Bachelor. Recovery orienteret indsats for mennesker med psykiske lidelser. - PDF\nBachelor. Recovery orienteret indsats for mennesker med psykiske lidelser.\nDownload "Bachelor. Recovery orienteret indsats for mennesker med psykiske lidelser."\n1 Bachelor Recovery orienteret indsats for mennesker med psykiske lidelser. Udarbejdet af: Mette Nørgaard Nielsen ( ) Kamilla Møller Hansen ( ) Gruppe: 47. Hold:10SM. Semester: 7. Anslag: Eksaminator/Vejleder: Henriette Skaarup Jensen Censor: Karen Annette Paaske Uddannelsessted: Uc. Lillebælt Jelling Afleveringsdato: 17. januar 2014\n2 Indholdsfortegnelse Abstrakt:... 3 Indledning:... 4 Problemformulering:... 7 Problemstillinger:... 7 Målgruppebeskrivelse:... 8 Metodebeskrivelse: Projektbeskrivelse: Antropologisk feltarbejde som metode: Recovery: At komme sig socialt At komme sig helt Livskvalitet Psykisk velvære Kommunikation: Den verbale udtryksform Den ikke- verbale udtryksform Mennesket som socialt væsen: Den asymmetriske relation Den symmetriske relation Den komplementære relation Det sociale netværk: Netværk i praksis: Anerkendelse: Forståelse og indlevelse Bekræftelse Åbenhed Selvrefleksion og afgrænsning Inklusion Inklusion som politisk ideal: Segregation Assimilation Integration Inklusion vs. anerkendelse:\n3 Konklusion: Perspektivering: Litteraturliste: Primær litteratur: Tidsskrifter: Hjemmesider: Bilag Bilag 1: Bilag 2: Bilag 3: Bilag 4: Bilag 5:\n4 Abstrakt: Dette bachelorprojekt har til formål at belyse problemfeltet: Relation og netværk på Syrenparken og hvordan det kan skabe grobund for recovery hos mennesker med psykiske lidelser. Dette vil vi undersøge gennem den indsamlede empiri, vi har fået ved et antropologisk feltarbejde på Syrenparken. Vi sætter den indsamlede empiri i forhold til relevant teori, samtidig med at vi reflekterer over praksis og den anvendte teori som omhandler relationsarbejde og mennesket som et socialt væsen. Formålet med opgaven og feltarbejdet er, at sætte fokus - og blive klogere på begrebet recovery, og hvordan man kan arbejde recoveryorienteret. Forskning viser, at mennesker med psykiske sygdomme ofte har et svagt netværk og har problemer med relations dannelser. Disse problemstillinger gør, at det kan være svært at skabe recovery, da socialiseringen er en vigtig del af menneskers livskvalitet. På baggrund af denne viden har vi valgt, at belyse begreber som livskvalitet, kommunikation, relation, netværk, inklusion og anerkendelse, for at opnå den bedst mulige recoveryorienterede tilgang. Borgerne på Syrenparken har svært ved at skabe relationer og opretholde netværk, medmindre personalet ikke er støttende og skaber et inkluderende miljø. Mange af borgerne udtaler dog, at de er tilfredse med deres netværk og relationer, og derfor ikke altid ser behovet for, at socialisere sig med andre. Selvom borgeren ikke selv ser behovet for socialisering, er det alligevel betydningsfuldt at arbejde med relationen og sociale sammenhænge, da forskning netop påpeger at man får livskvalitet og en større mulighed for at komme sig gennem de sociale relationer og netværk. Grundet borgernes diagnoser og umiddelbare behov, kan det være en udfordring at støtte dem i hele socialiseringsprocessen. Vi mener dog, at gennem relationsarbejde og en anerkendende tilgang kan man komme langt, og at sådan en tilgang vil skabe livskvalitet for den enkelte. 3\n5 Indledning: De fleste mennesker kan formodentligt nikke genkendende til det, at socialisere sig og netværke kan være grænseoverskridende, og mange har nok oplevet en eller anden akavet situation. Det kunne eksempelvis være at starte på ny uddannelse eller nyt arbejde. Hvad skal der siges og gøres for at bryde isen, og hvordan skal der kommunikeres verbalt og nonverbalt? Hvordan skabes relationer og netværk? Dette er, eller kan være, endnu sværere når man har en psykisk lidelse som eksempelvis skizofreni eller social angst. Forskning viser at positive relationer, netværk og en fællesskabsfølelse har en positiv virkning på mennesker og kan medvirke til recovery. Forsker, ph.d. Nelli Øvre Sørensen fra Forskningscenter for socialt arbejde, professionshøjskolen metropol, har lavet et forskningsstudie kaldet Det levede liv med sindslidelse - et etnografisk forskningsstudie af borgeres sociale liv i behandlings- og socialpsykiatri 1. Her berettes om, hvor stor en forskel et netværk kan gøre. I rapporten skrives eksempelvis at: De bedst stillede med det bedste netværk kan nemmest bygge bro og håndtere ustabilitet, hvorimod det er svært for de ensomme og netværks løse, og ydermere at: sindslidendes pårørende og sociale netværk er blevet stadigt vigtigere for rehabilitering og recovery processer 2. Dette betyder at hvis man har et stærkt og stabilt netværk, har man større mulighed for at komme sig oven på en psykisk lidelse. Det finder vi rigtigt interessant og giver os lyst til at undersøge hvordan man arbejder med relation, netværk og recovery, på et socialpsykiatrisk bosted som Syrenparken 3. I rapporten fra regeringens udvalg i psykiatri, fra oktober 2013, kaldet en moderne, åben og inkluderende indsats for mennesker med psykiske lidelser 4, kan man læse, at borgerne skal have 1 : (D. 2 (D. 02/ , Kl ). 3 Herefter kaldet SP. 4 (D. 17/11-13, kl ). 4\n6 et tilbud om netværksaktiviteter 5, der kan forstærke socialiseringen. Derfor laver vi et antropologisk feltarbejde på SP, hvor vi i gennem kvalitative semistrukturerede interviews og deltagerobservationer, vil undersøge hvordan der arbejdes med blandt andet netværksaktiviteter og recovery. Rapporten siger at: Uanset sværhedsgraden af den psykiske lidelse bør der være fokus på, at mennesket kan leve et udfoldet, selvstændigt og meningsfuldt liv, hvor der tages udgangspunkt i den enkeltes ressourcer og mulighed for at komme sig. Alle indsatser bør således have et klart sigte på borgerens recovery 6. I forhold til vores bachelor mener vi, at der er grobund for at lave en undersøgelse med borgere og ansatte på SP, der omhandler netop ovenstående recovery orienteret tilgang. Alle mennesker har krav på et værdigt liv, og alle har mulighed for at komme sig, hvilket hænger sammen med vores humanistiske menneskesyn 7. Dette menneskesyn, opfatter mennesker som unikke med hver deres individuelle tænkning og forestillinger, og respekterer at alle har ret til sine egne værdier. I vores menneskesyn, ligger også den moderne hermeneutik, som blev beskrevet af Friedrich Schleiermacher ( ) 8. Her ses mennesket som subjektivt i den forstand, at man forsøger at møde borgerne i deres respektive perspektiver og ser på mennesket, frem for det rundt om mennesket. Afslutningsvis skrives der I rapporten fra regeringens udvalg i psykiatri at: Alle mennesker har et behov for at høre til, og mange ønsker at være aktive deltagere i fællesskabet. Inklusion rummer således et handlingsaspekt, som handler om deltagelse, og et oplevelses aspekt, som handler om oplevelsen af at høre til 9. Dette citat går ligeledes godt i spænd med vores pædagogiske tilgang og menneskesyn, hvor begrebet inklusion inddrages. Vi mener, at det er en spændende målgruppe, og vi interesserer os begge for socialpsykiatrien. Derfor var vi slet ikke i tvivl om hvilken målgruppe vi skulle skrive bachelor om. At projektet handler om relationen og netværket, mener vi er oplagt, da rapporten og forskning påstår, at disse begreber er med til at skabe recovery og forhåbentligt højne 5 Rapport, (2013), s Rapport, (2013), s Thurén, (2004), s Thisted,(2011) s Rapport, (2013), s\n7 livskvaliteten hos borgerne. Vi vil se på hvordan der arbejdes recoveryorienteret på SP og komme med vores bud på en eventuel mere velfungerende institution. I forhold til mennesker med sociale problemer, er det nødvendigt, at vi får brudt den normalitetsbedømmelse der er af individet, så de kan blive inkluderet i fællesskabet. Ser man normalitetsbegrebet ift. at skabe relationer til andre, må det siges, at opfattelserne holder fast i skellet mellem normal og speciel 10, og dermed kan få en ekskluderende virkning. I vores arbejde med mennesker med sociale problemer, ses det ofte, at den stigmatisering der er, hæmmer dem i at socialisere sig. Derfor kan det være svært, at skabe et fællesskab for den enkelte, fordi denne ofte ikke ser sig selv som normal. Det samme gælder for omverdenen, der heller ikke ser målgruppen som en del af normalitetsopfattelsen, grundet stigmatiseringen og forforståelser. 10 Schou, og Pedersen, (2006) s\n8 Problemformulering: Hvordan arbejdes der med begreberne relation og netværk på Syrenparken og hvordan kan det skabe grobund for recovery hos mennesker med psykiske lidelser? Problemstillinger: Hvad er recovery? Hvordan bruges recovery på SP? Hvordan kan man skabe recovery? Hvilken betydning har relationer og sociale netværk for mennesker? Hvordan kan man støtte og inkludere borgerne i fællesskabet? 7\n9 Målgruppebeskrivelse: Vi har udført det antropologiske feltarbejde på SP, som er et døgndækket socialpsykiatrisk botilbud, der henvender sig til borgere med psykiske lidelser. Tilbuddet drives efter Servicelovens 107 og : 107. Kommunalbestyrelsen kan tilbyde midlertidigt ophold i boformer til personer, som på grund af betydelig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer har behov for det. Stk. 2. Kommunalbestyrelsen skal tilbyde midlertidigt ophold 1) til personer med betydelig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, der har behov for omfattende hjælp til almindelige, daglige funktioner eller for pleje, eller som i en periode har behov for særlig behandlingsmæssig støtte, og 2) til personer med nedsat psykisk funktionsevne eller med særlige sociale problemer, der har behov for pleje eller behandling, og som på grund af disse vanskeligheder ikke kan klare sig uden støtte Kommunalbestyrelsen skal tilbyde ophold i boformer, der er egnet til længerevarende ophold, til personer, som på grund af betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne har behov for omfattende hjælp til almindelige, daglige funktioner eller pleje, omsorg eller behandling, og som ikke kan få dækket disse behov på anden vis. På SP (afdeling Nordvest) bor der 17 voksne borgere, der har forskellige diagnoser. De fleste af borgerne har én eller flere af diagnoserne skizofreni, depression, angst og personlighedsforstyrrelse, disse lidelser vil vi beskrive senere i afsnittet. Mange af borgerne på SP har derudover en dobbeltdiagnose i form af et misbrug af alkohol og/eller stoffer 12. Alle borgerne er medicineret, hvilket kan medføre sløvhed og andre bivirkninger, der er til belastning for dem. Dette kan eksempelvis ses når det gælder socialisering og netværk. De forskellige diagnoser, dobbelt diagnoser og medicinering gør, at der skal tages individuelle hensyn til borgerne, samt være opmærksom på deres tilstande, symptomer og helbred. Med denne forståelse og indsigt i målgruppen på SP mener vi, at det er relevant at tænke relation, netværk samt recovery ind, da det kan skabe en større livskvalitet for borgerne på SP (d. 13/12-13, kl ) 12 Hansen, (2011), s. 15 8\n10 De hyppigste diagnoser I Danmark og ligeledes på SP er skizofreni, depression, angst og personlighedsforstyrrelser 13. Disse diagnoser vil vi redegøre for, for at skabe et kendskab til de forskellige diagnoser og for at give et indtryk af, hvor svært det kan være at skabe relationer og netværk. En halv procent af befolkningen lider af skizofreni, der er en svær og langvarig lidelse. Skizofreni betyder spaltning af sindet og symptomerne er vrangforestilling, aparte følelsesliv, uro, initiativløshed, hallucinationer, stemmehøring og katastrofetanker. Ofte har en skizofren ikke den samme virkelighedsopfattelse som mennesker uden diagnosen. Det er svært for en diagnosticeret at skelne mellem rigtig og forkert samt hvad der er godt og ondt 14. Der er dansker der har diagnosen depression. Lidelsen påvirker humøret og livslysten. Depression fremtræder i form af følelsen af nedtrykthed, som denne oplever store dele af tiden. En person med depression vil ikke føle sig som et godt menneske eller føle at vedkommende fortjener succes eller et godt liv 15. To-tre procent af danskerne oplever en angsttilstand eller fobi i løbet af livet. Det er en biologisk forsvarsmekanisme, det gør at mennesker reagerer på det der menes at være farligt eller det der frygtes. Det påvirker meget det sociale liv og tilknytning til vigtige ting, såsom arbejdsmarkedet. Personer der lider af angst eller en fobi, har oftest også en socialfobi. Det betyder, at vedkommende er bange for ikke at slå til i sociale sammenhænge og derfor ikke ville bemærkes. Man undgår gerne sociale arrangementer 16. Personlighedsforstyrrelse er et vidt begreb, der rummer forskellige diagnoser. Man bliver diagnosticeret med en personlighedsforstyrrelse når der afviges fra det normale i adfærden, selvkontrollen og i det sociale fællesskab. Nogle af de diagnoser der ligger inden for det overordnede begreb personlighedsforstyrrelse er dependent, psykopati, emotionelt ustabile personlighedsforstyrrelse og tvangspræget personlighed 17. Som en refleksion over målgruppen og de forskellige diagnoser, mener vi at der kan ses en sammenhæng på relations og netværks området. Det kan være voldsomt og overvældende, at 13 Nørbygaard, (2012), s Nørbygaard, (2012), s Nørbygaard, (2012), s Nørbygaard, (2012), s Nørbygaard, (2012), s\n11 skabe en relation samt at have og opretholde et netværk, når man har psykisk sygdom. Derfor har de fleste af borgerne på SP hverken mange positive relationer eller et stærkt netværk. Dette mener vi, kan være problematisk, da forskning og teorien fortæller at relationer, netværk og fællesskab netop er med til at skabe livskvalitet og recovery. I de kommende afsnit vil vi beskrive, hvordan vi har valgt, at besvare vores problemformulering med forskellige teorier samt redegøre for vores antropologiske feltarbejde, med borgerne på SP. Vi har under hele forløbet taget målgruppen og diagnoserne i betragtning. 10\n12 Metodebeskrivelse: For at besvare vores problemstilling vil vi under opgaven tage udgangspunkt i et forskningsprojekt af forsker, ph.d. Nelli Øvre Sørensen fra Forskningscenter for socialt arbejde, professionshøjskolen metropol, samt en rapport fra regeringens udvalg i psykiatri, som nævnt i indledningen. I rapporten nævnes hvordan en recovery orienteret tankegang kan have en positiv indflydelse på mennesker med psykiske lidelser 18. Vi har lavet en aftale med SP om, at vi laver et antropologisk feltarbejde bestående af deltagerobservationer og forskellige interviewformer, for at undersøge den recoveryorienteret tilgang. Feltarbejdet er baseret på Jens Thisteds teori fra bogen forskningsmetode i praksis, samt Steinar Kvale og Svend Brinkmanns teori om interview. Vi vil gennem hele opgaven inddrage empiri fra feltarbejdet samtidig med, at vi forholder os reflekterende samt redegøre og analyserer relevant teori. Som start på den teoretiske del, vil vi redegøre for begrebet recovery, for at give en forståelse af dets betydning og sætte det i perspektiv til målgruppen. Recovery betyder at komme sig, og derfor mener vi, det er relevant, at komme ind på begreber som livskvalitet og det gode liv, da det at komme sig, vil medføre en forhøjet livskvalitet. Dernæst vil vi redegøre for og analysere begrebet kommunikation. Her bruger vi Mogens Pahuus teori om verbal og ikke-verbal sproglig kommunikation, samt identitetsdannelsen fra bogen Dansk, kultur og kommunikation - et pædagogisk perspektiv, for at belyse vigtigheden af at have en forståelse for kommunikationens betydning og for hvordan kommunikationen kan bruges til at skabe en tryg relation mellem professionelle og borgere. Kommunikationsbegrebet fører os videre til afsnittet Mennesket som socialt væsen, hvor Preben Bertelsen forklarer om den sociale forståelse og påvirkning, i bogen Mennesket som socialt væsen. Det giver et godt indblik i menneskers sociale behov og er derfor relevant i denne opgave. Under samme afsnit vil vi redegøre for begrebet relation ud fra Flemming Andersens artikel Pædagogarbejde er relationsarbejde, som bygger på den opfattelse, at en god relation starter ved en god kommunikation, og at relationen mellem mennesker går forud for individualitet. Efterfølgende vil vi uddybe netværkets betydning og netværk i praksis, som Chirstin Plate skriver om i bogen Sociale netværk. Denne teori er brugbar i forhold til vores feltarbejde, da det, ligesom forskning, viser hvor betydningsfuld netværk er for mennesker og for at kunne komme sig. 18 Rapport, (2013), s\n13 For at belyse livskvalitetsbegrebet, har vi brugt den norske psykolog Siri Næss, som beskæftiger sig med livskvalitet, som hun sidestiller med at have det godt. I Livskvalitet som psykisk velvære opstillet hun fire hovedområder, som alle er en del af idealbilledet af det at have det godt 19. Vi har sat hendes teori op imod Abraham Maslows behovspyramide for at påvise forskellige syn og teorier om samme emne. Det betyder nemlig, at der ikke er et entydigt svar inden for den pædagogiske verden, hvilket gør faget både spændende og udfordrende. For at kunne komme sig, mener vi også, at det er relevant at tænke begrebet inklusion ind i den recovery orienteret indsats. Bent Madsen beretter i Socialpædagogik Integration og inklusion i det moderne samfund, at inklusion er ligeværdigt samspil om fælles mål, der er defineret ud fra såvel den enkeltes, som de fælles behov. Alle mennesker skal imødekommes med udgangspunkt i deres særlige behov. Målet er, at alle borgere skal ses, anerkendes og værdsættes som de unikke personer de er, og dermed sikres en faglig, personlig og en social udvikling 20. Dette anser vi som værende vigtigt i forhold til det feltarbejde vi har udført og i pædagogisk arbejde generelt, da det er i overensstemmelse med vores menneskesyn. I forlængelse af inklusionsbegrebet, vil vi henvise til Berit Bae der skriver om anerkendelse i bogen relasjon som vågestykke - læring om seg selv og andre. I forhold til recovery finder vi hendes teori brugbar, for hvis der ikke er en anerkendende tilgang til borgeren, vil det være sværere at skabe en god og tryg relation. Og uden den gode relation er det svært for et menneske at tilegne sig og udvikle sunde sociale kompetencer. Afslutningsvis vil vi perspektivere og reflektere over vores feltarbejde og vores problemformulering. Her vil vi give vores bud på, hvordan der kan arbejdes bedst muligt med recovery (d. 25/11-13, kl ) 20 (d. 25/12-13, kl ) 12\n14 Projektbeskrivelse: Vores bachelorprojekt bygger på tanker om recovery, da en recoveryorienteret indsats kan have stor betydning for mennesker med en psykisk sygdom. Da vi begge har kendskab og erfaringer indenfor socialpsykiatrien, var det oplagt for os at opsøge SP. I SP s værdigrundlag står der: Vi har følgende værdier, som vi lægger til grundlag for vores arbejde: Vi tager værtskabet Vi har øje for og tager hånd om hinanden Vi værner om håbet Vi tør udfordres Vi vil den skæve vinkel Vi kan også tale om det, der er svært 21. Værdigrundlaget mener vi er brugbare værdier og grundholdninger for at skabe recovery hos psykisk syge. Som socialarbejder skal man være ressourcetænkende, og tro på fremskridt og udvikling. Derudover skal man tage initiativ og turde tage den svære løsning, så den rette udvikling kan finde sted. Som sidste punkt i værdigrundlaget skriver SP at vi kan også tale om det der er svært, hvilket vi mener er afgørende for, at en recoveryorienteret indsats kan finde sted. Med kommunikation og samtale i fokus, kan der ske store sociale fremskridt for borgeren, hvilket ofte medfører større livskvalitet og dermed et skridt nærmere recovery. I projektet har vi været ude og lave et antropologisk feltarbejde for netop at undersøge hvordan værdigrundlaget hænger sammen med dagligdagen og tilgangen på SP. Vi har været på besøg på SP mange gange for at undersøge vores problemformulering og for at indsamle relevant empiri. Dette har vi gjort ved at lave et semistruktureret interviews til de sytten borgerne og et struktureret spørgeskema til de tyve ansatte 22. Vi har fået bevilliget ti timers vejledning under vores feltarbejde på SP. Vores vejleder er udannet pædagog, og i opgaven kaldet Lene. Vi har gennemsnitligt været på SP én gang ugentligt i to måneder, for at indsamle empiri både fra personale og borgerne (d. 02/ , kl ). 22 Se bilag 3 om spørgeskema. 13\n15 Vi fandt hurtigt ud af, at det ikke er så lige til, at lave interview, som først antaget. Selvom vi har forberedt os på det, er det let at komme til at stille ledende spørgsmål eller at forholde sig for subjektivt. Dette arbejder vi undervejs på at forbedre, og mener selv at vi kan se fremskridt under feltarbejdet. Det kan være udfordrende at interviewe målgruppen, da deres psykiske lidelser gør, at de er ustabile og svingende i deres humør og hvad de magter. Derfor har vi skulle tilpasse metoderne meget, for at opnå det mest brugbare og sandfærdige billede af vores undersøgelse, hvilket vi kommer ind på i det kommende afsnit. Vi fik lov til at videooptage flere af borgerne under selve interviewene. Det mener vi, er en brugbar metode at indsamle empirien på, både fordi det giver os mulighed for at gense optagelserne, og for at kunne dokumentere feltarbejdet. Når vi genser optagelserne, kan vi få lov til at gense både den verbalsproglige del i interviewene, men også den ikke-verbalt sproglige del. Disse to kommunikationsformer og deres betydning, vil vi komme ind på senere i afsnittet om kommunikation. Vi er bevidste om, at når man videooptager, er det personen der optager, der bestemmer, hvad der kommer med i videoen. Det har ikke været en problemstilling for os, da vi hele tiden befandt os i en neutral situation, hvor der kun er én borger i fokus af gangen. Vi har ikke skulle udelukke eller fremhæve noget frem for andet. Det er ikke alle borgerne eller ansatte, der havde lyst til at deltage i vores interview eller blive videooptaget, hvilket vi har fuld forståelse for. Vi er derfor bevidste om, at vores forskning er snæver, men vi mener alligevel, at det giver et billede af hvordan SP fungerer som praksis, og hvordan der arbejdes med recovery. Både borgere, ansatte og ikke mindst vores tildelte vejleder har givet udtryk for, at vi har grebet feltarbejdet korrekt an, og at vi er lykkedes med vores hensigter, som er at undersøge hvordan der arbejdes recoveryorienteret på en socialpsykiatrisk døgninstitution som SP. 14\n16 Antropologisk feltarbejde som metode: Antropologi betyder direkte oversat læren om mennesket. Vi skal altså ud at lære noget om vores bestemte målgruppe, i forlængelse af vores feltarbejde. Først og fremmest satte vi os ind i de syv faser af en interviewundersøgelse 23, som Kvale og Brinkmann beretter om i bogen interview - introduktion til et håndværk. Dette har vi gjort for at få en grundig generel viden og forståelse for, hvad det indebærer at lave interviews. Under feltarbejdet har vi brugt Jens Thisteds teorier og metoder fra bogen Forskningsmetode i praksis - Projektorienteret videnskabsteori og forskningsmetodik. Her berettes om hvordan de forskellige faser i et projektforløb 24 fungerer i praksis, og som er nogle faser vi har forholdt os til inden og under feltarbejdet. Vi har bevidst valgt at arbejde med to forskellige interviews former, for at tilpasse bedst muligt og for at få mest muligt relevant ud af feltarbejdet. Den første form er et kvalitativt 25 semistruktureret interview 26, som vi har brugt på borgerne. Her har vi kun forudbestemt et tema, derudover er det borgerne der styrer indholdet af samtalen. Denne form gør, at det bliver på borgernes præmisser og medfører et mere sandfærdigt billede af den sociale kultur og tilgang på SP. Med et kvalitativt interview får vi mulighed for at diskutere og reflektere over borgerens svar, især når vi lavet det i en semistruktureret form. Når vi er på besøg, agerer vi aktive i interviewene og i borgernes hverdag, hvilket betyder at vi laver deltagelsesobservationer 27. Med deltagelsesobservationer har man et dobbeltblik, hvor man ser og hører, hvad der sker og bliver sagt, samtidig med at man føler det på egen krop. Vi har måtte tilpasse denne interviewform da borgerne, grundet deres diagnoser, er ustabile og har svært ved at være i sociale sammenhænge. Vi havde oprindeligt forestillet os, at vi skulle lave gruppeinterviews med borgerne, for at styrke deres sociale kompetencer og netværk, da det er det vores feltarbejde og opgave omhandler. Denne plan måtte vi hurtigt tilpasse, da borgerne ikke var interesseret i at lave sådan en form for interview. De ville hellere sidde alene på deres værelse og blive interviewet af os. Det styrker ikke deres sociale kompetencer og netværk på samme måde som et gruppeinterview, hvor man vil dele ud af sig selv og have en dialog i et fællesskab. 23 Kvale og Brinkmann, (2009), s Se bilag 5 om projektforløb. 25 Thisted, (2011), s , Thisted, (2011), s Thisted, (2011), s\n17 At skabe bedre sociale kompetencer og netværk, var ikke hovedmålet med interviewene, men derimod at undersøge, analysere og reflektere over praksis på en institution. I det semistrukturerede interview formår de fleste, at give respons, og besvare på de spørgsmål vi stiller, hvilket vi mener er en social øvelse i sig selv for borgerne. Man kan reflektere over, hvorvidt borgerne svarer oprigtigt, og hvordan et svar på et spørgsmål kan variere afhængig af diagnoser og humør. Et eksempel på det kan være en borger med diagnosen maniodepressiv, hvilket betyder at han er svingende i humør, overskud og stabilitet. Hvis borgeren er manio under interviewet, vil det så betyde at han svarer mere positivt, end hvis han var i sin depressive fase? Delkonklusionen på denne refleksion er, at man skal tage det hele menneske i betragtning under et feltarbejde. Og vi mener, det kræver et længerevarende feltarbejde, for at kunne se og forstå det hele menneske. Vi skal både observere borgeren når han har sine gode og dårlige faser, for at kunne få det mest brugelige forskningsresultat. Med den refleksion, er vi klar over, at vi ikke forholder os objektive, som man ellers skal under et feltarbejde, fordi vi har en forforståelse for, at borgeren eventuelt vil give to forskellige svar, alt efter hvilken fase han befinder sig i. Til de ansatte på SP, lavede vi et struktureret spørgeskema, hvor spørgsmålene er konkrete og fastlåste, hvilket betyder at vi bestemmer både tema og indhold 28. Denne interviewform, valgte vi fordi vi havde brug for præcise svar i forhold til vores undersøgelse og til værdigrundlaget på SP. Derudover er der kun er fire-fem ansatte på arbejde af gangen, ud af en personalegruppe på tyve. Vi lagde spørgeskemaerne i deres private skuffer, så de kunne udfylde skemaerne når de var på arbejde og havde tid til det. Vi er bevidste om at det, der skrives i spørgeskemaerne, ikke nødvendigvis stemmer overens med deres pædagogiske arbejde og at det vil kræve mere feltarbejde og flere deltagerobservationer at finde ud af det. Vores feltarbejde er altså visse steder overfladisk, fordi vi ikke har haft tid til at lave en grundigere undersøgelse. Derudover har vi brugt de ti timers vejledning på at sparre med Lene og snakke med personalet om deres tilgang til borgerne og til begrebet recovery. 28 Thisted, (2011), s. 104,\n18 Noget af det udfordrende ved vores feltarbejde var, at vi skulle forholde os objektive 29. Vi har begge et kendskab til SP, og derfor også en forforståelse både for borgernes sociale liv og netværk, men også for personalets arbejdsmetode og tilgang. Vi vil under hele opgaven komme ind på vores antropologiske feltarbejde hvor vi vil have en redegørende, analyserende og reflekterende tilgang til vores indsamlet empiri og sætte det i forlængelse af relevant og brugbar teori. Recovery: Recovery blev i foråret 2000 præsenteret af Videnscenter for Socialpsykiatri. Begrebet blev hurtigt brugt på politisk højt plan i Danmark. D. 29. maj 2001 vedtog Folketinget en opfordring fra Videnscentret om: at der i 2002 tages initiativ til forsøg, hvor perspektivet om at kunne komme sig (recovery perspektivet) sættes i centrum (vedtagelse V124, maj 2001) 30. Recovery, eller at komme sig, er ikke noget nyt. Mennesker har altid, kunnet komme sig, på den ene eller anden måde eller i hvert fald delvist. Princippet bag recovery handler om at arbejde med borgernes problemstillinger, og for pædagogerne prøve at etablere et tilfredsstillende liv, for den enkelte borger. For at borgerne skal have mulighed for at komme sig, skal denne også selv have et ønske om at arbejde med sin sygdom, og erkende sin sygdom. Det er ikke alle der bliver raske, men dog kan mange psykisk syge komme sig socialt, og ville kunne fungere sammen med andre mennesker. Socialstyrelsen definerer det at komme sig, på to måder: At komme sig socialt En måde at komme sig på, er socialt. Det betyder, at mennesket stadig kan have kliniske tegn på psykisk lidelse, men symptomerne forhindrer ikke, at personen deltager i det sociale liv. Den definition rummer potentialet for, at mennesker selv definerer deres grad af "raskhed". Det drejer sig om ca. 50 % af mennesker med diagnoser. 29 Thisted, (2011), s /Kapitel%202.aspx (D. 22/11-13, kl ) 17\n19 At komme sig helt Mennesker, der er kommet sig helt, har totalt fravær af psykotiske symptomer, og er vendt tilbage til et funktionsniveau som før sygdommen. Det drejer sig om ca. 25% 31. Her ser vi, at 50 % af mennesker med en psykisk sygdom har mulighed for, at komme sig socialt og være en del af et fællesskab, hvorimod 25 % oplever at kunne komme sig helt, og leve et velfungerende liv. Hvis man som socialarbejder går ind, og bestemmer over borgerne, ville nogle se det som et overgreb. Derfor er det vores opgave, i stedet at overlade opgaven til borgeren, om hvilken vej vedkommende ville gå i livet. Det er jo dem der er ekspert i deres liv og sygdom. I artiklen, Tabu: Rehabiliteringsarbejde er også magtfuldt! står der: Hver gang vi går ind og sætter regler for, hvordan man må opføre sig, skaber det en potentiel ubalance i vores forhold til beboeren. Det er vigtigt, at vi giver slip på det pædagogiske og ikke opfører os som overmennesker 32. Sætter man denne sætning i sammenhæng med borgerne på SP, ser man en tydelig sammenligning. Her er det vigtigt, at skabe relationerne, frem for at agere som en der forsøger at kontrollere deres liv. Måden man skaber relationer på, er altså afgørende for borgerens recovery. Serviceloven siger ydermere: 85. Kommunalbestyrelsen skal tilbyde hjælp, omsorg eller støtte samt optræning og hjælp til udvikling af færdigheder til personer, der har behov herfor på grund af betydelig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer. Det er vores opgave som pædagoger, at arbejde recoveryorienteret, i samarbejde med borgerne. Dog ser vi ud fra spørgeskemaerne, at flere af de ansatte gerne så, at borgerne blev mere inddraget i hvordan der arbejdes på denne måde. Ifølge deres svar, er borgerne ikke nok inddraget, hvilket kan påvirke dem negativt. Recovery er nemlig en måde at arbejde mod at blive rask på, og borgeren skal også ønske at være en aktiv del af det. Derfor skal man finde ud af, hvad der er vigtigt for den enkelte. Dette kan gøres ved at finde ud af hvad der for den enkelte er livskvalitet, hvilket vi vil fortælle mere om i næste afsnit (d. 22/11-13, kl ) 32 Artikel: Tabu: Rehabiliteringsarbejde er også magtfuldt! 18\n20 Livskvalitet Siri Næss, som er er norsk psykolog, har beskæftiget sig med begrebet livskvalitet, som hun beskriver, som det at have det godt. Hun har opstillet fire hovedområder, som alle er en del af idealbilledet af det at have det godt, som vi vil komme nærmere ind på i kommende afsnit. Som socialarbejder, arbejder man med det mål at skabe livskvalitet for borgeren. I Servicelovens 1, stk.2 står der at: Formålet med hjælpen efter denne lov er at fremme den enkeltes mulighed for at klare sig selv eller at lette den daglige tilværelse og forbedre livskvaliteten 33. Definitionen af livskvalitet har ændret sig gennem tiderne. Førhen var det skæbnen eller troen, som udelukkende definerer det gode liv. I takt med samfundets udvikling, skete en udvikling fra at tro på at det gode liv var skæbnebestemt, til at den enkelte borger nu selv fik indflydelse på sit liv og skæbne. Denne definition præger samfundet og den enkelte borgers forståelse af livskvalitet i dag, hvor arbejde, videnskab og teknologi spiller en stor rolle i borgerens hverdag. For at skabe de grundlæggende betingelser for livskvalitet, mener vi, at der kræves en vis form for behovstilfredsstillelse. En af de teoretikere, som går ind og beskriver ovennævnte betingelser, er den russiskamerikanske psykolog Abraham Maslow. Han opstiller menneskets behov i en behovspyramide 34, der tager udgangspunkt i: Fysiske behov: behovet for føde, vand, beklædning og beskyttelse Sikkerheds behov: behovet for sociale og den økonomisk tryghed. Beskytte sig mod kriminalitet og sult. Kærligheds og tilknytningsbehov: behov for at tilhøre en gruppe, modtage og give kærlighed. Tilknytning og venskaber. Selvværdsbehov: behov for at være et unikt menneske og have indflydelse. Selvaktualisering: behov for at realisere alle personlige potentialer. Transcendens: livets formål. Maslow påpeger, at hvert trin i behovspyramiden skal være til stede før næste behov kan påbegyndes og opfyldes. Kærligheds- og tilknytningsbehovet, som er tredje trin, er spørgsmålet om at føle sig accepteret i sine nære omgivelser, men samtidig også som borger i samfundet. Det 33 (d. 27/11-13, kl ) 34 Bilag 2 om behovspyramide. 19\n21 er på dette trin, at mennesket skal føle sig anerkendt og elsket på trods af sine evt. problemstillinger og mangler. Her kommer det pædagogiske arbejde i spil, da pædagogens relation til borgeren skal være præget af ligeværd og gensidig respekt. I spørgeskemaet til personalet, spurgte vi om hvordan vil du beskrive din relation til borgerne?. Et af personalerne svarede Professionel, faglig, ligeværdig 35 en anden svarede...jeg vil beskrive, min relation til brugerne jeg er kontaktperson for som god. 36 Disse ting er vigtige for at skabe den gode relation og herved også at kunne skabe livskvalitet for den enkelte. Psykisk velvære En af nutidens forskere inden for livskvalitet, den tidligere nævnte Siri Næss, betegner livskvalitet som et subjektivt og psykologisk fænomen og ikke som et materielt og objektivt fænomen. Hun ser livskvalitet som et psykisk begreb, det kunne være en oplevelse, en vurdering eller en følelse af noget. Dette skiller sig lidt ud fra Marlshows teori, da Næss fokuserer på den psykiske del. Det vil sige en intrapsykisk tilstand, som ikke direkte er observerbar 37. Hun fremhæver de positive aspekter ved tilværelsen frem for de negative. Derudover mener hun, at livskvalitet er noget, som bunder i den enkeltes oplevelser, frem for samfundets. Det vil med andre ord sige, at livskvalitet knyttes til den enkeltes oplevelser og fremkommer ved en indre tilstand 38. Næss påpeger dog, at man ikke kan se bort fra samfundet og det objektive. For at mennesket kan opleve livskvalitet, mener hun, at følgende betingelser er i spil: Er aktivt: har appetit og livslyst, interesserer sig for noget udover sig selv, der opleves som meningsfyldt; har energi og overskud til at føre sine interesser ud i livet, ikke føler sig træt og udslidt; har frihed til at vælge og oplever selv kontrol over egne handlinger; er selvrealiseret, dvs. har fået udviklet og brugt sine evner og muligheder. Har samhørighed: har et nært, varmt og gensidigt forhold til mindst et andet menneske; har kontakt, venskab og loyalitet; har fællesskabsfølelse og tilhørsforhold til en gruppe (fx venner, naboer, arbejdskammerater, m.m.). Har selvfølelse: har selvsikkerhed, føler sig vel som menneske, sikker på egne evner og dygtighed, følelse af at mestre, af at være nyttig, tilfreds med egen indsats; accepterer sig selv, fravær af skyld- og skamfølelse, lever op til egne normer. 35 Henviser til spørgeskema, se bilag 3, spørgsmål Henviser til spørgeskema, se bilag 3, spørgsmål Næss, (2001), s Næss, (2001), s\n22 Har en grundstemning af glæde: har rige og intense oplevelser af skønhed, af indsigt i eller af samhørighedsfølelse med naturen, er åben og modtagelig, ikke lukket over for den ydre verden; har en grundstemning af glæde, lyst og velvære, af at livet er rigt og givende, fravær af tomhedsfølelse, nedtrykthed, ubehag og smerte. Dette kan være svært at opnå for mennesker med psykiske sygdomme som ofte må lægge ansvaret for deres livskvalitet i hænderne på et andet menneske, da de ikke selv magter det. Dette kan ske, hvis enten borgeren bliver syg fysisk eller hvis deres psykiske sygdom i en periode er rigtig svær. Næss uddyber ovennævnte betingelser med at mennesket skal have: ( ) en grundstemning af glæde, lyst og velvære, af at livet er rigt og givende, fravær af tomhedsfølelse, nedstemthed, ubehag og smerte; at mennesket har en grundstemning af harmoni og fravær af uro, bekymringer samt angst; at mennesket har en rig og intens oplevelse af skønhed, at mennesket er åbent og modtageligt og ikke udelukket fra den ydre omverden 39. I forhold til skabelsen af livskvalitet opstår visse betingelser, som enten virker fremmende eller hæmmende. Fremmende kan være den gode relation som bliver skabt, hvorimod hæmmende kan være de fordomme som kan mødes hen af vejen. Det er ud fra disse betingelser, at pædagogen skal arbejde med borgerens livskvalitet. Det kan være vanskeligt at finde ind til borgerens egen opfattelse af livskvalitet, idet de kan have svært ved at udtrykke dette. Derfor er det vigtigt at vi som pædagoger tager udgangspunkt i de betingelser, der fremmer eller hæmmer borgerens livskvalitet. Det er ikke nemt at definere, hvad livskvalitet er for andre, da dette er meget individuelt. Men det derimod muligt at indkredse de betingelser, der har indflydelse på den enkeltes mulighed for at skabe sig et godt liv, gennem en god kommunikation og en anerkendende tilgang til den enkelte. En væsentlig pointe hos Næss er, at livskvalitet har en subjektiv side. Det er kun muligt at nå ind til den subjektive side, ved at indgå i en tæt samtale med det andet menneske. Den subjektive forståelse er lig den personlige oplevelse af livskvalitet. Næss påpeger at individernes behov, ønsker og forventninger bestemmes af og konstant udvikler sig efter alder, sindsstemning og de sociale og kulturelle forhold, den enkelte lever i. Individets behov og tilfredsstillelse deraf varierer fra den enkelte til den anden, hvilket betyder at man ikke 39 Næss,: (2001) s.74 21\n23 kan sammenligne graden af behovstilfredsstillelse med opnåelsen af livskvalitet 40. Dette står i kontrast til Maslows behovspyramide, der sidestiller den enkeltes behovstilfredsstillelse med livskvalitet. Det enkelte menneskes mestring af sin hverdag og livssituation udspilles i relation og de sociale netværk. Vi skabes og skaber os gennem de bånd, som vi knytter til andre. Der ved afhænger vores og andre menneskers livskvalitet af de relationer, som opbygges indbyrdes. Det er dog også vigtigt, når man taler om livskvalitet, at vi er bevidste om begrebet kommunikation. En god relation, starter ofte ved en god kommunikation, hvilket vi vil komme ind på i næste afsnit. Kommunikation: Mogens Pahuus beretter i bogen Dansk, kultur og kommunikation - et pædagogisk perspektiv om, at en god relation starter ved en god kommunikation. Kommunikation er derfor meget muligt det første skridt hen imod recovery for borgerne. På baggrund af det, vil vi redegøre og reflektere over hans teori om verbal og ikke-verbal sproglige udtryksformer, samt teorien om identitetsdannelse gennem samtale. Den verbale udtryksform Den verbalt sproglige kommunikation er den mundtlige kommunikation. Pahuus redegør for tre former for samtaler. Drøftelse som indtræffer når der sker noget uventet eller uforståeligt, som vi gerne vil have redegjort for. Det kan være en borger der ikke forstår, hvorfor han har et svagt netværk til hans familie eller hvorfor han har svært ved at holde kontakten til dem. Det kan være svært at vide hvordan man skal opretholde et netværk, når man ikke har stærke sociale kompetencer. Rådslagning er når vi kommer i en uoverskuelig situation og gerne vil have råd til hvad vi skal gøre. Her kan det være at borgeren gerne vil have støtte og rådgivning til at kontakte et familiemedlem eller en gammel ven. Det er ofte en stor og svær ting, som kræver et råd. Sidst er der venskabelig snak, som er en snak om hvad der er sket i vores liv og hvad der har gjort indtryk på os 41. Det kan være hverdagsting, som borgeren har brug for at fortælle om. Hvad han har oplevet, eller mangel på samme, eksempelvis hvordan han har haft en god relation til en medborger. 40 Perlt, m.fl.: (1997) s Sørensen, (2009), s\n24 Den ikke-verbale udtryksform Den ikke-verbal sproglige udtryksform omhandler det kropslige, såsom mimik, kropsholdning og tonefald 42. For at have en god kommunikation kræves der en bevidsthed om sine ikke-verbale udtryk. Hvis man ser anspændt ud i sit kropssprog eller mimik, kan man sende en række forskellige negative signaler, der får borgeren til at trække sig. Begge kommunikationsformer er vigtige at have en indsigt i og som en god pædagog skal man derfor først og fremmest selv vide hvordan man kommunikerer, for derefter at kunne opfange forskellige verbale eller nonverbale signaler fra borgeren. Med en god kommunikation skabes en god relation. Vi mener at kommunikationen skal bruges som et redskab til at opnå en større forståelse om sig selv som menneske og forståelse for andre. Kommunikation skaber en stærk relation som vi mener er altafgørende inden for pædagogisk arbejde, og for at kunne støtte borgeren i recovery. Pahuus beretter ligeledes om hvordan identiteten dannes gennem et verbalsproglig udtryk. Gennem samtalen udvikler vi vores evne til at tage stilling til- og reflekterer over vores egne erfaringer. Der skabes altså en forståelse af sig selv. Dette selv er meget betydningsfuld for hele relations- og netværks processen, og det kommer vi nærmere ind på i følgende afsnit. Samtalen udfordrer derudover mennesker, da der under samtalen udveksles holdninger og erfaringer. Det er i dette samspil, at der udvikles et socialt, selvstændigt og autonomt jeg 43. Sindslidende kan ofte være passive og har ikke udviklet jeg et på samme måde, som en ikke- diagnosticeret. Samtalen er derfor endnu et vigtigt redskab, man kan bruge for at udvikle den psykisk syges selv og sociale kompetencer, især hvis der rettes opmærksom på, hvordan samtalen kan bruges som et redskab. Det kan eksempelvis gøres ved at have en bevidsthed om de verbale og ikke-verbale metoder, og ved at have en reflekterende samtale med borgeren. Peik Gjøsund og Roar Huseby beskriver kommunikationsprocessen og samtidig hvordan der altid er en afsender og modtager 44. Afsenderen vil dele en information med modtageren og det er derfor vigtigt at afsenderen overvejer hvordan modtageren tænker og reagerer på informationen. God kommunikation er ifølge Gjøsund og Huseby når afsenderen har en indlevelsesevne, og kan vurdere hvilke kundskaber modtageren har. I vores feltarbejde betyder det, at vi er afsenderen, og har skulle overveje hvilke signaler vi vil sende til modtageren, hvilket i denne sammenhæng er 42 Sørensen, (2009), s Sørensen, (2009), s Grøsund, (2005), s\n25 borgerne og de ansatte på SP. Vi har taget udgangspunkt i modtagerens behov og kundskaber. Dette har vi gjort blandt andet ved at overveje hvor interviewene skulle foregår, samt hvornår. Vi har ligeledes været bevidst om kommunikationen og dialogen under interviewene, så modtageren ikke føler sig presset eller dårlig tilpas. Dette har vi gjort ved at fokusere på det verbalt sproglige - altså vores ordforråd, samt det ikke verbalt sproglige - vores kropssprog og mimik. Gjøsund og Huseby beskriver hvordan at modtageren vurderer det afsenderen formidler, både hvad der bliver sagt, hvordan det bliver sagt og hvordan afsenderen fremtræder 45. Som psykisk syg, kan man nemt mistolke afsenderens budskab. Under vores interviews blev vores spørgsmål flere gange misforstået, og borgeren svarede enten på noget helt andet, eller følte sig utilpas fordi han ikke vidste hvad han skulle svare. Her går vores refleksion på, at det kan være rigtigt udfordrende at lave et antropologisk feltarbejde, fordi der skal tænkes så mange forskellige elementer ind. Når vi interviewer er det er vores pligt som afsender og feltarbejder at have styr på teorien, det praktiske samt at have fokus på,at borgerne ikke kommer til at få en dårlig oplevelse. Det kan de komme til at få, hvis vi ikke er gode nok til at stille de rigtige spørgsmål eller hvis vi ikke har indsigt i den måde vi kommunikerer på. Det har derfor været vigtigt for os at have forarbejdet i orden, så vi ikke lavede mere skade end gavn. Trods vores forarbejde, mødte vi en række udfordringer. Udfordringerne skyldtes muligvis, at vi stillede de forkerte spørgsmål eller fordi vi signalerede noget forkert. Teorien om afsender og modtager minder om Pahuus teori om verbal og ikke-verbal kommunikation, forstået på den måde at begge teorier er bygget omkring, at man skal have en bevidsthed og en forståelse for kommunikationen og dens vigtighed. Det er vi enige i, og har prøvet at opnå den bedst mulige kommunikation, ved at medtænke de forskellige teorier og opnå et kendskab til dem. Vi har været bevidst om vigtigheden af verbal og nonverbal kommunikation, samtalen som redskab og kommunikationsprocessen. Dette mener vi har medført en bedre relation til borgerne og dermed også bedre og mere brugbart empiri. Det er især vigtigt at prioritere god kommunikation og relation højt, når det gælder et menneske med en svær psykisk lidelse, og som har svært ved sociale sammenhænge samt være et socialt væsen. I kommende afsnit vil vi komme ind på mennesket som socialt væsen og begrebet relation som er næste skridt mod recovery. 45 Grøsund, (2005), s\n26 Mennesket som socialt væsen: Denne målgruppe kan have sociale problemer, grundet deres sygdomme, problemstillinger og samfundets stigmatisering. Sociale problemer gør, at det kan være svært at opnå recovery. Vi mener derfor, at det er nyttigt at få kendskab til menneskers sociale forståelse, deres selv og det at være eller blive et sociale menneske. Det kan, som tidligere skrevet, være med til at forstærke og udvikle relationer, netværk og livskvalitet. Vi får samtidig en større bevidsthed om, hvordan vi kan lave og tilpasse vores feltarbejde på den bedst mulige måde, ved at have forståelse for mennesket som socialt væsen og perspektivere denne viden til målgruppen. Begreber som det sociale menneske, den sociale forståelse og selvet er noget som Preben Bertelsen skriver om i bogen mennesket som socialt væsen - at påvirke og blive påvirket og er den tekst vi vil tage udgangspunkt i, i dette afsnit. Den sociale forståelse og oplevelse handler om, hvordan man ser sig selv, altså selvet, og hvordan man ser andre i forskellige sociale positioner 46. Det betyder at vi under vores feltarbejde skulle være bevidste på vores fremtræden og hvilken social position og sammenhæng vi befandt os i med borgerne. Det kan have en betydning for deres sociale forståelse og oplevelse, hvilket kan påvirke dem, og dermed også vores feltarbejde, på en negativ og usandfærdig måde. Selvet er betydningsfuld for hvordan vi oplever os selv og verden, og omhandler det emotionelle og kognitive selvbillede 47. Som socialarbejder, og ligeledes skal vi i dette feltarbejde, være bevidst om, hvordan alle deltagende har deres egen måde at tænke, føle og handle på. Den måde man oplever sig selv på, har afgørende betydning for hvordan man oplever og handler i sociale situationer 48. Menneskers væremåde og handlinger hænger altså sammen med deres værdier. Alle har et socialt selv, hvor man forstår, føler og vil noget med sig selv. Dét man måske ikke har opnået, eller i hvert fald skal arbejde bevidst med, for at opnå, er et socialt selv hvor vi forholder os og træffer en række valg 49. Det kan være at forholde sig til sig selv og sin sociale fremtræden og ageren. Ved den forholden opnås der en dybere indsigt i sit selv og sine sociale kompetencer. Alle mennesker er særlige, forstået på den måde at man realiserer de muligheder man har, ud fra de forudsætninger man har. Vi mener det er en vigtig indsigt at have i forhold til målgruppen og 46 Bertelsen, (2008), s Bertelsen, (2008), s Bertelsen, (2008), s Bertelsen, (2008), s\n27 vores feltarbejde. Det betyder for os, at vi er bevidste om alle menneskers individuelle særpræg, livshistorier og hvor stor betydning muligheder og forudsætninger har for et menneske. Vi ser det hele menneske og forsøger i vores sociale arbejde og feltarbejde at behandle alle med respekt, empati og have forståelse for deres verden. På den måde tror vi på det bedste resultat, både fagligt og personligt. Forståelsen af sociale situationer og af andre mennesker, er ligeledes relevant, da det er en del af den sociale adfærd og socialisering, som vi mener, er vigtig for alle mennesker. Man prøver som menneske at forstå, forklare og forholde sig til andre mennesker ved at tilskrive dem bestemte grunde til deres handling. Dette kaldes attribuering 50. Man kan nemt tage fejl af et menneskes handling, hvilket er en attribueringsfejl 51. For at kunne attribuere, skal man kunne sætte sig i et andets menneskes sted, hvilket kan være svært, da alle mennesker har forskellige livshistorier og erfaringer. Det kan perspektiveres til vores feltarbejde, fordi borgerne og ansatte på SP kan have svært ved at forstå hinanden. Det gælder eksempelvis de ansatte imellem, grundet deres forskellige menneskesyn og tilgange til pædagogisk arbejde. Èn ansat har skrevet i spørgeskemaet at hun har et humanistisk menneskesyn og har en kognitiv tilgang til borgerne 52. Kort fortalt, vil det sige at hun ser mennesker som selvstændige individer der er ekspert i eget liv. Èn anden ansat skriver, at hun også har et humanistisk menneskesyn, og mener at borgerne skal guides gennem hverdagen 53. Det er to forskellige tilgange der kan give udfordringer i det pædagogiske arbejde, hvor den ene pædagog vil guide og den anden vi støtte. I sådan en situation er det vigtigt at de ansatte kan kommunikere og have samtaler omkring problemstilling og derigennem finde frem til den løsning der er bedst for borgeren. Borgerne, som alle lider af en psykisk sygdom, har ofte svært nok ved bare at forstå sig selv. Derfor kan det være endnu sværere at forstå andre hvilket kan medføre, at der laves en attribueringsfejl. Som konsekvens af dette bliver socialiseringsprocessen større og vi mener, at som socialarbejder skal man støtte borgeren i forståelsen af sociale situationer og af attribuering. Det positive er, at alle mennesker kan lære at forstå andre mennesker bedre og der igennem opnåes en bedre relation og social forståelse. Det kan læres ved, at blive bevidst omkring sine tanker om sig selv og andre samt ved at kommunikere med andre i stedet for at lave sine egen 50 Bertelsen, (2008), s Bertelsen, (2008), s Henviser til spørgeskema, se bilag 3, spørgsmål Henviser til spørgeskema, se bilag 3., spørgsmål


Kunstkritikk — Modernisme for fladskærmsgenerationen\nMedium sized paintings (mostly) on walls o̶n̶ ̶w̶a̶l̶l̶s̶\nMads Lindberg, Stian Eide Kluge, Torben Ribe\nIMO Projects, København\n27. oktober - 8. december 2012\nModernisme for fladskærmsgenerationen\nAf Jacob Lillemose\nTorben Ribe, Untitled (no signal), 2012. Akryl og cornflakes på lærred, fladskærmsstander. 100 x 90 x 25 cm. Foto: Anders Sune Berg.\nTorben Ribe er en af de malere fra den yngre generation man lægger mærke til på den københavnske kunstscene. En der har erklærede fans blandt både kunstnerkollegaer og samlere. Han er en af medstifterne af udstillingsstedet/galleriet IMO (forkortelse for In My Opinion) og i en årrække var han med i malerkollektivet Paint Over, der lod penslerne stå i syltetøjsglassene for i stedet at «male» med de digitale værktøjer, som computeren tilbød. Det er dog Ribes egne værker, hans malerier, der har skabt opmærksomheden omkring ham. Med god grund. Hans forrige udstilling på IMO – Dust, Kiwi, Rucola (2010) – var eminent. Som en velfærdsstatsudgave af Gordon Matta-Clarks galleripræsentationer af materiale fra hans arkitektoniske indgreb, havde Ribe lavet en serie malerier, der i abstrakt form lignende udskårne stykker væg fra institutionelle og private rum. Tandlægeklinikker, folkeskoler, købmandsbutikker, kontorlandskaber, Tivoli-boder … Associationerne var ad legio. Det var konstruerede relikvier fra hverdagen i den postmoderne danske middelklasse. Grimme (om end ikke grå) ligesom hverdagen, men også håndteret (malet og præsenteret) med et overskud og en præcision, der forstyrrede den stuetemperatursregulerede bevidstløshed, det er så let at give efter for i denne hverdag og ansporede en sensibilitet, der insisterede på tilstedeværelse og meningsfylde midt i det ordinære. Dog uden det store socialpolitiske perspektiv som eksempelvis Poul Gernes anlagde. Ribes perspektiv er den livsstilsrevolution som det seneste årti har tegnet middelklassens kulturelle horisont.\nStian Eide Kluge, Soliloquy (The Horology And The Stellar Strokes), 2012. Tennisboldmaskine, tennisbolde, dias, diasprojektor, tape, remme. Foto: Anders Sune Berg\nRibes nye udstilling på IMO – Medium sized paintings (mostly) on walls on walls – forsætter som det også indikeres af titlen denne fortælling om nutidig middelklasseerfaring og de vægge den finder sted indenfor. Udstillingen er ligesom Dust, Kiwi, Rucola bygget op om en serie malerier (og et par til lejligheden konstruerede vægge), men denne gang har han også inviteret norske Stian Eide Kluge fra udstillingsstedet 1857 til at lave en udstilling (kurateret af Steffen Håndlykken fra 1857) inde i Ribes soloudstilling. Til det formål har man bygget en hvid kube midt i gallerirummet og inde i den står der blandt andet en maskine og skyder tennisbolde ud en gang om dagen. Der hænger også små sort-hvide fotos af Ribes værker. Idéen med at bryde soloudstillingsformatet op indefra er for så vidt forståelig og interessant nok, men det fungerer bare ikke rigtigt som andet end en institutionel gimmick. Måske er det meningen? Men hvorfor Stian Eide Kluges udstilling skal præsenteres indenfor de formelle rammer af en hvid kube virker decideret selvmodsigende og steriliserende i konteksten. Udstillingen i sig selv virker lidt usikker på hvorfor den er der og hvad den skal med sig selv og Ribes udstilling. Fotografierne giver mest mening som en indforstået tak for invitationen og trods sin indbyggede suspense-effekt er boldmaskinen også et underligt livløst billede.\nTorben Ribe, Eggs and Charger, 2012. Akryl på lærred, oplader til mobiltelefon. 109 x 98 cm. Foto: Anders Sune Berg.\nSer man bort fra dette momentumstab, så viser udstillingen endnu tydeligere end sidst, at der i Ribes postmoderne spil med tegn, tekst og objekter på maleriets flade er et projekt som rundes af en modernistisk ambition, i den forstand at det insisterer på den maleriske abstraktions andethed i forhold til hvad der i øvrigt cirkulerer af visuelle udtryk i samtidens kultur.\nDet er dog ikke en modernisme, som udspringer af den hvide kubes autonome rum, men af en levet erfaring af dagligdagsrum og -situationer, hvor vi hænger ud med en kaffekop, læser reklamer for discountvarer, spiser sushi eller sandwich, hænger savsmuldstapet op, ser Avatar, oplader vores mobiltelefon og betaler med Dankort – alle figurer der indgår i den nye serie malerier. Eller med en reference til et andet af værkerne i udstillingen, de rum hvor fladskærmen er et alter for drømme om et bedre liv. I værket har Ribe sat et «bredformatslærred» påmalet blålige penselstrøg på en blankpoleret fladskærmsfod. Værket er det første man ser når man kommer ind i udstillingen, og det er oplagt at se det som en tematisk nøgle til resten af udstillingen. Samtidig med at det er fladskærmens «flade» kultur han er inspireret af og opererer i, så er det fladskærmens billedlighed i høj opløsning, hvor alt står knivskarpt og intet er overladt til fantasien, som hans abstraktioner udfordrer. En udfordring, der vel at mærke ikke henviser til æstetiske idealer, men arbejder med en på en gang tarvelig og poppet kulturel materialitet. Det er en erkendelse af at der intet er at drømme om hinsides fladskærmens rammer, men at maleriet som old school kunstmediet samtidig tilbyder en mulighed for at forvrænge de signaler som transmitteres indenfor disse rammer på en måde, der yder modstand og ansporer refleksion.\nComposition with Door, 2012. Collage på dør, akryl på lærred. 200 x 120 cm. Foto: Anders Sune Berg.\nErkendelsen manifesterer sig mest udtalt i en række ironiske parafraser over forskellige af modernismens idealer. Fladskærmen er den teknologiske forbrugskulturs svar på modernismens fladeformalisme, en kaffekop med påskriften «Torben», der hænger på en krog i bunden af et lærred er institutionskøkkenets version af selvreferentialitet, et par hologrammer med Van Gogh-motiver er visuel rummelighed reduceret til spøg og skæmt-genstand og idealer om skønhed er blevet til en udklippet artikel om dubiøs skønhedspleje. Den grandiose forestilling om maleriet som performative gestus har Ribe twistet ved som en musiker at «feature» en række af den akademistuderende Mads Lindbergs simplistiske fingermalerier med frugtmotiver.\nDet er så fermt og selvbevidst i sin tarvelige uhøjtidelighed, at det kunne optræde i en Michel Houellebecq-roman, som et kynisk billede på samtidens infantilitet og åndløshed. Men Ribe er ikke dystopisk som Houellebecq. Tværtimod synes der at være en kim af noget håbefuldt i udstillingen. I flere af malerierne er der elementer som refererer til reparationshandlinger, som fx et plaster, knæbind, tape og et hønsenet der opsamler forskelligt sammenkrøllet papir og lærred. Er det metaforer for eller et forsøg på at redde en krakelerende billedlighed? Eller måske et ønske om at bevare og genbruge værdifuldt affald fra vores visuelle brug-og-smid-væk-kultur? Det er ikke til at afgøre. Ribes kritik af modernismens idealer er ikke oppositionel, men ironisk, forstået som et greb der søger det tvetydige, hvor billedet balancerer prekært på grænsen mellem det meningstomme og det betydningsfulde. Siden et Jackson Pollock-maleri i 1951 blev brugt som baggrund for en fotoserie til Vogue har denne balancegang været et vilkår for det abstrakte maleri og Ribes malerier anno 2012 demonstrerer, at dette vilkår blot er accelereret i intensitet – og ironi. At overkomme vilkåret er ikke muligt (slet ikke i det hipsterficerede og rindalistiske Danmark) og den udfordring som Ribe synes at se for det abstrakte maleris projekt er således at udvikle en billedlig intelligens som kan forholde sig kritisk til dette vilkår. Modsat de mange hurtige pointer som malerierne indeholder, er det et projekt som sigter på den lange bane.\nTorben Ribe, Marble Painting (What are the Benefits of Pilates?), 2012. Akryl, magasinsider på uopspændt lærred. 140 x 120 cm. Foto: Anders Sune Berg.\nSom ulydig arvtager af modernismen er Ribe både udfordrende og underholdende, men, hvis man hæver ambitionsniveauet, kunne man spørge om denne fladskærmsmodernisme også lykkes som generel billedkritik? Kan dens andethed holde stand mod det almene billedbombardement og undgå at blive opslugt af den ekspanderende mainstream og ende som grafisk tryk på Wood Wood-bluser eller på forsiden af et boligmagasin om hvad det er smart i spisestuen lige nu? Igen, det er svært at sige, for den risiko er en integreret del af det spil malerierne spiller. Når malerierne er bedst gennemtrænges deres tarvelige materialitet dog også af en træghed, som modsætter sig at blive forbrugt og fordøjet med samme lethed som de billeder, der florerer i fladskærmens digitale univers. De nægter blikket at lade sig opsluge, men konfronterer det i stedet med billedet som en utilpasset eller uegnet, konkret genstand, der ikke kan oversættes og distribueres i den digitale økonomis kredsløb. Og som sådan leverer de en vellykket kritisk udfordring til en generation, Ribes egen, hvis billedopdragelse primært er foregået på skærme.


En effektivt drevet personaleafdeling kan give din organisation struktur og evnen til at imødekomme forretningsbehov ved at styre din virksomheds mest værdifulde ressourcer - dens medarbejdere. Der er flere HR-discipliner, men HR-praktikere i hver disciplin kan udføre mere end en af de mere end seks vigtige funktioner. I små virksomheder uden en dedikeret HR-afdeling er det muligt at opnå det samme niveau af effektivitet og arbejdsstyringsledelse gennem outsourcing af HR-funktioner eller tilslutning til en professionel arbejdsgiverorganisation.\nHR's seks hovedfunktioner er rekruttering, sikkerhed på arbejdspladsen, medarbejderforhold, kompensationsplanlægning, overholdelse af arbejdsret og uddannelse.\nRekruttering af de rigtige mennesker til det rigtige job\nSuccesen for rekrutterere og ansættelsesspecialister måles generelt ved antallet af stillinger, de besætter, og den tid det tager at besætte disse stillinger. Rekrutterere, der arbejder internt - i modsætning til virksomheder, der leverer rekrutterings- og bemandingstjenester - spiller en nøglerolle i udviklingen af arbejdsgivers arbejdsstyrke. De annoncerer jobannoncer, kilder kandidater, screener ansøgere, gennemfører foreløbige interviews og koordinerer ansættelsesindsats med ledere, der er ansvarlige for at foretage det endelige valg af kandidater.\nOpretholdelse af et sikkert miljø\nArbejdspladsens sikkerhed er en vigtig faktor. I henhold til loven om arbejdssikkerhed og sundhed fra 1970 har arbejdsgivere en forpligtelse til at sørge for et sikkert arbejdsmiljø for medarbejderne. En af HR's hovedfunktioner er at understøtte træning i sikkerhed på arbejdspladsen og vedligeholde føderalt mandaterede logfiler til rapportering om arbejdsskader og dødsfald. Derudover arbejder HR-specialister og risikospecialister ofte tæt med HR-fordele-specialister for at håndtere virksomhedens kompensationsproblemer.\nRelationer mellem arbejdsgiver og medarbejder\nI et fagligt arbejdsmiljø kan HR-medarbejder- og arbejdsforholdsfunktionerne kombineres og håndteres af en specialist eller være helt separate funktioner, der administreres af to HR-specialister med specifik ekspertise inden for hvert område. Medarbejderrelationer er HR-disciplinen med at styrke forholdet mellem arbejdsgiver og medarbejder gennem måling af jobtilfredshed, medarbejderinddragelse og løsning af arbejdspladskonflikter. Arbejdsrelationsfunktioner kan omfatte udvikling af ledelsessvar på fagforeningsorganisationskampagner, forhandling af kollektive forhandlingsaftaler og gengivelse af fortolkninger af spørgsmål om fagforeningskontrakter.\nLigesom medarbejder- og arbejdsmarkedsrelationer kan kompensations- og fordele ved HR ofte håndteres af en HR-specialist med dobbelt ekspertise. På kompensationssiden inkluderer HR-funktionerne at indstille kompensationsstrukturer og evaluere konkurrencedygtig lønpraksis. En kompetencespecialist kan også forhandle gruppesundhedsdækning med forsikringsselskaber og koordinere aktiviteter med pensionskasseadministratoren. Løn kan være en komponent i HR-kompensations- og fordelsafsnittet; i mange tilfælde outsourcer arbejdsgivere dog sådanne administrative funktioner som lønningsliste.\nOverholdelse af arbejdsret\nOverholdelse af arbejds- og ansættelseslove er en kritisk HR-funktion. Manglende overholdelse kan resultere i arbejdspladsklager baseret på urimelig ansættelsespraksis, usikre arbejdsforhold og generel utilfredshed med arbejdsforhold, der kan påvirke produktivitet og i sidste ende rentabilitet. HR-medarbejdere skal være opmærksomme på føderale og statslige ansættelseslove som afsnit VII i Civil Rights Act, Fair Labor Standards Act, National Labor Relations Act og mange andre regler og forskrifter.\nArbejdsgivere skal give medarbejderne de nødvendige værktøjer til deres succes, hvilket i mange tilfælde betyder at give nye medarbejdere omfattende orienteringstræning for at hjælpe dem med at overgå til en ny organisationskultur. Mange HR-afdelinger tilbyder også ledertræning og faglig udvikling. Lederskabstræning kan være påkrævet af nyansatte og forfremmede vejledere og ledere om emner som præstationsstyring og hvordan man håndterer forhold til medarbejderrelationer på institutniveau.\nProfessionelle udviklingsmuligheder er for medarbejdere, der søger salgsfremmende muligheder eller medarbejdere, der ønsker at nå personlige mål såsom at afslutte en universitetsgrad. Programmer som undervisningsassistance og undervisningsgodtgørelsesprogrammer ligger ofte inden for området HR-uddannelse og -udvikling.


Forældre: Få stoppet balladen på Oasen – Nyheder fra Bornholm » Bornholms Tidende\n28. OKT 2020 28. okt 2020 • 14:52 AF\nPå bare fire år er Viking Fodbolds multibane Oasen blevet en stor succes, der tiltrækker unge mennesker og skaber liv og glade dage på Rønne Stadion Nord ved siden af Viking Fodbolds klubhus. Dermed lever banen til fulde op til sit formål. Det kan kun vække glæde, også hos regionskommunens idrætsinspektør Carsten Clemmensen\n– Det er vidunderligt at se, at de på den måde har fundet et spændende opholdssted, som han siger til avisen.\nDer er lagt mange frivillige timer i projektet, som var halvandet år på tegnebrættet, inden det kunne rulles ud. Og det glæder selvfølgelig alle, der er involveret i projektet, at se børn, unge og ældre, der samles og mødes på kryds og tværs.\n– Den bliver brugt sindssygt meget af skoler, børnehaver, vuggestuer og campus. Den er i brug hele tiden, konkluderer Carsten Clemmensen.\nMen han er desværre også nødt til at komme med et opråb til en lille gruppe forældre. For en mindre gruppe helt unge mennesker, flere af dem er børn helt ned til 12-13 år, vurderer han, kan ikke finde ud af at opføre sig ordentligt på arealet. Det er især slemt fredag, lørdag og søndag.\nHvis I ikke ved, hvor jeres børn\nog helt unge er fredag, lørdag og\nsøndag aften, så gå en tur ned\npå Oasen for at se, om der er styr\nDet seneste halve år har der været en stigende grad af uro og hærværk, der udgår fra aktiviteterne på multibanen. Det er både i form af smadrede flasker og i form af kørsel ind på fodboldbanerne, hvor dækkene pløjer græsset op og ødelægger banerne, så fodboldspillerne ikke kan bruge dem. Der har også været flere eksempler på graffiti, ligesom nogle bænke er ødelagt.\nDen ungdom, den ungdom – tænker du måske. Og det er rigtigt, at de fleste af os har lavet tossestreger. Men nu har løjerne stået på så længe, at balladen må bringes til ophør. Vi er der, hvor det, der åbenbart er en fest for en lille gruppe, har store negative konsekvenser for mange, mange andre.\nDer er slet ingen tvivl om, at det er multibanen, der tiltrækker uromagerne. Og derfor kan vi komme i en situation, hvor den populære bane ikke længere kan ligge ved Rønne Stadion Nord. Og hvis det sker, kan vi snart stå i en situation, hvor problemet eskalerer yderligere. Det ved Carsten Clemmensen godt.\n– Det vil være ganske katastrofalt, for de unge mangler i den grad mødesteder, siger han.\nLige nu er situationen den, at det er nødvendigt at gennemgå området for smadrede flasker, så blandt andet de børn, der bruger området, ikke skærer sig. Det er helt, helt uholdbart, og forældrene må træde i karakter.\nDet er frivillige, der render og rydder op efter unge, som forældrene ikke har styr på. Vedligeholdelsen af området kan snart overskygge glæden over, at området bliver brugt. Det er helt urimeligt. For næste skridt kan meget vel blive, at området bliver så utrygt, at andre børn og unge ikke tør komme der om aftenen længere.\nDerfor kære forældre: Hvis I ikke ved, hvor jeres børn og helt unge er om aftenen, så gå en tur ned på Oasen for at se, om der er styr på løjerne.\nUnge laver hjulspor på banerne: Det kan få 'katastrofale' følger


Domashnij Ujut2 i Minsk til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nDomashnij Ujut2LejlighedProspekt Pobediteley, 39, Tsentralny, Minsk, Hviderusland, 220000 - Se på kortFremragende9,3Baseret på5anmeldelserDomashnij Ujut2Se flere billederSe flere billederSe alle 24 billeder\nMere om Domashnij Ujut2\nDomashnij Ujut2, der er ideelt til sjov og afslapning, ligger i området Minsk Centrum i Minsk. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. Faciliteterne og servicen på Domashnij Ujut2 sikrer gæster et behageligt ophold. Hotellet tilbyder sine gæster adgang til et stort udvalg af servicetilbud, som lufthavnstransport, familieværelse, elevator, transportservice, rygeområde. Atmosfæren på Domashnij Ujut2 afspejles på hvert eneste værelse. opvarmning, altan/terrasse, lydisolering, ventilator, fjernsyn er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Domashnij Ujut2 er det eneste sted, du behøver, når du søger kvalitetsindkvartering i Minsk.


Mange online selskaber yder nu til dags en hel del forskellige leveringsformer. Den mest populære er efterhånden at få leveret til et afhentningssted, som gør at du kan hente din nyindkøbte vare når der er mulighed for det. Denne er altså ret let, samt tit tillige den prisbilligste fragttype ved køb af .\nDu bør endvidere udse dig at vælge udbringning til din lejlighed eller hus eller til når du er på job. Fragtformen bliver oftest et hak mere pebret, men til gengæld yderst smertefri. Den mest betalelige leveringstype vil dog til enhver tid være at hente varerne selv, hvilket betinges af at du har bopæl nærved e-firmaets lager.\nLeveringstidspunktet på kan være yderst relevant om man mangler pakken nu og her, så herved er det ret så relevant at man efterser leveringstiden på det respektive produkt.\nEn lang række e-shops præsterer 1 hverdags levering på en række af deres produkter, eksempelvis , som alligevel regnes ud fra at bestillingen køres igennem forinden et besluttet klokkeslæt, med hensynstagen til at de kan nå at få bestillingen ud af døren før pakkepersonalet tager hjem.\nFlere internet forhandlere byder på fragt uden beregning, men ofte er det så præmissen at du handler for et fastslået beløb. I øvrigt skal du tage den mest letkøbte form for levering, der i mange tilfælde – ligegyldigt om man er nær Helsingør, Skive eller Nivå – vil blive at få leveret pakken til et afhentningssted.\nDet er ret bekvemt for købere at finde de bedste priser fra forskellige e-shops, og for det har de fleste internet forretninger i Danmark været presset til at at stampe priserne på produkterne – til piger og drenge, men ligeledes til mænd og kvinder – voldsomt, og endda nogle gange præstere levering uden omkostninger.\nMen det kan imidlertid blive tiden værd at studere nogle få webshops efter rabatkoder på inden du gennemfører din handel, sådan at du ikke er i tvivl om at antage den skarpeste pris.\nDu bør ikke desto mindre ikke overse, at i tilfælde af at en online shop reklamerer en vare for en udsalgspris som anses for uendeligt letkøbt, kan det mange gange være et signal om en falsk e-forretning. Shopping med kort er i hvert fald dækket ind under et lovbud, hvilket bistår kunden imod falske internet firmaer.\nGenerelt tilråder vi køb med kort eller mobilbetaling. Alternativt kan du anvende et tilbud som fx ViaBill, hvis du ser en fordel i at honorere regningen over et længere tidsrum.\nForinden nogen handler hos en webshop bør man ideelt set gennemløbe netshoppens regler, dog er det uden tvivl ikke videre interessant.\nEt alternativ kunne derfor være at kontrollere om internet virksomheden er e-mærke tilsluttet, hvilket almindeligvis er et tegn på at online butikken føjer de officielle regler, samt at forretningen tit ses til af specialister der har indsigt i lovene på området. Desuden får du anledning til opbakning, ifald du forvoldes problemstillinger ved din handel.\nLigeså er det at foretrække at man er obs på de mest aktuelle reglementer gældende for ordren, f.eks. hvilken returpolitik forretningen kører med. I den forbindelse er det også essesentielt, at man altid bibeholder sin kvittering, således man til enhver tid vil kunne bevidne købet af , om man skal købe gave til en mand eller kvinde.\nTrustpilot yder en lang række fordelagtige løsninger til at gennemstøve en stor gruppe tidligere køberes reflektioner og på grund af dette slår vi et slag for, at du kigger på internet forhandlerens vurderinger af forud for at du køber.\nFacebook bringer dig lignende egentlig gode muligheder for at få indtryk af online shoppens kundefokus. Her møder vi en række e-forretninger hvor man kan skrive en vurdering af købsoplevelsen, hvilket ydermere kan benyttes til at få et indblik i tidligere kunders oplevelser.\nVores website finansieres af annoncer. Vi arbejder tæt sammen med mange online butikker i form af at vi markedsfører butikkernes tilbud, og får betaling for så vidt en bruger fra vores side fuldfører en bestilling.\nOrientering om varer og webshops ajourføres nu og da, men vi kan ikke give garantier imod justeringer der kan være udarbejdet efter at vi senest opdaterede sidens informationer.


Lær at lave den perfekte kop kaffe. Se mere her\nHvordan laver man den perfekte kop kaffe på arbejde?\napr 9, 2020 | andre | 0 Kommentarer\nDet er et stort og ofte stillet spørgsmål. De fleste mennesker elsker god kaffe. Mange henter den gode og til tider ret dyre kaffe på kaffebaren på vej til jobbet. Men er det ikke muligt at lave den selv? Jo, det kan faktisk læres, og det er hverken dyrt eller tager ikke lang tid, hvis man bruger den metode, man kan lære på et barista kursus.\nHer vil en ægte barista vise vejen og fortælle hemmeligheden bag den perfekte kop kaffe, så det bliver muligt at springe turen på kaffebaren over og lave den perfekte kaffe selv. En både sjovere, nemmere og billigere løsning, som vil være attraktivt for de fleste.\nAlle kan lære at lave kaffe som en barista\nGaver – oplevelser og en god kop kaffe hører tit sammen. Derfor vil det være en succes at kunne præsentere en kaffe, der er lige så smuk og velsmagende, som den baristaen på den lokale kaffebar kan lave. Det kræver naturligvis de rigtige ingredienser og det rette håndværk, men det kan heldigvis læres af alle og det er faktisk slet ikke så svært, som man skulle tro.\nViden om kaffebønnen, vandets temperatur og den perfekte proces er nogle af de ting, der er afgørende for den perfekte kaffe, og som man kan lære på et barista kursus. Der er kurser over hele landet, så det behøver ikke være besværligt at lære mere om kaffebrygningens ædle kunst.\nKaffen, som selv statsministeren vil elske!\nUanset om man er politiker, embedsmand eller bare interesseret i, hvad der rører sig i samfundet, så vil det være muligt at lære at brygge en kaffe, der er en statsminister værdig!\nDet kræver kun et kursus og lidt øvelse, men så bliver det også muligt at imponere både kolleger, venner og familie med en skøn, varm kop barista kaffe. Den gode kaffe er ofte en god start på et godt møde eller en vigtig forhandling, og en god start giver typisk et godt resultat til gavn for alle parter.\nGaver – oplevelser og en perfekt kop kaffe vil være populært hos de fleste.\nSå er det vel bare om at komme på et barista kursus?\nSommeren er den perfekte tid til at tale om politik\nHvor går grænsen mellem vennetjenester og sort arbejde?\nHvordan får du råd ticl vinterjakken i år?\nNu må vi rejse igen- Men hvorhen og hvordan?\nHvordan finder man en dyrevenlig lejlighed?


Køb Kent Væglampe H18 cm 1 x GU10 LED – Antik messing – 899 kr.\nKent Væglampe H18 cm 1 x GU10 LED – Antik messing\nKent væglampe fremstillet i et moderne design i antik messing. Lampen måler 18 cm i højden og anvender 1 x GU10 LED lyskilde (Ekskl.). Lampehovedet er kipbart.Forventet leveringstid: 20 – 30 arbejdsdage (Læs mere)\nNavn: Kent Væglampe H18 cm 1 x GU10 LED – Antik messing\nEn del internet webshops giver heldigvis diverse forskellige leveringsmodeller. Den mest populære er nu om dage at få leveret til en pakkeshop, hvor du selv afhenter de købte produkter når der er mulighed for det. Leveringsmetoden er nemlig temmelig uproblematisk, samt tit endda den mest betalelige fragtløsning ved køb af Kent Væglampe H18 cm 1 x GU10 LED – Antik messing.\nDu kunne ligeledes beslutte dig for at vælge at få leveret hjem til dig eller til hvor du arbejder. Metoden viser sig i regelen en tand dyrere, men lige så vel særligt problemfri. Den prisbilligste løsning vil dog altid vise sig at være at hente pakken selv, hvilket dog kræver at du bor lige ved internet forretningens hjemsted.\nLeveringsdygtigheden på Væglamper kan i nogle tilfælde være vældig vital hvis vi har behov for ordren nu og her, så herved er det fuldkommen vigtigt at du studerer den forventede leveringsdato for den respektive vare.\nEn lang række internet virksomheder stiller udsigt til dag-til-dag levering på en masse produkter, eksempelvis Kent Væglampe H18 cm 1 x GU10 LED – Antik messing, som er regnet ud fra at handlen laves før et fast klokkeslæt, sådan at de har udsigt til at kunne nå at få produkterne distribueret forinden de pakkeansatte får fri.\nIndtil flere e-firmaer sikrer gebyrfri levering, men typisk kun såfremt du aftager for en præcis sum. Som alternativ skulle man snuppe den mest betalelige løsning til levering, hvilket typisk – om man bor nær Viborg, Vordingborg eller Skagen – vil være at få bragt din pakke til en pakkeshop.\nDet er i dag temmelig bekvemt for almindelige dødelige at lave prissammenligning hos diverse e-butikker, og så har utallige Mullan Lighting e-forretninger ikke kunne slippe for at nedbringe salgspriserne på mange af deres produkter – til juniorer, og ligeså til herrer og damer – voldsomt, og endda nogle gange garantere gratis levering.\nDog kan det til hver en tid vise sig gavnligt at checke nogle enkelte forhandlere på nettet efter udsalg på Kent Væglampe H18 cm 1 x GU10 LED – Antik messing inden du shopper, sådan at man er usvigeligt sikker på at indhente den mindst kostelige pris.\nDu bør bare være årvågen med, at hvis en online shop udlover deres varer til salg for en salgspris som kan ses som uforståeligt favorabel, er det for det meste være en varsel om en svindel e-shop. Betalinger med kort er i hvert fald omfattet af et regulativ, hvilket værner køberen overfor fup firmaer på nettet.\nVi anbefaler køb med betalingskort eller mobilbetaling. Som et alternativ bør du overveje en løsning fra fx ViaBill, i tilfælde af at du ønsker at afdrage betalingen over et længere tidsrum.\nForinden nogen handler på en Mullan Lighting shop på nettet kan man i princippet sætte sig ind i forhandlerens forretningsvilkår, det er dog i reglen ikke videre interessant.\nEn anden løsning kunne derfor være at efterse hvorvidt e-forhandleren er tilsluttet e-mærket, da det længe har været en antydning af at internet forhandleren adlyder den officielle danske lovgivning, tillige med at webbutikken løbende tilses af sagkyndige der har ekspertise inden for vilkårene på området. Det er en rigtig god genvej til hjælpende service, såfremt du skulle få problemer i forbindelse med dit indkøb.\nDesuden tilrådes det at køber er påpasselig med de væsentligste vedtægter gældende for bestillingen, som for eksempel den bytteret hjemmesiden benytter. I den forbindelse er det desuden essesentielt, at man når som helst bevarer ens købsbekræftelse, således man altid vil kunne påvise sin shopping af Kent Væglampe H18 cm 1 x GU10 LED – Antik messing, om man er på udkig efter et produkt til en herre eller dame.\nTrustpilot præsterer adskillige fine løsninger til at gennemrode en stor portion andre kunders ratings og herved er det smart, at du sonderer online webshoppens bedømmelser af Kent Væglampe H18 cm 1 x GU10 LED – Antik messing inden du shopper.\nFacebook genererer for øvrigt altid værdifulde chancer for at få indsigt i e-handlens pålidelighed. Derudover ses endda e-firmaer som giver folk mulighed for at formulere en bedømmelse af virksomhedens service, som tillige bør anvendes til at afveje kundetilfredsheden.\nVores website er finansieret af indtægter fra reklamer. Vi har et fast samarbejde med massevis af online forhandlere hvori vi præsenterer forretningernes varer, og tager imod godtgørelse om en bruger fra vores website gennemfører en handel.\nVejledning angående produkter og internet forretninger værnes om løbende, men vi tager ikke ansvar for rettelser der måtte være lavet siden seneste opdatering af sidens oplysninger.


Tandlægen.dk - Dygtige tandlæger og tandspecialister i hele Danmark\nVelkommen til tandlægen.dk\n- din lokale tandlæge\n51 klinikker og altid i nærheden\nVi er et landsdækkende netværk af tandlæger og specialister – men lokalt forankret. Så hjælpen er altid i nærheden.\nPlanlagt eftersyn eller akut.\nVi er klar til at hjælpe, så hurtigt vi kan.\nHvis du har symptomer på sygdom, er det vigtigt, at du ikke møder op, men ringer og får en ny tid.\nVi passer på dig og dine tænder\nBehold dine tænder hele livet\n- med lidt hjælp fra din tandlæge og tandplejer.\nHos tandlægen.dk tilbyder vi de nyeste og mest avancerede behandlinger, i moderne og trygge omgivelser.\nHos os er vi sammen om smilet.\nEr du ny patient hos tandlægen.dk?\nHos os er kvalitet og tryghed i fokus\nVi sætter gerne ekstra tid af første gang\nVi har moderne klinikker med digitalt udstyr\nVi tilbyder finansiering som passer dig\nHos tandlægen.dk tilbyder vi enhver form for tandbehandling.\nDu får en kompetent behandling tilpasset dine ønsker og muligheder.\nVores mål er, at sikre dig bedst mulig tandsundhed.\nFå råd til et nyt smil.\nDen nye Finanslov 2022 – giver gratis tandlæge.\nEr du mellem 18-21 år, så bliver det gratis at gå til tandlæge.\nVil du vide mere om gratis tandlæge til unge\nEr du nervøs for at gå til tandlægen\n- det kan vi ændre på\nNæsten halvdelen af Danmarks befolkning er nervøse for at gå til tandlægen\nVi tager derfor god hånd om dig og sætter gerne ekstra tid af.\nFra du kommer, til du går er du og dine tænder i nænsomme hænder hos vores erfarne og opmærksomme tandlæger og plejere.\nDe gør deres bedste for at gøre dit besøg til en god og tryg oplevelse – sammen med dig.\nLæs mere om, hvad vi kan gøre for at hjælpe dig\ntandlægen.dk sætter patienten i centrum. Vi ser vores patienter som hele mennesker, ikke kun tænder. Dit smil er dit visitkort, og dine tænder en meget vigtig del af dig, din samlede sundhed og dit mentale overskud. Det ved vi.\nSom patient hos tandlagen.dk, er du i meget trygge og omsorgsfulde hænder. Det handler om dig. Vores mål er, at give dig den bedste behandling – på alle områder. Derfor sætter vi alle kræfter ind på at gøre dig tryg, lære dig at kende, og forstå hvad dine udfordringer er med dine tænder, og hvordan vi bedst kan hjælpe.\nVi er altid på forkant med det nyeste udstyr og de nyeste behandlingsformer. Besøg os og fortæl om dine ønsker og udfordringer. Vi kan hjælpe.\nØnsker du at sælge din tandlægeklinik?\n– men lokalt forankret\ntandlægen.dk er 51 tandlægeklinikker og specialister over alt I Danmark – også I nærheden af dig. Og vi bliver hele tiden flere.\nSpørg tandlægen.dk: Kan paradentose kureres?\nVores tandlæge fra tandlægen.dk Ikast har svaret følgende:\nParadentose er en infektionssygdom, som vi ved en del om. Men det er endnu ikke altid klart, hvorfor nogle\nbliver ramt og andre ikke.\nDer er mange faktorer der kan påvirke vores risiko for at få paradentose: arvelighed, rygning, mundhygiejne – såvel kvantitet som kvalitet-, kost mm. Man kan altså være arveligt disponeret fra sine forældre, og det kan vi jo ikke ændre på. Læs mere her:\nHar du et spørgsmål til tandlægen, følg vores opslag på facebook\nSpørg tandlægen.dk: Hvordan kan stress påvirke munden?\nVores tandlæge fra tandlægen.dk Esbjerg har svaret følgende:\nStress kan have mange effekter på både slimhinder og mundhule, ligesom stress påvirker kroppen generelt.\nStress kan forårsage tandpres og forandringer i mundhulen, og præcis derfor bør du opsøge din egen tandlæge for at få dine symptomer undersøgt og komme i den rigtige behandling.


Hibernians FC live resultater, program og resultat - Fodbold - SofaScore.com\nHibernians FC live resultater, program og resultat - Fodbold\nDer er ingen begivenhed for team Hibernians FC\nOm Hibernians FC\nHibernians FC live resultater (og gratis video streaming på nettet*), holdliste med sæson oversigt og resultater\nHibernians FC spiller næste kamp på 27. Jun 2017 imod FC Infonet i UEFA Champions League, Qualification. Når kampen starter, vil du kunne følge\nHibernians FC v FC Infonet live resultater\nstillinger, minut for minut opdateret live resultat og kamp statistik. Vi kan have video highlights med mål og nyheder fra Hibernians FC kampe, men kun hvis de spiller deres kampe i en af de mest populære ligaer. Hibernians FC sidste kamp var imod Tarxien Rainbows FC i Premier League, Main round, kampen endte med resultatet 1 - 6\n(Hibernians FC Vandt kampen).\nHibernians FC program fanen viser de sidste 100 fodbold kampe med statistikker og vundet/uafgjort/tabt ikoner. Der er også alle Hibernians FC planlagte kampe som de skal spille i fremtiden.\nHibernians FC præstation & form graf er Sofascore\nunik algoritme som vi genererer fra holdets sidste 10 kampe, statistikker, detaljerede analyser og vores egen viden. Denne graf kan måske hjælpe dig med at spille på Hibernians FC kampe, men vær opmærksom på at Sofascore ikke tager ansvar for økonomiske eller andre form for tab, direkte eller indirekte, som i forbindelse med handling på denne websides indhold.\nI denne kamp tilbyder vi online visning Hibernians FC FC Infonet live stream\nsponsoreret af bet365. Hvis denne kamp er dækket af bet365 live streaming kan du se Hibernians FC FC Infonet\nNuværende Hibernians FC trup består af: Angribere: Obinna Obiefule, Edison Tarabai, Jorge Pereira, Johann Bezzina, Marcelo Dias, Jurgen Degabriele, Aaron Hili, Joseph Mbong\nMidtbanespillere: Andrew Cohen, Matthew Bartolo, Benjamin Camilleri, Zoran Levnaic, Bjorn Kristensen, Brandon Muscat, Ayrton Azzopardi, Jackson Lima, Isaac Briffa, Neil Chetcuti, Neil Falzon, Zachary Scerri, Dunstan Vella\nForsvarsspillere: Clayton Failla, Igor Radusinovic, Matthew Tabone, Keith Tanti, Scott Chircop, Rodolfo Soares, Rui, Tim Desira, Jurgen Sultana\nMålmænd: Mario Muscat, Daniel Balzan, Christian Cassar, Rudi Briffa\nAndrew Hogg, Jean Paul Farrugia, Dejan Boljevic, Gilmar Da Silva Ribeiro\nantal kort og meget mere. Hibernians FC holdrekorder bliver opdateret under hver kamp.\nDu kan finde os i alle butikker på forskellige sprog, hvis du søger efter "SofaScore". Installer SofaScore app'en og følg alle Hibernians FC kampe live på din telefon! Seneste sportsnyheder


Hjem / Mærker / Jotun maling / Jotun Indendørs maling / Jotun Gulvmaling / Trestjerner Gulvmaling Mat 2,7 Liter\nVarenummer (SKU): JO-697-H-12158 Kategorier: Jotun Gulvmaling, Jotun Indendørs maling, Jotun maling, Mærker\nTrestjerner Gulvmaling Mat 2,7 Liter F.A.Q.\nHvad koster Trestjerner Gulvmaling Mat 2,7 Liter?\nDu kan købe Trestjerner Gulvmaling Mat 2,7 Liter for DKK 699\nTrestjerner Gulvmaling Mat 2,7 Liter er tilføjet i shoppen på grund af den store efterspørgsel i varegruppen . Husk du får hele lovpligtige 14 dages returret oven i hatten når du køber din vare. Det er efterhånden velkendt at online shoppere køber deres Trestjerner Gulvmaling Mat 2,7 Liter hos onlineshoppen , som er den foretrukne shop blandt online shoppere. Hos webshoppens store udvalg kan du shoppe løs efter lækre varer, og der kan klikkes køb på det produkt på denne side. Køber du varer online er priserne bedre- det skyldes bl.a. at sådan noget som husleje kan være meget lavere, da en god beliggenhed ikke er nødvendig.\nAlle de tilfælde, hvor online webshops frister dig til at købe varer, er du stillet lidt bedre, end hvis du handler i en fysisk butik. Du får med dine varer 14 dages returret. når produkterne er købt online, og i nogle tilfælde giver shoppen endda mere end standard returretten og giver meget længere returtid. Når webshops har hele deres varekatalog liggende online, kan du se hele udvalget, og det er let at gennemskue, hvilken pris og betingelser der er bedst, uden af være afhængig af, at det skal være tæt på din bopæl. Du kan oven i købet gøre det super hurtigt, det er bare lige at finde de shop, der sælger din vare. Tænk også på, at ved at handle online, så slipper du helt for, at være afhængig af at nå at handle i butikkens åbningstid. Et fragtfirma som f.eks. Postnord eller GLS sender varerne til din adresse, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, og få den løsning, der passer bedst for dig. Glem alt om at stå i kø, hvor ekspedienten lige skal ringe til en anden for at høre, hvorfor prisen ikke går ind til det rigtige. Når handlen foregår online så det er direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så spilder du ikke din tid på at vente på fru Hansen, der lige skal spørge om, hvad hver enkelt ting koster.\n105 reviews for Trestjerner Gulvmaling Mat 2,7 Liter


Med PAVA garanti får du mere sikkerhed\nPAVA Garanti er det ekstra plus\nBliver en ellers berettiget reklamation om gennemtæring afvist af forhandler/importør, og er afslaget begrundet i den udførte PAVA rustbeskyttelse, tager PAVA Garanti A/S over og dækker i henhold til fabrikkens garantibestemmelser og inden for bilens egen garantiperiode. Eneste betingelse er, at afslag fra forhandler og bilimportør skal være skriftligt.\nPAVA Garanti A/S yder ikke erstatning til personer/juridiske personer, der driver servicevirksomhed i autobranchen.\nPå alle biler der markedsføres i Danmark, yder leverandøren en garanti mod gennemtæring af bilens karosseri og undervogn - en garanti der ofte (eller altid) omtales som rustgaranti.\nNetop anvendelsen af ordet rustgaranti betyder at bilejeren opfatter fabriksgarantien som en garanti for at der ikke opstår rust nogen steder på karosseri og undervogn i den tid som garantien løber.\nHvis 10 års fabriksgaranti betyder, at bilejeren venter i 10 år med supplerende rustbeskyttelse, så holder bilen i kortere tid, end hvis efterbehandlingen blev påbegyndt efter 6 år. Derfor kan 10 års rustgaranti være en farlig sovepude.


Microsoft udvider sigtet: Går nu efter at overtage TikTok i hele verden - Computerworld\n7. august 2020 kl. 11.54\nMicrosoft er ikke som tidligere udmeldt alene interesseret i at overtage kinesiske TikToks forretning i USA, Canada, Australien og New Zealand.\nDerimod sigter Microsoft efter at overtage TikTok i alle lande i hele verden, skriver Financial Times, der citerer unavngivne kilder.\nDet inkluderer TikTok i både Indien og i alle europæiske lande.\nTikTok - der for tiden ejes af kinesiske ByteDance - findes ikke i Kina, hvor ByteDance har en lignende app med navnet Douyin, der ikke indgår i handlen.\nIfølge avisen ønsker Microsoft blandt andet at sikre, at TikTok-brugere kan anvende appen når de er på rejse til andre lande.\nDette vil være problematisk, hvis TikTok under Microsoft kun kan anvendes i de få lande, som handlen oprindeligt sigtede efter.


VÆRINGS MUSIKLYTTERI – afsnit 9 - Side33.dk\nVÆRINGS MUSIKLYTTERI – afsnit 9\n"Himmel er nok grå - men der er forår og spirende album på vej"\nSå kom vi ind i det ny år, men om vi overhovedet får lov til at spille eller gå til koncerter i år, ved kun Guderne. Heldivis kan man jo stadig lytte til musik, for der er vist endnu ikke noget om påbudte ørepropper. Jeg synes så desværre, man begynder at kunne mærke i bunken af udgivelserne, at folk ikke har kunnet mødes og indspille. Her i januar har det f.eks. ikke ligefrem væltet ind med fede albums, som det plejer. Derfor har jeg ikke lige fanget det der album, der bare fejede benene væk under mig, så det kunne blive ”månedens album” her i ”Værings Musiklytteri”. Jeg har i stedet brugt tid på at finde frem til nogen af de udgivelser, der kommer hen over foråret, som jeg så kan glæde mig til, og det er disse ”fund”, jeg deler med jeg i denne måned.\nSom altid kan I regne med at det, jeg skriver om her og meget andet i øvrigt, ligger på min åbne Spotify playliste “Trinelise Vaering: What I listen to”. De sange, jeg omtaler her, ligger i toppen af min liste til og med søndag efter denne blog er kommet op torsdag op. Derefter glider de lidt ned af listen, og ender, hvis de er rigtig gode, nede i den alfabetiske del af listen (alfabetisk efter kunstner). Min playliste indeholder til en hver tid 500 sange fra de seneste par år, sange, jeg er optaget af at lytte til. Jeg lægger nye ting på ugentligt, så den er værd at følge.\nALBUMs der kommer de næste måneder, som jeg ser frem til!\nCeleste – “Not Your Muse” udkommer 29. Januar – Genre: Neo-soul\nEndelig kommer debutalbummet fra denne helt igennem skønne engelske sangerinde. Det skulle have landet sidste år, men blev corona-udskudt i flere omgange. Jeg opdagede hende, da hun vandt ”Rising star” ved Brit Awards i 19, hvor hun leverede en karismatisk optræden. Der er store forventninger til Celeste, som bl.a. var BBC musics favorit break through artist i 2020. Og ja, hun har jo nok lyttet lidt til Amy Winehouse, men det er kun for det gode. Hendes stemme er noget af det smukkeste, jeg har hørt i år. Dette er hendes sidste single, og der er jo good vibes over hele linjen, for har vi ikke alle sammen brug for at tro at kærligheden er tilbage i vores liv.\nThe Staves – “Good Woman” udkommer 5. Februar – Genre: Indie-Folk\nDe 3 engelske søstre har sunget sammen siden, de var børn. Man kan høre, at deres samklang er lige så naturlig for dem, som at trække vejret. De har lavet en virkelig godt album i 2017 sammen med det super hippe amerikanske kammermusik ensemble yMusic. De singler, der er kommet albummet her i forkøbet, lyder umiddelbart mere mainstream, men nu får vi se – eller rettere høre.\nJilette Johnson – “It’s a Beautiful Day and I Love You” – udkommer 21. februar – Genre: Indie\nJeg kunne rigtig god lide hendes 2017 album ”All I ever See in You Is Me”. De singler, der er kommet fra det nye album, lover også rigtig godt.\nHailey Whitters – “Living the Dream” udkommer 26. Februar – Genre: Country\nWhitters har knoklet i årevis i Nashville, og hvorfor hun ikke er ”brudt” igennem for alvor, forstår jeg ikke. Man kan – sådan lige ved første lyt- godt tro, at det ”bare” er ”Nashville” der-ud-af, men hvis man lige husker at høre teksterne, så er der flere eller måske bare andre boller på suppen.\nNoga Erez – “Kids” udkommer 26. marts – Genre: Electronisk art pop\nErez er Iraeler og bor og arbejder I Tel Aviv. Hun er en af de sangere/sangskrivere, hvor det giver god mening, at hun også kalder sig producer. Alt omkring hende både musik, videoer og produktion er ultra hipt.\nCarla Geneve – “Learn to Like It ” udkommer april – Genre: Rock/ singersongwriter.\nGeneve er fra Perth i Australien. Jeg kan ikke længere huske, hvordan jeg opdagede hende, men jeg tipsede min datter, om at her var en sej ung kvinde, der både sang, skrev og spillede (på guitar) fedt. Min datter blev meget optaget af en af hendes sange, og skrev til hende på instagram, om hun havde guitartaps til netop den sang, hvor efter Geneve satte sig ned og lavede en video til min datter, startende med “hey Mercedes” ( min datters navn, hvor Geneve viser, hvordan hun spiller sangen. Jeg var helt solgt over den søde gestus, midt under første Corona Lock down. En gestus der ligesom gjorde verden mindre på en god måde. Dér sad min datter i DK og dér sad Geneve i Australien og så havde de lige et lille moment. Denne video er lige lagt op, og den er betydelig mere “støjende” end flertallet af hendes sange. SÅ det bliver spændende at se, hvad vej det så går med albummet.\nJulien Baker – “Little Oblivions ” udkommer 26. februar – Genre: Indie\nUng kvinde er fra Tennessee, der skriver i et lidt ”dystert” indie univers. Hun er også en del af trioen Boygenius med Phoebe Bridgers og Lucy Dacus. Jeg er spændt på, hvad hun laver på egen boldgade i denne omgang.\nOrla Gartland – udkommer senere på foråret – Genre: Indie-pop singersongwriter.\nGartland er en ung irsk singersongwriter, der kom frem via sin youtube kanal, hvor hun sad i sit ”soveværelse” og spillede sine sange, som hun selv producerer og spiller. Hun har udgivet en række EPer og singler. Jeg oplever hele hendes DIY projekt som ret inspirerende og gennemført. Så jeg kan godt anbefale en tur over på hendes youtube kanal. Oven i hatten er hun er så en hun super effen popsmed.\nJenny Owen Youngs – udgivelsestidspunkt ukendt – Genre: singersongwriter.\nVirkelig god amerikansk singer songwriter. Hun har udgivet flere albums, og sidste år en meget fin EP. Da singlerne bliver ved med at komme, tænker jeg, det snart må ende i et album, som jeg vil glæde mig til at lægge ører til. Her er fx seneste single, som jeg synes er decideret rørende.\nOg så regner vi naturligvis med at der må kommer noget fra New Zealandske LORDE og fra Rihanna i år!