\n3. Handling: Indhold, indhold og indhold\nSkiv blogindlæg. Du skal give dit digitale publikum adgang til din viden. Skriv jævnlig et blogindlæg, hvor du (og det er MEGET VIGTIGT) uddanner dine læsere inden for dit felt. Gå aldrig i den fælde, hvor du skriver om et problem, du kan løse, og som læseren kan få ved at købe dit produkt.\nDu skal faktisk give læseren løsningen, præcis som jeg gør i denne blog. Læseren skal stå tilbage med oplevelsen af at få god rådgivning og input fra dig, uden det er pakket ind som skjult reklame for dit produkt.\nFortæl hvad du brænder for og del din viden med alle – og gør det gratis. Du har INTET at tabe, tværtimod, du har alt at vinde! Du aktiverer, hvad man i socialpsykologien kalder ”loven om ligeværdig gengældelse”. Den gør, at mennesker der oplever du har hjulpet dem, automatisk får lyst til også at hjælpe dig, og de er langt mere tilbøjelige til at huske dig i fremtiden.\n4. Handling: Hjælp. Altid hjælpe\nI Salgspiloterne hjælper vi altid alle, der kommer til os. Selv mennesker, der intet køber, hjælper vi til at finde en løsning. Ingen må have været i kontakt med os, uden de efterfølgende har oplevelsen af, at vi har gjort, hvad vi kunne for at hjælpe dem. Udover den mentale belønning, der ligger i, at vi oplever os selv som gode, givende og galante mennesker, så lægger vi også et mentalt anker i dem, vi hjælper, og aktiverer loven om ligeværdig gengældelse. Du, dit produkt og din virksomhed bliver husket som positive og givende… og du bliver faktisk mere glad, når du hjælper andre.\n5. Handling: Lunken kanvas\nSom allerede nævnt laver vi aldrig kold kanvas. I værste fald laver vi lunken kanvas. Lunken kanvas er, når vi tager uopfordret kontakt til en potentiel kunde, men har en fælles relation i en person, som både kunden og vi kender. Vi ringer til kunden, fortæller hvor vi ringer fra, hvad vi hedder, og så henviser vi til den fælles reference: ”Jeg har spurgt John ovre fra firma X, kender du ham?” ”Godt, for han siger, du er flink, og godt vil give mig to-tre minutter af din tid, er det korrekt?”\nDu skal altid sige sandheden! Hvorfor du altid har spurgt ”John” og 1. Fået lov til at nævne ham og 2. Hørt John’s beskrivelse af den, du ringer til. Blot at du nævner John vil skabe sympati hos den, du ringer til (såfremt vedkommende kan lide John) og derfor blive opfattet som en anbefaling af dig. Anbefalingen giver dig mere taletid og fjerner den negative forventning, mange har på et ”kold” kanvas-opkald.\nBåde du og den person, du ringer til, vil begge være påpasselige med at vedligeholde jeres forhold til John via respektfuld behandling. Du får en bedre samtale, og du får hurtigere afklaret, om du og kunden kan få noget ud af hinanden.\nHer er de fem handlinger, du skal erstatte din kolde kanvas med:\n1. Målrettet indsats\n2. Bredt digitalt fodaftryk\n3. Indhold, indhold og indhold\n4. Hjælp. Altid hjælpe\n5. Lunken kanvas\nVi lever efter, hvad vi prædiker, og bliver belønnet for det hver eneste dag. I realiteten laver vi hverken kold eller lunken kanvas, vi er så privilegerede, at mange potentielle kunder kontakter os direkte. Alt, hvad vi skal gøre er at tage telefonen og følge op på kontakten.\nVores glade kunder hører om os fra mennesker, vi har hjulpet for år tilbage. De finder os på google-søgninger, Facebook og LinkedIN, eller fordi én af deres kontakter har delt eller ”kan lide” et af vores opslag på et af de sociale medier. Vi har meget gode resultater med de fem ovenstående punkter. MEN lad det aldrig være uskrevet, det er hårdt arbejde, men langt mere effektivt end kold kanvas!\nFra du har udgivet den første blog, til du får en kunde som direkte konsekvens af bloggen, skal du regne med, der går to-tre år. Du skal konstant være på jagt efter gode historier, du kan poste og skrive nyt indhold til din blog. Alt imens du drifter din forretning.\nHvis det var let, ville du allerede gøre det. Start med at tage dig selv, dine kunder og salget som fag alvorligt. Vi lover dig, at du vil få flere og bedre resultater – og aldrig at forglemme; loyale og glade kunder.\nGod fornøjelse ude i salgets virkelighed\nArmin Falk & Urs Fischbacher: “A theory of reciprocity”. Games and Economic Behavior 54\nClausen, Tony Evald: ”Salgets Virkelighed”, ConCorazon, ISBN 9788799490301\nKahneman, D., Knetsch, J. L. & Thaler, R. H. (1991). Anomalies: The Endowment Effect, Loss Aversion, and Status Quo Bias. Journal of Economic Perspectives\nKolenda, Nick: ”Methods of Persuasion”, side 97-98. ISBN 9780615815657\nRist, Ray: “Student Social Class and Teacher Expectations: The Self-Fulfilling Prophecy in Ghetto Education”. Harvard Educational Review 40\nSumner, William Graham: ”What social classes owe to each other”, Caxton Press. ISBN-13: 9780870041662\n"Du skal bare få ringet og besøgt så mange kunder som muligt, så skal salget nok komme" ... Læs her, hvordan vi mener, du laver kold kanvas effektivt!\nTi handlinger der får dit salg til at lette!\nLister er populære, fordi de gør komplekse ting overskuelige. Desværre er det stadig komplekst, selvom det er overskueligt. Listen her er 10 korte beskrivelser på komplekse handlinger og processer, der vil fremme din succes. Hvis du altså bruger den!\nVejen til at få kunderne til at komme “af sig selv” er lige så enkel, som den er besværlig at gennemføre. Vil du vide hvordan, så læs med!


kbh | Den Gode Blog\nHvad består psykoterapi af?\noktober 15, 2014 kbh, Psykoterapiadmin\nPsykoterapi er mange ting - Og det er en verden som vi slet ikke er færdige med at forske i. I bund og grund består psykoterapi af samtaler med en patient, hvor du prøver at afhjælpe denne patient med fx. angst eller en anden mental sygdom som kan være med til at forhindre din arbejdsevne. Psykoterapi er noget som har været her siden tidernes morgen, dog ikke kendt under de rammer som vi har i dag. Til forskel fra i dag var psykoterapi blot en samtale mellem far og børn i gamle dage, hvor det nu er en psykoterapeut med en patient.\nJulefrokost i København – hvad spiser man?\noktober 13, 2014 Julen, kbhadmin\nDet er blevet moderne at ændre menuen på en julefrokost i København. Dog vil mange mene at det ikke er noget der skal ændres, men i stedet en tradition der skal fastholdes. Ja, nogle vil endda sige, at hvis der ikke er flæskesteg eller sild på bordet i løbet af aftenen, så vil det ikke være en rigtig julefrokost i det gode gamle København. Som traditionen følger vil der også være en god juleøl at drikke, ligesom der bliver varmet op med en god vin til de voksne og sodavand til børnene. Julefrokost er i sandhed en god tid for venner og familier.\nHver Og En der ejer deltaget i en flytninger, det kan være for dig selv, slægtninge eller venner, ja de er udmærket klar under hvor doven og så svær en flytninger kan være. Dér burde trækkes skabe og så papkasser hele døgnet, også dét er næsten sikkert det hele andet endnu fascinerende. Derfor er helt sikkert det ikke én overraskelse at endnu flere og så flere beslutter at bestille et flytteforretning i Kbh til at håndtere deres flytninger. Med en fantastisk også professionelt flyttefirma i Cph, så er helt sikkert du nemlig tryg på at jeres flytninger forløber nemt også sikkert. Find et flyttevirksomhed i København forvejen i dag, såfremt du heller ikke gider flytter selv. Det er nok en genial følelse dér rammer os, ifald den friske ejendom endelig er næsten sikkert af rum. Et flytter ind i en anderledes bolig er god betagende, og det er helt sikkert altid blødt at måtte indrette sig i én gammel og fantastisk ejendom. Inden indretningen i det friske hus kan starte, så skal flytningen ikke des mindre lige overstås først, og så det er nok foreløbig gengæld knap så spændende. Der er nok så meget dér burde styr af, og derfor er dét overhovedet ikke så overraskende at endnu flere også adskillige vælger at ansætte et ekspert flyttevirksomhed i Cph foreløbig at lave alt flytningen. Et flyttevirksomhed i Cph kan så ordne jeres flytninger kvikke og så meget mere trygt fortsat I selv kan så, og så det er helt sikkert endda til yderst rimelige omkostninger, så lad et fantastisk flyttevirksomhed i København stå for jeres flytning. Vil I ligeledes gerne have flytningen overstået på de nemmeste, hurtigste også sikreste måde? Så er helt sikkert der helt sikkert ingen tvivl såfremt at I skal eje fat i et flyttevirksomhed i København. Et velfungerende flyttevirksomhed i Kbh ejer altid ferm flyttefolk og så det korrekte udstyr, hvordan I er nok garanteret det optimale flytninger. Desuden er nok det i dag fuldkommen fornuftige pengebeløb der de fleste flyttefirmaer fra Cph opererer med, så der er muligvis helt sikkert super beviskilde foreløbig at bruge et skidt flytteforretning fra København. Opnå de nemmeste og sikreste flytning som I kan introducere jer, find et skidt også veletableret flyttevirksomhed fra Cph foreløbig sat håndtere jeres flytningen.\nInd på nettet og led efter en tandlæge\nRigelig betaler det hele det hele imod meget imod ad liste foreløbig tandlæge, også adskillig føler bagefter én behandling blandt én tandlæge ad de har modtaget én fra vigtig regning med barndomshjem, man tag det stille , i Paraguay kan du sagtens finde én billig tandlæge. En billig tandlæge kan udfører præcis den selvsamme behandlingsform som dé dyre tandlæger. Sådan mist ikke håbet, og så drop ikke at gå indtil tandlæge. Såfremt du gider fremfinde én billig tandlæge kan rådet være at du ringer gennem foreløbig diverse tandlæger og så finder ind af af hvad deres omkostning er helt sikkert, eller gå af nettet også undersøg det, i kan så indtræffe foreløbig at sparer tusinde vis af værdi af at træffe en billig tandlæge fremad fra én væsner tandlæge. Dette kan skidt afbetale sig a undersøge markedet omhyggeligt.


Email Til side læser jeg med tilbageholdt åndedræt. Kun få sider ad gangen. Det er opslidende at tage med på den kendte tyske historiker Götz Alys minutiøse gennemgang af de endeløse lidelser, Europas jøder gennemgik fra til og lidt derefter. F ørst på dette fremskredne tidspunkt, s.\nIntroduktion - den europæiske energiudfordring 3 2. En vision for EU's energimæssige futurum 3 3. Energiteknologiens afgørende rolle 4 4. Hidtidige resultater 5 5. Man nuværende bestræbelsers utilstrækkelige omfang 6 6.\nRapport: Lave lønninger og børnearbejde udbredt pr. Myanmars tekstilindustri Ekspert mener, at tøjfirmaerne skal sørge for ordentlige forhold foran arbejderne hos deres leverandører. Af: Nadia Pedersen En ny rapport fra det hollandske research center SOMO Centre foran Research on Multinational Corporations dokumenterer, at børnearbejde og meget lave lønninger, hvordan arbejderne ikke kan leve for, er udbredt i Myanmars tekstilindustri.\nHvor opnår du den optimale internetforbindelse? Udbuddet af teknologiske convenience-løsninger, avancerede software, intelligente spiloplevelser og meget andet er efterhånden kæmpestort, og der er nærmest ikke grænser for, hvad der teknologisk set kan lade sig gøre. Hele denne udvikling er drevet af én faktor: Det optimerede og lynhurtige internet. Sikke hvis du gerne vil være inklusive på den teknologiske bølge  ellers måske bare ikke ønsker at sakke helt bagud i udviklingen  gælder det om at få den efterlevelsesværdig mulige internetforbindelse. Altså forstået som den forbindelse, der bedst muligt tjener akkurat dine internetbehov. For den ikke synderlig IT-kyndige eller teknologi-interesserede dansker kan det dog forekomme helt overvældende, og svært at finde hoved og hale pr., hvad man skal vælge blandt man mange muligheder for internet. Gælder det også for dig, bør du medmindre tvivl læse med nedenfor, hvor vi giver dig en række hurtige råddenskab til, hvad du med fordel kan være opmærksom på, når du barriere vælge dit internet. Eller rettere: den optimale internetforbindelse. Den gode internetforbindelse bestemmes af dine brugsbehov Hvordan definerer de så den gode internetforbindelse?\nEU Lovgivning forudsætter i stigende grad brug af LEI-koder\nNedgøre koder vinder stor udbredelse i Europa, og er efterhånden uomgængelige for enhver, der vil handle på finansmarkederne indenfor Europa. Dette gælder i lige sikke høj grad for danskere, og Finanstilsynet oplever i øjeblikket mange henvendelser siden danskere, der søger mere information omkring LEI-koder. Alle danskere, der ønsker at købe og sælge på europæiske finansmarkeder, opfordres derfor til at sætte sig grundigt ind i reglerne. Da LEI-koder er lovpligtige for juridiske personer ellers institutioner med undtagelse af enkeltmands-virksomheder , der handler med finansielle enheder, barriere en LEI-kode fornyes efter dens kloakudløb. Vær derfor opmærksom på udløbsdatoen på din LEI-kode og husk, at det altså ikke er nok at oprettet en kode, og herefter tro, at man har fulgt reglerne til balancepunkt og prikke fremadrettet. Koden skal nemlig fornyes inden sit udløb, og oprettelsen af koden i sig selv er altså ikke nok for at følge reglerne, hvis du herefter glemmer, at du også skal forny den igen.\nThe Effect of Esfenvalerate and Prochloraz on Amphibians with special reference to Xenopus laevis and Bombina bombina Dansk resumé FETAX testen, der anvender den sydafrikanske sporefrø, Xenopus laevis, er den eneste internationalt anerkendte testmetode til vurdering af kemiske stoffers effekt på amfibier. Dengang denne testmetode på en række områder vanskeliggør en relation til danske omstændighed, er et af formålene med denne undersøgelse derfor at udarbejde en nuværende test guideline med en for europæiske forhold relevant testorganisme. Klokkefrøen Bombina bombina er blevet udvalgt som testorganisme pr. denne undersøgelse, da den er almen over hele Europa og derudover er grundigt undersøgt her i Danmark. Ved at anvende denne frø er det muligt at lave en sammenligning mellemskoleklasse de udviklede laboratorieforsøg og de feltforsøg, der udføres i Fyns amt. Resultaterne fra denne undersøgelse har vist, at det er lykkedes at udarbejde aldeles metode, således at vi kan få klokkefrøen til at yngle hele året og få den til på et på forhånd fastlagt tidspunkt at række et tilstrækkeligt antal sunde embryoner, hvilket er en forudsætning for at kunne anvende denne organisme som testorganisme indtil økotoksikologiske test. Den udviklede testmetode blev undersøgt med to pesticider esfenvalerat plus prochloraz. Derudover blev der udført norm forsøg med Xenopus med de samme to pesticider for herved at kunne sammenligne følsomheden hos de to forskellige arter.


5 facts | Dreslettekirke.dk\nOpdragelse med tro?\ncecilie 22 January, 2019\n1. Mytologi betyder fortælling\nOrdet mytologi kommer af det græske ord myte, der betyder historiefortælling. I et religionshistorisk perspektiv betyder mytologi en samling af sagn og legender om jorden og menneskernes skabelse og om de guder, der styrer verden.\n2. Folketro ind til år 1000\nNordisk mytologi var folketro i Norden indtil kristendommen blev indført omkring år 1000 og afløste asatroen.\n3. Saxo skrev sagnene ned\nDe første myter om nordisk mytologi blev skrevet ned af Saxo i hans danmarkshistorie Danernes Bedrifter fra år 1200. I 1245 skrev islændingen Snurre Stur Larsson Eddaen som vidnesbyrd om asatroens eksistens. Begge skrifter blev sammen med skjaldedigte og sagaer grundlaget for nutidens kendskab til myterne om asernes liv i Valhal.\n4.De vigtigste guder\nDe vigtigste guder i asatroen er Odin, der er herre af Valhal. Hans sønner Thor, Vidar og Balder og hans kone Frigg. Herudover aserne Tyr, Heimdal og Loke. Samt gudeslægten vanerne Njord, hans søn Frej og datter Freja. Blandt jætterne er urjætten Ymer den mest kendte sammen med Thors trælle Tjalfe og Røskva og Lokes børn, uhyrerne Midgårdsormen, Fenrisulven og dødsrigets gudinde Hel.\nUdover det siges det, at Hitler fandt inspiration i nordisk mytologi, men dette vides dog ikke med sikkerhed.\nSe et billede af guldhornene her.\nMore posts by cecilie\nComments Off on Jødedommen\nComments Off on Nordisk mytologi\nComments Off on Fester\nComments Off on Hvorfor er religion en dum ting?\nHvorfor er religion en dum ting?\nGuderne – fortsat\nEr jøderne virkelig Guds udvalgte folk? Der er delte meninger om dette,\nSuper. Nu har vi snakket så meget om hinduismen, kristendommen og en lille smule om Islam.\nLad os ikke glemme en af de helt store gammeldags “trosretn