Nye skove - Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri\n- om at være med til at plante 600.000 nye træer hver år rundt omkring i Danmark\nLars Andresen Skovmøller, forstfuldmægtig i Naturstyrelsen Sønderjylland, om sit arbejde med skovrejsning i Oksbøl på Nordals:\nAt plante ny skov er fantastisk, da man er med til at forandre landskaber i de næste mange hundrede år frem. Øjeblikket de første stier og veje er anlagt, giver man borgerne en helt ny adgang til et landskab, de ofte ikke har kunnet bruge, da det har været store landbrugsmarker. Folk opdager nye udsigter og ny natur, allerede inden planterne er sat i jorden.\nOksbøl Skov på Nordals har vist mig, hvor stor betydning ny skov har for lokalområderne. Til en borgerworkshop en regnfuld og kold onsdag aften i november 2016, mødte der 170 mennesker op for at komme med ideer og ønsker til den nye skov. Det er fantastisk at opleve et så stort lokalt ejerskab til en skov, der stadig kun var i tankerne hos Naturstyrelsen og vores samarbejdspartnere fra Sønderborg Kommune og Vandværkerne.\nNår vi har opkøbt et stykke jord, laves der en grunddig jordbundskortlægning, der fortæller os om, hvilke træer der egner sig til jordbunden, og hvor der er potentiale for at lave søer og lysåben natur. Ved Oksbøl er der plantet træer, men andre steder lader vi bare markerne være. Så blæser frø ind på jorden, og med tiden vil der vokse nyt frem. Men det tager selvfølgelig længere tid, end når man planter træer.\nDet kræver generelt en stor tålmodighed at plante ny skov – der går lang tid, før de træer, som vi kommer i jorden, bliver store flotte træer. Og der går lang tid, før de gamle marker forvandles til skove. Faktisk går der også lang tid, før vi overhovedet kan sætte nye træer i jorden, da vi skal blive enige med kommuner og vandværker om samarbejdet. Arbejdet med at plante ny skov er bestemt ikke for utålmodige sjæle. Modsat kan vi se, hvor hurtigt de nye skove bliver en del af de lokales hverdag, blandt andet når de lufter hunden eller løber en tur. Og jeg overraskes stadig over, hvor meget træer kan nå at vokse på bare fem til ti år. Allerede der begynder du at få fornemmelsen af skov. Der er ingen tvivl om, at den gode jordbund på Nordals vil betyde, at jeg vil kunne gå igennem en stor egeskov med mine voksne børn eller børnebørn om 40 år og samtidig vise min hjemstavn frem.\nOm etablering af ny skov\nNaturstyrelsen etablerer cirka 200 hektar ny statsskov hvert år. Plantning af bynære skove, der samtidigt beskytter grundvandet, har høj prioritet.\nEksempler på nye statsskove er Vestskoven ved Albertslund, Greve Skov ved Greve, True Skov ved Århus, Drastrup Skov ved Aalborg og Elmelund skov ved Odense.\nDet er Naturstyrelsen, som etablerer mest offentlig skov i Danmark, men også andre myndigheder, som fx Forsvarsministeriet, kommuner og vandværker, anlægger ind i mellem nye offentlige skove.


I et storstillet fotodokumentarisk projekt giver nogle af Danmarks bedste fotografer et fotografisk øjebliksbillede af Danmark anno 2008 til 2009.\nDanmark er under forandring. Byerne vokser sig større og større, nye veje anlægges og på landet skyder rigtig store avlsbygninger op - samtidig med, at der bliver færre boliger i yderområderne. For bare at nævne noget af det, der ser anderledes ud end for bare 20 år siden. I et år har nogle af Danmarks bedste fotografer dokumenteret nutidens Danmark med et kunstnerisk blik – byer, landskaber og mennesker.\nDe deltagende fotografer/billedkunstnere er: Jørgen Borg, Peter Brandes, Christina Capetillo, Krass Clement, Joakim Eskildsen, Mads Gamdrup, Nicolai Howalt, John Jedbo, Astrid Kruse Jensen, Fie Johansen, Kirsten Klein, Janne Klerk, Henrik Saxgren og Trine Søndergaard.\nFotoprojektet bliver præsenteret i et større bogværk samt på en udstilling.\nHerfra hvor vi står 1-3 Danmark under forvandling\nEt fotografisk øjebliksbillede.\nFortalt og fotograferet af kendte danske forfattere og fotografer.\nUdstillingen STEDER Danmark Under Forvandling er blevet vist på Museet for Fotokunst på Brandts. Udstillingen bliver fra april 2011 vist på HEART Herning Kunstmuseum og rejser derefter videres til Gl. Holtegaard og Sophienholm.\nTrebindsværket "Herfra hvor vi står 1-3 - Danmark under forvandling" er udkommet på Gyldendal. Bogen er redigeret af Hans Edvard Nørregård-Nielsen, Erland Porsmose og Louise Wolthers.


Som deltager i et projekt team – så bidrager du til projektets succes måske mere end du aner.\nDu får forståelse for og indsigt i projektarbejdsformen med vægt på kommunikationsdelen, så du bliver et værdsat medlem i projektteamet. Dermed bliver du også en større støtte og mere aktiv sparringspartner for projektlederen. Projekter kræver ikke kun dygtige projektledere, men også kompetente deltagere.\nDen viden og inspiration du får – kan du anvende i enhver branche eller organisation. Kurset er bygget op på – erfaringsdeling – hvad gør du – hele tiden med en positiv indgangsvinkel – hvordan kan du støtte bedre op om projektet/projekterne?\nMåske er du som projektdeltager involveret i flere projekter + du forventes samtidigt at klare andre arbejdsopgaver…\nHvordan prioriterer du? Hvordan inddrager du inddrage din projektleder/ledere og øvrige – så de kan prioritere og forventningsafstemme hvad du skal gøre. Dette sker i en dialog med de øvrige deltagere og dig – og ikke mindst vores erfarne instruktør.\nMålet med kurset er, at du kan:\nForstå de grundlæggende elementer i projektledelse processen\nOptimere projektets ressourcer gennem planlægning, kontrol, opfølgning på projektets omfang, påpege flaskehalse samt assistere gennem projektets faser på en konstruktiv måde\nOverblik over Projektarbejdsformen\nHvordan inddeles projektforløbet i faser og indsatsområder – og hvordan planlægges de?\nMenneskerne i et projekt (dig og andre)\nDilemmaer i rollen som projektdeltager – og hvordan du håndterer dem\nVigtigheden af kommunikation og samarbejde\nFase Inddeling – Opdeling i delprojekter\nHvis I er flere projektdeltagere fra samme projekt eller organisation, kan I med fordel deltage på kurset sammen. Det er med til at styrke jeres projekt(er) og skaber et sparringsforum til projektlederen. Jo flere projektdeltagere, der taler fælles sprog, desto større succesrate.\n10 Sep - 11 Sep 2018 ( 2 days )\n10 Sep - 11 Sep 18 , København Ø, Dansk\n29 Apr - 30 Apr 19 , København Ø, Dansk\n23 Sep - 24 Sep 19 , København Ø, Dansk


Restauranter i Nordsjælland | VisitNordsjælland\nFoto: Visitnordsjælland Beyond Copenhagen\nRestaurant krydderiet er en del af Hotel Hillerød, som ligger i hjertet af Nordsjælland i gåafstand fra top-attraktionen Frederiksborg Slot og Hillerød centrum. Restauranten er åben for alle, også ude...\nLynæs Madbar er placeret lige på havnekanten og med storslået udsigt til Roskilde Fjord. Her er højt til himlen og udsyn til havet. Fasangårdens Taverna indtager Madbaren fra 29. juni til 7. august og...\nFoto: Skänk Hillerød\nSkänk er Hillerøds hyggelige og stemningsfulde øl- og vinbar for voksne. Her kan du hygge med vennerne eller tage en afslappet parmiddag. Personalet går op i at skabe en rar og hyggelig stemning, mens...\nRestaurant Lagunen Lagunen er en hyggelig havne front restaurant med rødder i det lokale sejlsportsliv.\nFoto: Bistro No 3\nPå Gillelejes bedste solrige hjørne – der hvor kanalen og vejen til havnen mødes ligger Bistro no 3 – Det Orange hus.\nFoto: Søren Thorson\nDansk/italiensk inspirerede retter med god vin eller Gilleleje Bryg.\nHavgaarden Badehotel i Vejby tilbyder en restaurant med europæisk mad og med vægt på det italienske køkken.\nNyd den smukke udsigt og et velsmagende måltid på Restaurant Havfruen. Lækker og velsmagende mad lavet fra bunden af.\nPå havnen i Nivå kan du nyde et skønt måltid mad som inkluderer den smukkeste udsigt over Øresund.\nFoto: Tisvildeleje Vinstue\nTisvildeleje Vinstue er en ny café og restaurant i Tisvildeleje og er en forlængelse af Ørby Vingaard. Det er stedet at mødes med et hold venner efter en dag på stranden.\nBistro på Fredensborg Store Kro\nI Bistroen på Fredensborg Store Kro, spiser du lækker mad i historiske rammer. Menukortet byder på gourmet med et twist af hverdag.\nPå den hyggelige restaurant Proviant Hundested, er der fokus på den gode stemning og kvalitet. Med den fineste udsigt over Hundested havn serveres der god mad, vin, øl og kaffe til dig.\nDet økologiske spisehus i Torup med den store bæredygtighed, ligger midt i landsbyen Torup med Økosamfundet Dyssekilde som nabo. På menukortet er både noget til kødspiseren, vegetaren og veganeren.\nFoto: Restaurant Passebækgård\nEr du til klassiske retter og et bredt udvalg af delikatesser og vil sidde på førte parket til havnen så er Restaurant Molen på Hundested Havn et godt valg.\nFind en gårdbutik til ferien på Sjælland\nKøb ind i din lokale gårdbutik, det er godt for både dig og miljøet. Du får sæsonens friske frugt og grøntsager, fulde af smag og vitaminer. Kvalitetskød fra fritgående kvæg, æg, honning og hjemmelavet marmelade. Produceret lokalt, uden transport over lange afstande. Det giver god mening.\nGourmetis og lokale oste i Nordsjælland\nI Nordsjælland finder du skånsom produktion af is og smør lavet med håndkraft af friske råvarer og unikke oste pakket ind i stærk stedshistorie. Du finder flere lokale delikatesser i de små special butikker rundt om i Nordsjælland.


Folk er vilde med Åbent Landbrug | SaebyFolkeblad.dk\nIngen fik lov til at komme i stalden før de var behørigt iført overtræksdragter og gummistøvler. Foto: Åse Bakland\nDet var nødvendigt at have køkultur på mere end én måde for at komme ind og se grisene. Foto: Åse Bakland Åse Bakland\nDe små pedaltraktorer stod ikke stille ret længe af gangen. Foto: Åse Bakland Åse Bakland\nGæsterne kunne også spise sig mætte i helstegt pattegris - gårdens egne - naturligvis. Foto: Åse Bakland Åse Bakland\nTingene blev også stillet lidt på spidsen med et samlet overblik over gårdens samlede forbrug af planteværn kontra de kemikalier du finder i enhver dansk husholdning. Foto: Åse Bakland Åse Bakland\nD. 16 september 2019 - kl 15:08\nHørbylund Hovedgaard blev en af søndagens publikumsmagneter til Åbent Landbrug. Allerede den første time havde ca. 600 gæster fundet vej til grisestalden og alt det andet.\nGrisene har med garanti fået sig en på opleveren ved søndagens åbne stalde. Gæsterne måtte nemlig ikke få adgang til staldene før de havde sprittet hænderne af, iført sig overtræksdragter og gummistøvler. Gårdens personale gav herefter den store guidede rundtur til alle, og der var selvfølgelig også mulighed for at stille spørgsmål.\nFlere interesseorganisationer medvirkede, klar til at svare på spørgsmål om landbrugsdrift, og deres ord blev suppleret med et hav af plancher og skilte. Der var således rig lejlighed til at stille spørgsmål om CO2, gylle, biogas, kemikalier, dyrevelfærd osv.\nBørnene havde en fest med små pedaltraktorer og ”guldgravning” i en kæmpe korncontainer, hvor belønningen var flødekarameller. En række flotte veterantraktorer havde både børn og voksnes opmærksomhed. 4H lavede også aktiviteter for børnene, og i haven bagte spejderne fra Thorshøj pandekager.\nI laden var der salg af helstegt pattegris – selvfølgelig gårdens egne, og der blev ikke fedtet med portionerne. Skulle nogen mod forventning være mere sultne, så kunne der også købes kaffe og kage.\nI en selvstændig bygning havde Østervrå Lokalhistoriske Forening lavet en imponerende udstilling af hovedgårdens historie fra 1319 til i dag. En flot fotovæg supplerede de mange historiske facts. Forud var gået et større ”gravearbejde” hos mange forskellige arkiver.\nDet ustadige og meget storfulde septembervejr havde tilsyneladende ingen indflydelse på besøgstallet, som var ret konstant fra start til slut. Det var da også en meget tilfreds ejer Niels Jørgen Lunden, der dagen i gennem havde travlt med at nå så mange af gæsterne som muligt.


Life: Hvis der er noget der gør mig trist....\nHvis der er noget der gør mig trist....\n...så er det, når min dreng er pyldret og jeg kan mærke han er i underskud. Siden han begyndte at sove sammen med andre sovebørn for et par uger siden er han gået fra at sove ca. 2 timer til nu en halv. Han har været virkelig pirrelig her til eftermiddag og det går os begge på nerverne. Mest fordi han slet ikke plejer at være så nærtagende. Men dilemmaet er, at han snart står overfor at skulle i børnehave i en alder af snart 2,5 år og derfor alligevel ville skulle sove lur indenfor sammen med andre. Så han skal jo lære det, jeg synes bare det er for tidligt...især når han så tydeligt ikke er frisk sidst på eftermiddagen. I dag faldt han i søvn 2 gange i bilen og sidste gang var han ikke til at vække igen. Jeg bliver faktisk virkelig i skidt humør over det og bliver så bange for, at han vil mangle overskud, når lillebror kommer og så bliver jeg virkelig øv.\nHos lægen var han virkelig genert og da han fik at vide, at han skulle have bukserne af, græd han også meget. Det det var jo hurtigt overstået og nu får vi en creme, der skal løsner huden lidt og så kan vi måske undgå en operation. Smart! Heldigvis var det en okay oplevelse og han fik klistermærker. Nu har vi oversået hans reols ene bjælke med piratklistermærker og så små smileys fra lægen.\nDet suser meget udenfor, virkelig efterår er det blevet. I morgen holder Max fri fra vuggestuen for at tage med Preben på arbejde og fredag skal han og jeg holde fri sammen. Når Preben kommer hjem (tidligt) skal vi ud og købe vinterstøvler til Max. Så er vintergaderoben klar til vores søde dreng.\nMette B. holder tidlig Jul på sin blog og derfor er jeg hoppet på vognen og ser om jeg er en af de heldige denne gang.\nHej Rikke, det lyder ellers hårdt med den lille mand. Hvad er det der gør, at hans søvn ændres så voldsomt?\nDejligt at det gik glat hos lægen! Jeg forstår sgu godt at han er genert.. kan næsten forestille mig, hvad han skulle... øv sa\n14. oktober 2009 kl. 21.18\nDe overgange kan bare være så hårde. Pludselig stilles der helt andre krav og det burde være sådan, at det bare kom helt naturligt i stedet for, at ungerne skal presses ind i rytmer, der ikke helt er naturlige for dem endnu.\nJeg håber, han klarer det, den lille mand.\nOg godt, at det gik fint hos lægen. Kan en operation undgås, er det jo absolut det bedste.\n15. oktober 2009 kl. 09.22\nKære Rikke. Der er heller ikke den fedeste undersøgelse, og jeg håber at han er ovenpå igen i dag.\nSøvn til de små er ligeså vigtigt som til de voksne, og hvor er det ærgeligt at han skal ind i en anden rytme, end den der stadig passer ham bedst.\nJeg krydser fingre for at det går godt inden baby kommer :)\n15. oktober 2009 kl. 09.23\nChristina: De er begyndt på, at han skal sove inde sammen med nogle af de andre børn. han sover fint om natten og tit til 7-8 om morgenen. Tror de gør det for at forberede ham til, at han skal i bh. Så det hele ikke kommer i en mundfuld. Men det er lidt anstrengende og lidt synd, at han skal være så træt sidst på dagen, hvor vi gerne vil have nogle hyggelige timer sammen. Så det er lidt svært : ) Ja, han har en forhudsforsnævring, så jeg må på apotek efter creme i dag. Men det ville da være nemt sluppet...\nJM: Vi er da lige enige om tidspunktet vi blogger, hva? Ja, jeg føler mig skidt tilpas over det og var ret træt af det hele igår også. Det hjælper så ikek, at Preben fik noget madforgiftning i nat og vi har ikke sovet ret meget, så både Max og Preben er hjemme i stedet for at være på Prebens arbejde i dag og jeg har bare ikke overskud , når jeg ikke har sovet...\n15. oktober 2009 kl. 09.26\nHenriette: Max snakker hele tiden om doktor Lone og leger meget med de klistermærker han fik, så jeg tror at hans læge skræk er delvist kureret. Jeg tror bare at tidspunktet er skidt ift. at skulle rumme de der ting lige nu, hvor jeg er højgravid og er nervøs for mødet mellem lille- og storebror.


Velkommen til Det Samfundsvidenskabelige Fakultet.\n"Visionen er at maksimere vores værdi for samfundet gennem vores uddannelser, forskning og videnudveksling – globalt, national og lokalt."\nVerden forandrer sig konstant, og det er vigtigt, at vi udvikler os i takt med den. Det Samfundsvidenskabelige Fakultet har et særligt fokus på det stigende behov for, at de studerende får en solid akademisk ballast og sproglige og interkulturelle kompetencer, som kan gøre det muligt for dem at navigere i det dynamiske, globale arbejdsmarked.\nVores mål er at skabe et internationalt miljø med høje akademiske standarder, som inspirerer vores studerende, undervisere og forskere i hverdagen og gennem deres fremtidige karrierer.\nFind den uddannelse, der er rigtig for dig\nDet Samfundsvidenskabelige Fakultet er hjem for over 11.500 studerende fordelt på bachelor-, kandidat- og ph.d.-uddannelser på dansk eller engelsk eller på udvekslingsophold. Inden for efter- og videreuddannelse udbyder vi flere masteruddannelser, heraf blandt andet en MBA og HD 1. og 2. del.\nForskning på Det Samfundsvidenskabelige Fakultet\nVores forskning og de tilhørende uddannelser spænder fra klassiske business school-discipliner til statskundskab, jura, klassisk økonomi, sundhedsøkonomi, journalistik og sociologi. Vores forskere lægger høj vægt på at interagere med det omkringliggende samfund i medierne og i en lang række netværk.\nPå Det Samfundsvidenskabelige Fakultet tilbyder vi mere end 40 bacheloruddannelser og 60 kandidatuddannelser.\nVores forskning spænder bredt fra økonomi til journalistik, og vi tilbyder ph.d.-uddannelser inden for alle store forskningsområder.\nRapport om studerende på Samfundvidenskab\nTelefon: +45 6550 2200


Hvad er Veterans Day? - Histoire-Ucad.org\nVeterans Day er en nationalferie i USA, der fejres årligt den 11. november. Det observeres sammen med Remembrance Day (indledt som et tegn på afslutningen af Første Verdenskrig). Det var tidligere kendt som Armistice Day indtil 1954, da det blev kaldt Veterans Day. Det var efter, at den amerikanske kongres vedtog et lovforslag om at ændre det i juni 1954. Forskellen mellem veteraner og hærvoldag er, at sidstnævnte fejres til minde om faldne militære mennesker, der døde i tjeneste. Veteraner, derimod, fejrer servicen fra alle amerikanske militærpersoner. Der er også væbnede styrker, der ærer dem, der i øjeblikket tjener i militæret. Desuden blev Veterans Day National Awards udstedt officielt i 1954.\nVeterans Dag rundt om i verden\nI Finland er Veteransdag en årlig officiel ferie fejret den 27. april til minde om slutningen af 2. verdenskrig i landet og til ære for alle krigsveteraner. På denne dag fløjes det finske flag højt. Den første nogensinde nationale veteransdag blev fejret i 1987. Dagen er ledsaget af kranslægning, æresvagter til kirkegården for faldne krigsherrer og kirketjenester.\nI Holland er dagen den 29. juni hvert år. Denne dato blev eksplicit valgt som en måde at vise respekt for den sene prins Bernhard (en veteran). Desuden hedder dagen alle hollandske veteraner i krige og fredsbevarende missioner. De væsentlige Veteransdag fejringer finder sædvanligvis sted i Haag. I Norge afholdes det 8. maj. Det blev først markeret i 2011, men blev iværksat i 2010 af norske kabinet. Det anerkender indsatsen fra 2. verdenskrigs veteraner, FN-fredsbevarende missioner og andre internationalt anerkendte tjenester.\nSydkoreanerne fejrer på den anden side den 8. oktober hvert år. I Sverige markeres Veteransdag den 29. maj hvert år på Maritime Museum i Stockholm. Det erindrer soldater fra de svenske væbnede styrker og dem, der døde i tjeneste. Endelig fejres Veteransdag den 30. juni i Det Forenede Kongerige.\nPåmindelsesdag i Commonwealth\nRemembrance Day (eller Poppy Day) er markeret den 11. november hvert år i de fleste lande. Commonwealth nationer har altid hædret denne dag siden slutningen af 1. verdenskrig til minde om faldne mennesker i militæret, der døde mens de betjente staten. Det fejres internationalt sammen med ikke-commonwealth-lande. Et minuts stilhed laves den ellevte time den 11. november i Storbritannien, Sydafrika og Canada. På den anden side markerer Australien, Barbados, Belize, Saint Lucia og Sydafrika Remembrance Day den 11. november, og det er ikke nødvendigvis en helligdage. Kanadiere markerer denne dag inden for alle sine tre områder og normalt som et lovbestemt krav. Den kenyanske regering har også mindet om mindedag hvert år. En forening blev oprettet i 1945 for at tjene velfærd for tidligere militære mænd i første verdenskrig 1 og 2, af den kenyanske væbnede styrker.\nUden for Commonwealth er Remembrance Day markeret i Frankrig og Belgien (anerkendt som en nationalferie). Andre lande, der minder om denne dag, omfatter Danmark, Italien, Tyskland, Norge, Polen, Israel, Hongkong, Irland, Holland og USA.\nHvad er betydningen af et Choke Point?\nDe største nationalparker i England og Wales


Drømmer du om at drive forretning på Bornholm? » Bornholms Tidende\nSPONSORERET AF VISMARATING.DK • GRATIS\nDrømmer du om at drive forretning på Bornholm?\nBornholm er et fantastisk sted at bo, men klippeøen kan også være et rigtig godt sted at starte op, hvis du drømmer om at starte din egen virksomhed.\nDer er nemlig et væld af forskellige muligheder for at sælge varer eller serviceydelser, og derfor er det bare med at komme i gang. Men der er selvfølgelig også nogle ting, du skal være opmærksom på, inden du starter forretningen op – det er bl.a. vigtigt at have styr på økonomi og arbejdstid. Det kan du læse meget mere om i denne guide.\nFør du går i gang med at starte din virksomhed op, er det selvfølgelig vigtigt, at du gør dig nogle overvejelser omkring økonomi. Selvom det måske tager lidt tid, skal din forretning nemlig helst give positive tal på bundlinjen i fremtiden, og derfor er det vigtigt at have godt styr på økonomien. Dette gælder også, når du handler med andre virksomheder. Det kan nemlig godt være en fordel at få fat i en kreditvurdering på en kunde eller samarbejdspartner, så du har en idé om, hvordan de står økonomisk. Dette kan du få mere at vide om hos www.vismarating.dk/.\nDet er ikke nogen hemmelighed, at det typisk kræver en del arbejde at starte en forretning op. Derfor skal du heller ikke blive overrasket, hvis du kommer til at lægge en masse timer i virksomheden i startfasen. Men der skal selvfølgelig også være plads til livets andre forpligtelser, og derfor kan det anbefales, at du hurtigst muligt får lavet et skema over din egen arbejdstid. Når man er sin egen chef, kræver det nemlig også, at man kan administrere sin egen tid, så man hverken får arbejdet for lidt eller for meget. Her kan det hjælpe at have en klar idé om, hvornår man har helt fri og kan lægge arbejdscomputeren væk.


Sten Troelstrup, formand for Lokallisten i Rudersdal\nLokallisten er en del af den skoleaftale, der nu er indgået. Det er vi på grund af den tilbagerulning af de tidligere vedtagne besparelser og de ekstra penge, der i aftalen bliver tilført skolerne.\nKunne vi så ikke bare have stemt for de ekstra penge og imod de ufrivillige skolesammenlægninger, som vi har argumenteret indædt imod i skolestrukturudvalget?\nNej, det kunne vi ikke.\nI politik fungerer det på den måde, at borgmesteren afvejer alle mulige forhold og strikker en samlet aftale sammen, som han så kalder partierne til møde om ét ad gangen.\nVores vurdering var og er, at de sløjfede besparelser og de ekstra penge til skolerne er langt mere end vi havde turdet håbe på, og vejer tungere end den modstand, vi har haft i skolestrukturudvalget mod ufrivillige skolesammenlægninger.\nAt vi samtidig fik at vide, at Socialdemokraterne og Radikale allerede havde tilsluttet sig aftalen, der således ville blive vedtaget uanset hvad vi måtte mene, og at vi enten kunne gå med eller blive smidt ud af både de kommende budgetforhandlinger, hvor skoleaftalen er en central del, og de efterfølgende forhandlinger om udskolingen, dvs. blive sat uden for enhver indflydelse på den igangværende ændring af skolestrukturen, var derfor uden betydning for vores stillingtagen.\nNår det er sagt, er skolesammenlægninger p.t. den eneste lovlige måde at lave de fælles skoledistrikter på, som gør det muligt at undgå alt for mange klasser med kun 15-16-17 elever.\nSidste år havde Rudersdal fået lov til som forsøg at lave fælles skoledistrikter uden at sammenlægge skoler for at opnå dette mål, og forsøget var en stor succes.\nAt Undervisningsministeriet ikke ville tillade en fortsættelse ærgrer os voldsomt, men i den givne situation bliver skolesammenlægninger så en slags nødvendigt onde.\nLokallisten vil arbejde for, at høringen bliver taget alvorligt, og for at skolerne i videst muligt omfang bevarer deres egen ledelse, bestyrelse og kultur. Og så vil vi gå åbent, konstruktivt og helhjertet ind i arbejdet med at styrke udskolingen.\nPubliceret 08 July 2019 09:11


Belgisk klub lurer på dansk bomber\nSiden Hobro rykkede op i Superligaen i sommers, har Mads Hvilsom bombet løs i Superligaen. Nu har en belgisk klub også meldt interesse for den brandvarme angriber.\nMads Hvilsom rykkede med Hobro op i Superligaen i sommers, og allerede i den første runde imod OB scorede han hele to gange. Lige fra start har danskeren bombet løs rundt omkring i hele Danmark, med scoringer bl.a imod FC København og Brøndby IF og det har eftersigende været med til at flere europæiske klubber holder et vågent øje med den unge angriber.\nIfølge BT er Zulte-Waregem interesseret i at hente Hvilsom, og for Hobros vedkommende ligner det mere en kamp om at holde på deres angribere. Senest har Emil Berggren været rygtet til både Norge og FC Nordsjælland, men nu er Berggren også på radaren i tysk fodbold. Hobro har sat en frikøbsklausul på en millioner kroner på den unge angriber, men udlandet skal skynde sig nu hvor transfervinduet lukker søndag aften.\nHvilsom er delt Superligatopscorer med ni mål indtil videre, og han er nok ikke færdig med at score mål. Her på det seneste i Hobro´s træningskampe har Hvilsom også bidraget med fint spil og scoringer.


En dannelseshistorie bliver til | Rysensteen Gymnasium\n22 udvalgte personer fra den danske dannelseshistorie skaber identitet på Rysensteen Gymnasium.\nSe også de 14 internationale personer på siden Global dannelse.\n© Collage-design Rysensteen Gymnasium & Anne von Holck, 2021\nPå vores rejse rundt i verden for at skabe partnerskaber til Rysensteens Global Citizenship Programme blev vi på skoler i USA, Rusland, Egypten, Sydkorea, Kina mm mødt af udsmykninger, der med forskellige udtryk tegnede landenes kulturhistorie, fremhævede betydningsfulde historiske personer eller fremhævede skolernes værdier. Fx blev vi i Skt. Petersborg på vores partnerskole vist rundt af en elev på skolen som gennem udsmykningen fortalte os dele af den historie, som de stod på skuldrene af.\nDisse oplevelser gav kimen til den dannelseshistorie, vi gik i gang med at fortælle gennem de 22 collager, der pryder vores trappetårne i den gamle hovedbygning i Tietgensgade.\nDer blev nedsat en gruppe af engagerede lærere og ledere, der repræsenterede forskellige fakulteter, og vi var enige om, at dannelseshistorien skulle bestå af et udvalg af danske personer, der har haft stor betydning for den danske kultur vi står på skuldrene af – både historisk, ideologisk, forskningsmæssigt, kulturelt og økonomisk. Det blev ikke nogen let opgave!\nVi valgte i samarbejde med vores grafiker Anne von Holck, at det kunstneriske udtryk skulle være store grafiske collager (ca 1 x 1 m) med personernes kontrafej samt et eksempel på det, de havde skabt, sagt eller skrevet, som for os at se har haft betydning fra den danske dannelseshistorie. Der var plads til præcis 22 collager i de to trappetårne. Det er klart, at der i en sådan proces bliver truffet nogle valg, der kunne have været anderledes, og dermed havde fortalt en anden historie. Men det vigtigste var, at de udvalgte personer repræsenterede noget skelsættende for Danmark, og at collagerne skulle give inspiration til vores elever i deres egen dannelsesproces gennem deres gymnasieår. Samtidig var håbet, at collagerne kunne blive brugt til at fortælle vores internationale gæster om den danske historie og danske værdier.\nSåledes går rysensteenere nu på snart 10. år hver dag op ad trapper, der fortæller om væsentlige danske personer og personligheder, hvem vi skylder en hel del for det Danmark, vi kender i dag.\nMarkante internationale personer\nProjektet gav næring til også at skabe collager med væsentlige personer som repræsentanter for enten vores partnerlande eller for væsentlige internationale handlinger. Således blev vores fælleslokaler på Flæsketorvet udsmykket med collager af for os at se markante internationale personer lige fra Kant over Ban Ki Moon til Malala.\nAlle collagerne er lavet med grafiske, sorte, grå og sølv-folier monteret både for og bag på plexiglas, hvilket giver dybde og en effektfuld bevægelse i billederne, når man går forbi dem.


Apartment Valbandon 210 i Fazana til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nApartment Valbandon 210Lejlighed-, Valbandon, Fazana, Kroatien, 52212 - Se på kortApartment Valbandon 210Se flere billederSe flere billederBadeværelseSe flere billederBadeværelseSe flere billederUdvendigSe flere billederSe kortSe alle 28 billederFaciliteter du vil elskegratis Wi-Fi på alle værelserparkering\nMere om Apartment Valbandon 210En oversigtNår du besøger Stinjan, så vil du rigtigt føle dig hjemme på Apartment Valbandon 210, der tilbyder kvalitetsovernatning og fantastisk service. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. På Apartment Valbandon 210 sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Atmosfæren på Apartment Valbandon 210 afspejles på hvert eneste værelse. aircondition, satellit-/kabel-tv, køleskab, mikroovn, opvaskemaskine er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Uanset hvilket formål din rejse har, så er Apartment Valbandon 210 et fremragende valg, når du er i Stinjan.Vis mereHvad de tilbyderInternetadganggratis Wi-Fi på alle værelserWi-Fi i fællesområder Transportmulighederparkering Services og bekvemmelighederrygeområde Adgangkæledyr tilladt Tilgængelig i alle værelsergratis vand på flaskemikroovnTVkøleskabopvaskemaskinevaskemaskineVis mindrePolitikkerEkstra senge afhænger af det værelse, du vælger. Se venligst det enkelte værelses maksimale belægning for flere oplysninger.Ved reservation af mere end 5 værelser, kan andre vilkår og yderligere tillæg gælde.Vis mereOplysningerBemærk venligst, at det samlede beløb for reservationen skal betales inden ankomst. NOVASOL sender dig en bekræftelse indeholdende alle betalingsoplysninger. Når den fulde betaling er modtaget, sender overnatningsstedet dig en e-mail med oplysninger om ejendommen, såsom adressen samt hvor du kan afhente nøglen.Vis mere


Konges Sløjd Bidelegetøj i naturgummi, ks1222, Unicorn\nDet er altid skønt med nyheder fra danske Konges Sløjd, for her bliver man aldrig skuffet over design, ej heller kvalitet. Her er en super fin lille nyhed- dette fine lille bidelegetøj i 100% naturgummi, uden nogen former for skadelig kemi er perfekt til de helt små og så er den god til at give lindring til ømme og kløende gummer.\nKom og se den lille enhjørning eller andet fra vores store udvalg i butikken på Islands brygge, hvor vi holder åbent tirsdag og torsdag kl. 13-18.00.\nFra danske Konges Sløjd kommer denne skønne lille enhjørning i en fin pastel rosa nuance, som er perfekt til de små piger. Enhjørningen er designet som et lille stykke bidelegetøj, som det lille barn kan lege med og bide i og finde lindring i, når gummer klør. Bidelegetøjet er i 100% naturgummi og er uden nogen form for skadelig kemi, så dit barn kan trygt udforske den lille enhjørning.\nKonges Sløjd har et stort og bredt sortiment og designer masser af lækre produkter i økologisk bomuld, og nu er det så tid til at prøve kræfter med naturgummi. Og det er vi da vældig begejstrede for, for naturgummi er jo da et meget bedre og mere miljøvenligt alternativ til plastik. Så her behøver du ikke have dårlig samvittighed, når dit lille barn smager på legetøjet.\nDen lille enhjørning, som Konges Sløjd selv kalder 'Teeth soother' er netop designet med det formål, at den lindrer barnets ømme gummer, når de klør og der er tænder på vej. Det kan nemlig godt hjælpe med sådan et stykke legetøj, som barnet kan gumle på. Og derfor er den lille enhjørning også designet med masser af dupper, som kan bruges til kløende gummer.\nKonges Sløjds Teeth soother-enhjørning er designet i rosa nuance og er en hel enhjørning-figur med små ben og arme, som barnet nemt kan holde fast i og bide i. Den har manke og horn i panden og små lukkede øjne og næseboer. Der er masser af stimuli til det lille barn, og så er den altså også sød at kigge på for voksne.\nKonges Sløjd ØKOLOGISK rangle, Quro mini elefant grey melange


"Så må han have haft et meget sart nervesystem"\n“Så må han have haft et meget sart nervesystem”\nEkstra Bladets chefredaktør Bent Falbert afviser, at det kan give psykiske problemer at blive hængt ud som baby-morder på bladets forside.\nBABYMORD. Tirsdag den 25. november 2003 kørte lysreklamen på Rådhuspladsen i København med lokkemad for dagens Ekstra Bladet: »Se billedet af baby-morderen: Han var en tikkende bombe«.\nMere end et år efter brøleren må Ekstra Bladet til lommerne med en erstatning til den mand, de fejlagtigt kaldte baby-morder. Det sker som led i et frivilligt forlig, efter at Ekstra Bladet i november i år blev stævnet med krav om erstatning.\nMed den ene tunge undskylder Ekstra Bladets chefredaktør Bent Falbert, at avisen udpegede den forkerte mand. Med den anden mistror han, at forsiden kan have haft alvorlige konsekvenser for den udhængte Jan Thomsen. For eksempel tvivler Bent Falbert på, at Jan Thomsen har haft brug for psykologhjælp.\n»Det her bliver pustet op til noget hysteri. Det skulle undre mig, om den mand har haft reelt behov for psykologhjælp for det. Så må han have haft et meget sart nervesystem, for det fremgik af artiklen og billedteksten til det forkerte foto, at morderen hedder noget andet, nemlig Jim Christensen. Alle, der kender Jan Thomsen, kunne altså straks se, at billedet af Thomsen var en fejl. Hele artiklen handler åbenlyst om en anden mand med et andet navn,« siger chefredaktør Bent Falbert.\nDa Jan Thomsen var på forsiden som baby-morder, kaldte pressejurist Oluf Jørgensen fra Danmarks Journalisthøjskole i TV2 ØST det for »en usædvanlig grov udhængning«.\nBent Falbert sætter imidlertid spørgsmålstegn ved, om Jan Thomsen er blevet genkendt fra Ekstra Bladets forside af folk uden for sin egen omgangskreds og familie.\n»Det siger folk jo altid,« siger chefredaktøren.\nPå dagen for brøleren ringede Ekstra Bladets journalist, Lennart Schønberg, til Jan Thomsen. Ifølge Jan Thomsen forsøgte journalisten at negligere konsekvenserne af at blive hængt ud på avisens forside og spiseseddel. Den udlægning afviser Lennart Schønberg.\n»Det er en dybt beklagelig sag, og jeg kun kan undskylde på alle de måder, det er muligt. Jeg undskyldte dybt over for Jan Thomsen og var meget ked af den sag,« siger Lennart Schønberg.\nIfølge Journalistens oplysninger skete fejlen, fordi Lennart Schønberg ikke vidste, hvordan den rigtige morder så ud. Det mente en af Schønbergs kilder dog, at han gjorde, hvorefter kilden udpegede den forkerte mand på billedet – altså Jan Thomsen.\nDet bestrider Lennart Schønberg:\n»Jeg arbejdede på højtryk med at få mine artikler færdige, og i kampens hede fik jeg givet ukorrekte oplysninger til redaktionssekretariatet om personerne på billedet. Det er forklaringen på fejlen,« siger han.\nDa Lennart Schønberg ringede til Jan Thomsen, var det ikke kun for at sige undskyld. Han kunne også tilbyde Jan Thomsen en rettelse med et frisk billede til avisen om onsdagen. Aftalen blev ifølge Jan Thomsen, at rettelsen ikke skulle stå sammen med avisens opfølgning på baby-mordet. Ikke desto mindre er det, hvad der sker.\nLennart Schønberg afviser over for Journalisten at have indgået en sådan aftale. Bent Falbert siger, at han heller ikke kender til den.\n»Han får en lang tospaltet rettelse med foto. Til overflod sender jeg et brev, hvor jeg undskylder fejlen, og jeg sender yderligere 12 flasker rødvin som en slags kompensation. De flasker sendte han ikke tilbage, så jeg regnede med, at sagen var ude af verden,« siger Bent Falbert.\n»Det var nu kun seks flasker vin, og jeg var i tvivl, om jeg skulle sende dem retur,« siger Jan Thomsen, der derfor rådførte sig med sin advokat.\nHan fik at vide, at han bare skulle nyde vinen, der på ingen måde var at betragte som en tilstrækkelig undskyldning.\nSagen var ikke ude af verden for Jan Thomsen. Han følte sig, trods rettelse og rødvin, skidt behandlet af Ekstra Bladet.\nDerfor sendte hans advokat Lone Rømø i december 2003 et krav til Ekstra Bladet om 200.000 kroner i erstatning. Falbert sendte kravet videre til avisens advokat, Ulrik Ibfelt, som i januar åbnede mulighed for at lave et forlig. Jan Thomsens advokat beder den 1. marts i år om et udspil fra Ekstra Bladet – og så sker der ikke mere.\n»Deres strategi er åbenbart at trække sagen i langdrag, så klageren kører træt og opgiver sagen,« siger Jan Thomsens advokat, Lone Rømø.\nDerfor sender hun den 8. november i år en stævning til Ekstra Bladet med et krav om erstatning på 100.000 kroner. Den 1. december – samme dag som den rigtige baby-morder bliver idømt ti års fængsel – tilbyder Ekstra Bladet så Jan Thomsen en erstatning. Men hvorfor tog det så lang tid?\n»Det er der intet mærkværdigt i, for advokater arbejder ikke i samme tempo som os andre,« siger Bent Falbert.\n– Men du medgiver, at Jan Thomsen er blevet forulempet. Han siger, han har psykiske mén efter det. Kræver det ikke svar?\n»Arh, det er helt absurd. Alle var jo fra dag ét klar over, at det ikke er Jan Thomsen, der er morder.«\nJan Thomsen siger til Journalisten, at han har sagt ja til en erstatning, der giver ham netto 25.000 kroner:\n»Jeg gider ikke mere nu. Jeg vil videre med mit liv.«\n* Læs også i dette nummer: Velkommen på forsiden.


1 Undersøgelse: Hold: Køn: Undervisningsmiljø for 'Øvrige klassetrin' årgang M, K Resultater i antal og procent Generel tilfredshed Side 1 af 24\n2 Er du glad for din skole? Ja, altid Ja, for det meste 30 / 65.22% Ikke så tit Nej, slet ikke Er du glad for dine lærere? Ja, dem alle sammen Ja, de fleste 29 / 63.04% Ja, en eller nogle enkelte Nej, ingen af dem Hvor tit... - glæder du dig til at komme i skole? - glæder du dig til at se dine klassekammerater? Altid 30 / 65.22% For det meste 29 / 63.04% Ikke så tit Er du glad for den klasse, du går i? Ja, altid 24 / 52.17% Ja, for det meste Ikke så tit Nej, slet ikke Føler du dig tryg i klassen? Ja, altid Ja, for det meste Ikke så tit Nej, slet ikke Kan du lide dine kammerater i klassen? Ja, dem alle sammen Ja, de fleste 32 / 69.57% Ja, en eller nogle enkelte Nej, ingen af dem Er du sammen med klassekammerater uden for skoletiden? Ja, tit 19 / 41.3% Engang imellem 23 / 50% Sjældent Aldrig Klassen og kammeraterne Side 2 af 24\n3 Hvor mange venner har du i din klasse? Hvor mange fra din klasse, tror du, ville hjælpe dig, hvis du fik brug for det? Hvor mange fra din klasse ville du kunne fortælle en vigtig hemmelighed til? Ingen En enkelt 17 / 36.96% / 36.96% Mere end 5 33 / 71.74% Føler du, at dine klassekammerater kan lide dig som den, du er? Føler du dig uden for kammeratskabet i klassen? Synes du, at I taler grimt til hinanden i klassen? Ja, altid Ja, for det meste Engang imellem 26 / 56.52% Ved du, hvordan du skal opføre dig over for de andre i klassen? Ja, i høj grad 26 / 56.52% Ja, i nogen grad 17 / 36.96% Nej, kun i mindre grad Nej, slet ikke Har I regler for, hvordan I skal opføre jer over for hinanden i klassen? Ja 23 / 50% Nej Ved ikke 19 / 41.3% Hvem har lavet disse regler? Eleverne og klasselæreren 16 / 69.57% Eleverne alene 1 / 4.35% Klasselæreren alene 1 / 4.35% Ved ikke 5 / 21.74% 23 Side 3 af 24\n4 Overholder du selv reglerne for, hvordan du skal opføre dig over for dine klassekammerater? Ja, altid 12 / 52.17% Ja, for det meste 11 / 47.83% Engang imellem 23 Hvor tit oplever du, at andre elever i klassen bryder reglerne for, hvordan I skal opføre jer overfor hinanden? Hver dag 1 / 4.35% Næsten hver dag 3 / 13.04% Engang imellem 12 / 52.17% 7 / 30.43% 23 Mobning Er du inden for de sidste 2 måneder blevet mobbet af en eller flere elever på skolen? Ja, mange gange Ja, flere gange Ja, en enkelt gang Nej 32 / 69.57% Når du er blevet mobbet er det så af... - nogle fra din egen klasse? Ja 4 / 28.57% Nej 10 / 71.43% 14 - nogle fra en anden klasse? 10 / 71.43% 4 / 28.57% 14 Har du inden for de sidste 2 måneder mobbet eller været med til at mobbe en eller flere andre elever? Ja, mange gange Ja, flere gange Ja, en enkelt gang Nej 44 / 95.65% Side 4 af 24\n5 Har du inden for de sidste 2 måneder set en eller flere elever på skolen blive udsat for noget, som du mener, er mobning? Ja Nej 31 / 67.39% Har du selv eller sammen med andre gjort noget for at stoppe mobningen? Har du haft lyst til at gribe ind, når du har set, at en elev blev mobbet men gjorde det ikke? Ja 9 / 60% 10 / 66.67% Nej 6 / 40% 5 / 33.33% Hvis nogen i din klasse bliver mobbet, gør klasselæreren så noget ved det? Tror du, at din klasselærer ved, hvis nogen i din klasse bliver mobbet? Ja, helt bestemt 30 / 65.22% Ja, måske 29 / 63.04% Nej, det tror jeg ikke Nej, helt bestemt ikke Synes du, at der er mobning i din klasse? Rigtig meget Meget Hverken meget eller lidt Lidt Meget lidt eller slet ikke 36 / 78.26% Side 5 af 24\n6 Øgenavne/grimme ord Hånlige kommentarer Udelukkelse (at blive holdt udenfor) Fysiske overgreb (fx skub, slag, spark) Ubehagelige SMS'er Andet Hvilken type mobning drejer det sig om? (sæt gerne flere krydser) 5 / 50% 9 / 90% 5 / 50% 7 / 70% 2 / 20% 5 / 50% 10 I klasseværelset På gangen I skolegården På toiletterne I aulaen (eller andre fællesrum) På vej til skole På vej hjem fra skole Andre steder Det ved jeg ikke Hvor foregår mobningen mest? (sæt gerne flere krydser) 8 / 80% 5 / 50% 5 / 50% 4 / 40% 4 / 40% 4 / 40% 2 / 20% 10 Har du inden for de sidste 2 måneder oplevet at føle dig mobbet af en lærer på skolen? Ja, mange gange Ja, flere gange Ja, en enkelt gang Nej 41 / 89.13% Side 6 af 24\n7 Har din skole regler mod mobning? Ja Nej Ved ikke 23 / 50% Klasselæreren Synes du, at din klasselærer viser interesse for dig? Synes du, at din klasselærer gør noget for, at alle i klassen skal have det godt? Ja, meget 32 / 69.57% Ja, noget 22 / 47.83% Hverken meget eller lidt Nej, kun lidt Nej, slet ikke Taler din klasselærer med jer om, hvordan I har det i klassen? Taler I sammen om, hvad I kan gøre for at få en god klasse? Ja, meget tit Ja, tit Sommetider Fortæller du din klasselærer, hvis du har nogen problemer i skolen? Fortæller du din klasselærer, hvis du har nogen problemer, der ikke har noget med skolen at gøre? Ja, altid Ja, for det meste Sommetider Nej, for jeg har ingen problemer Side 7 af 24\n8 Hvis du har brug for hjælp, kan du så få det hos din klasselærer? Ja, altid Ja, for det meste 26 / 56.52% Sommetider Ved ikke Hvis du har brug for hjælp, kan du så få det hos en anden voksen på skolen? Ja, altid Ja, for det meste Sommetider Ved ikke Timerne og undervisningen Hvordan synes du selv, at du klarer dig i klassen - rent fagligt? Hvad tror du, at din klasselærer mener om, hvordan du klarer dig? Jeg er en af de bedste Der er nogle få, der er bedre end mig Der er mange, der er bedre end mig Det er forskelligt fra fag til fag Ved ikke Keder du dig i timerne? Ja, meget tit Ja, tit Sommetider 26 / 56.52% Sjældent Aldrig Får du ros af lærerne for dit arbejde? Savner du at arbejde mere sammen med andre om opgaver? Savner du at arbejde mere alene om opgaver? Side 8 af 24\n9 Savner du mulighed for at arbejde mere praktisk eller kreativt i de boglige fag (fx dansk, matematik, engelsk osv.) Ja, meget tit Ja, tit Sommetider 17 / 36.96% Sjældent Aldrig Synes du, at der for det meste stilles for store eller for små krav til dig fra lærerne? For store krav Passende krav 41 / 89.13% For små krav Synes du, at der er den nødvendige ro, når der undervises? Må I være med til at bestemme, hvad I skal arbejde med i timerne? Må I være med til at bestemme, hvordan/på hvilken måde I skal arbejde med et emne eller en opgave? Synes du, at du lærer noget i skolen? Ja, altid Ja, for det meste 25 / 54.35% Sommetider 19 / 41.3% Sjældent Aldrig Side 9 af 24\n10 Når det er læreren, der underviser os Når vi har gruppearbejde med nogen fra klassen Når vi har gruppearbejde med nogen fra de andre klasser Når vi arbejder hver for sig Når vi løser opgaver på en kreativ eller praktisk måde (maler, tegner, synger, bygger, spiller, dramatiserer osv.) Når vi har temadage eller projekter på tværs af fag Andet Hvornår synes du, at du lærer mest i skolen? (sæt gerne flere krydser) 33 / 71.74% 17 / 36.96% Stress Synes du, at du har for få eller for mange lektier for? For mange Passende 26 / 56.52% For få Føler du dig stresset på grund af dine lektier? Ja, altid Ja, tit Sommetider 26 / 56.52% Har du fritidsjob? Ja Nej 42 / 91.3% Side 10 af 24\n11 Hvor mange timer arbejder du om ugen? 1-3 timer pr. uge 2 / 50% 4-6 timer pr uge 2 / 50% 7-9 timer pr. uge 10 timer eller mere pr. uge 4 Har du pligter derhjemme (ud over lektier)? Ja, mange Ja, nogle Ikke ret mange Nej, ingen Hvor lang tid bruger du på dine pligter (ca.)? Mindre end ½ time hver dag 13 / 52% ½-1 time om dagen 10 / 40% 1-2 timer om dagen 2 / 8% Mere end 2 timer hver dag 25 Hvor mange gange om ugen (ca.) skal du af sted til fritidsaktiviteter? Ingen eller flere Synes du, at du generelt har for meget at se til? Ja, altid Ja, tit Sommetider 28 / 60.87% Rammer 1 Side 11 af 24\n12 Hvad synes du om... - jeres klasselokale? Helt i orden Nogenlunde i orden 24 / 52.17% Ikke i orden Ved ikke/findes ikke - pladsforholdene i klassen? 17 / 36.96% 22 / 47.83% - indretningen af klassen? 17 / 36.96% - antallet af lokaler eller steder til gruppearbejde? - indretning af grupperum eller steder til gruppearbejde? - skolens faglokaler? 23 / 50% - adgang til PC'ere? 24 / 52.17% - muligheden for at opbevare overtøj, egne ting mm.? 22 / 47.83% - toiletforholdene på skolen? 25 / 54.35% - antallet af steder/områder, hvor man kan være i ro? 26 / 56.52% - skolens legeplads? 22 / 47.83% - skolegården? 22 / 47.83% - skolens boldbaner og/eller andre udendørs aktivitetsområder? 24 / 52.17% Side 12 af 24\n13 Hvad er dit indtryk af... - jeres fælles indendørs opholdsarealer (fx aula og andre fællesrum)? - skolens gangarealer? Det er et godt/rart sted at være 28 / 60.87% 23 / 50% Det er hverken godt eller dårligt Det er et trist/kedeligt sted at være Ved ikke/findes ikke - skolens kantine? 34 / 73.91% - skolens idrætslokale eller hal? 36 / 78.26% - jeres udearealer (fx hyggekroge, gårdhaver og grønne områder)? 22 / 47.83% Hvordan vurderer du... - vedligeholdelsen af skolen? - farverne på væggene? Helt i orden 26 / 56.52% Nogenlunde i orden 19 / 41.3% Ikke i orden - udsmykningen på skolen (planter, billeder osv.)? 19 / 41.3% 22 / 47.83% Har eleverne på din skole indflydelse på, hvordan skolens lokaler skal indrettes og udsmykkes? Har eleverne på din skole indflydelse på, hvad skolens udearealer skal bruges til, og hvordan de skal se ud? Ja, i høj grad Ja, i nogen grad 19 / 41.3% 25 / 54.35% Ikke ret meget Nej, slet ikke Ved ikke Side 13 af 24\n14 Spændende Grim Hyggelig Kold Trist Velholdt Kedelig Lys Nedslidt Mørk Pæn Indbydende Upersonlig Rar Hvilke ord synes du, passer bedst på din skole? (sæt gerne flere krydser)? 22 / 47.83% 23 / 50% 27 / 58.7% Side 14 af 24\n15 Aktivitetsmuligheder Hvor tit er du fysisk aktiv (bevæger dig, klatrer, løber osv.) i frikvarteret? Hvor tit er du fysisk aktiv i de timer, hvor der ikke står gymnastik eller svømning på skemaet? Meget tit Tit Af og til Synes du, at skolen giver mulighed for fysiske aktiviteter udendørs? Synes du, at skolen giver mulighed for fysiske aktiviteter indendørs? Ja, mange Ja, en del 24 / 52.17% 23 / 50% Ikke ret mange Nej, næsten ingen Rammer 2 Side 15 af 24\n16 Synes du, at følgende forhold i klassen er i orden eller ikke i orden... Helt i orden Nogenlunde i orden Ikke i orden - mulighederne for at se, hvad der sker på tavlen? - stolene, du sidder på? - mulighederne for at kunne indstille din stol? 19 / 41.3% - mulighederne for at kunne indstille dit bord? - lyset til at kunne se at læse og skrive? 35 / 76.09% - mulighederne for at kunne høre, hvad der bliver sagt? 29 / 63.04% Hvor tit oplever du, at der er problemer med følgende... Træk i klasselokalet? Hver dag Næsten hver dag Af og til For høj eller for lav temperatur i klassen eller andre steder på skolen? Larm og støj? 17 / 36.96% For skarpt dagslys? For lidt dagslys? 26 / 56.52% Rod? Dårlig lugt? 17 / 36.96% Rengøring? Ventilation og udluftning? Side 16 af 24\n17 Kost og rygning Hvor tit spiser du morgenmad? Hver dag 41 / 89.13% Næsten hver dag Af og til Efter din egen mening, hvor tit er din morgenmad sund? Altid For det meste Af og til Hvor tit spiser du frokost? Hver dag 32 / 69.57% Næsten hver dag Af og til Efter din egen mening, hvor tit er din frokost sund? Altid 22 / 47.83% For det meste 17 / 36.96% Af og til Ryger du? Ja Nej 43 / 93.48% Sommetider Føler du dig generet af rygning på skolens område? 30 / 65.22% Helbred og velbefindende Hvordan synes du, at dit helbred er? Rigtig godt 23 / 50% Godt 19 / 41.3% Mindre godt Dårligt Side 17 af 24\n18 Hvor tit har du... - hovedpine? Hver dag eller næsten hver dag En eller flere gange om ugen En eller flere gange om måneden En eller flere gange i løbet af et halvt år - mavepine? - feber? 19 / 41.3% - problemer med astma og/eller allergi? 29 / 63.04% - problemer med eksem/udslæt? 34 / 73.91% - ondt i nakke, ryg eller skuldre? - smerter andre steder i kroppen? 23 / 50% - andre helbredsproblemer? 32 / 69.57% Hvor tit inden for de sidste 2 måneder... - har du været i rigtig godt humør? - har du følt dig godt tilpas? Hele tiden 17 / 36.96% Det meste af tiden 25 / 54.35% En del af tiden Lidt af tiden Slet ikke - har du været ked af det? - har du følt dig ensom? 26 / 56.52% - har du følt dig træt og uoplagt? 19 / 41.3% - har du haft svært ved at koncentrere dig? Hvor meget fravær har du haft inden for de sidste 2 måneder (ca.)? Intet fravær 24 / 52.17% 1-3 dage 3-6 dage 6-9 dage 9 dage eller mere Side 18 af 24\n19 Jeg har været syg Jeg har svært ved at følge med i timerne Jeg har det ikke godt i klassen Jeg har det ikke godt med en eller flere af lærerne Jeg er træt af den undervisning, vi har for tiden Jeg er træt af skolen i det hele taget Jeg har travlt med andre ting Jeg kan ikke komme op om morgenen Jeg kan ikke nå at lave mine lektier/opgaver Andet Hvad er årsagen til dit fravær? (sæt gerne flere krydser) 16 / 72.73% 2 / 9.09% 1 / 4.55% 4 / 18.18% 3 / 13.64% 2 / 9.09% 1 / 4.55% 1 / 4.55% 1 / 4.55% 6 / 27.27% 22 Har nogen på skolen (lærere eller andre personer) spurgt til dit fravær? Ja 8 / 36.36% Nej 14 / 63.64% 22 Konflikter Hvor tit oplever du, at der er konflikter (= uenigheder, skænderier og lignende) i skolen? Meget tit Engang imellem Ikke ret tit Side 19 af 24\n20 Det er konflikter i klassen Det er konflikter på tværs af klasser Det er konflikter mellem pigerne Det er konflikter mellem drengene Det er konflikter mellem piger og drenge Det er konflikter mellem bestemte elevgrupper eller kliker Det er konflikter i forhold til regler på skolen Det er konflikter mellem elever og lærere Hvad er det for nogle konflikter? (sæt gerne flere krydser) 14 / 50% 9 / 32.14% 17 / 60.71% 8 / 28.57% 16 / 57.14% 4 / 14.29% 4 / 14.29% 1 / 3.57% 28 Misforståelser Sladder/rygter Grimt sprog Uenighed om hvem der skal bestemme hvad Forskellighed Mangel på respekt for hinanden Tyveri eller ødelæggelse af hinandens ting Andet Hvad ser du som årsager til konflikterne? (sæt gerne flere krydser) 16 / 57.14% 13 /.43% 14 / 50% 9 / 32.14% 9 / 32.14% 10 / 35.71% 2 / 7.14% 12 / 42.86% 28 Hvor tit oplever du selv at være en del af konflikter i skolen? Meget tit Engang imellem Ikke ret tit 25 / 54.35% Side 20 af 24\n21 Det er konflikter i klassen Det er konflikter på tværs af klasser Det er konflikter mellem mig og en anden elev Det er konflikter mellem mig og flere andre elever Det er konflikter i forhold til bestemte elevgrupper eller kliker Det er konflikter i forhold til regler på skolen Det er konflikter mellem mig og lærerne Hvad er det for nogle konflikter? (sæt gerne flere krydser) 14 / 66.67% 4 / 19.05% 4 / 19.05% 4 / 19.05% 5 / 23.81% 5 / 23.81% 2 / 9.52% 21 Misforståelser Sladder/rygter Grimt sprog Uenighed om hvem der skal bestemme hvad Forskellighed Mangel på respekt for hinanden Tyveri eller ødelæggelse af hinandens ting Andet Hvad ser du som årsager til konflikterne? (sæt gerne flere krydser) 12 / 57.14% 9 / 42.86% 10 / 47.62% 11 / 52.38% 5 / 23.81% 4 / 19.05% 3 / 14.29% 10 / 47.62% 21 Side 21 af 24\n22 Oplever du, at konflikter i skolen gør dig ked af det? Synes du, at konflikter giver en dårlig stemning i klassen? Synes du, at konflikter i klassen/på skolen bliver løst på en god måde? Ja, tit Ja, engang imellem Ikke ret tit 28 / 60.87% Point og søjlediagram Emne Kost og rygning 8.2 Konflikter 6.9 Klassen og kammeraterne 7.4 Klasselæreren 7.2 Helbred og generelt velbefindende Point 0-10 (10 er bedst) Timerne og undervisningen 6.2 Stress 5.6 Stoppet mobning 6.0 Regler uddybet 7.8 Rammer Rammer Mobning Generel tilfredshed 7.6 Fravær uddybet 3.6 Aktivitetsmuligheder 6.6 Side 22 af 24\n23 Bonusresultater point og søjlediagram Emne Bonus emne: Medindflydelse Point 0-10 (10 er bedst) Bonus emne: Sundhed 6.3 Bonus emne: Social trivsel Bonus emne: Læring 6.7 Side 23 af 24\n24 Emne Bonus emne: Lærerelevrelation Bonus emne: Det fysisk/æstetiske miljø Point 0-10 (10 er bedst) Side 24 af 24


Så fik Lone sin Mads! - Ridehesten.com\nSå fik Lone sin Mads - sidste års danmarksmester Lone Bang Larsen og Mads Zindorff blev gift fredag og dagen sluttede med en fantastisk fest for venner og familie.\nLone Bang Larsen var Så tæt på at blive gift sidste år efter DM på Broholm. Hendes samlever gennem 21 år Mads havde proklameret, at han ikke ville giftes før hun red over 80% Een dommer trak hende ned i kürfinalen, så hun netop sluttede under de magiske 80% - Det er faktisk Jesper Holsts skyld jeg ikke blev gift sidste år, fortæller Lone med en latter, men gift det blev hun fredag ved en hyggelig og intim ceremoni i den lokale kirke.\n- Da Fitou L blev skadet for en uge siden, så jeg blev klar over, at jeg ikke skulle til DM, så besluttede Mads, at vi istedet for skulle giftes. Jeg har også altid sagt, at skulle vi giftes skulle det være inden jeg blev 40, og jeg fyldte år i går, fortæller Lone. Hun og Mads bankede lige en stor fest sammen for venner og familie i løbet af sidste uge. - Vi var så sent ude, at vi ikke kunne leje lokaler, så vi satte et telt over terassen og holdt festen derhjemme. Vennerne var indbudt til min 40 års fødselsdag, de vidste ikke vi var blevet gift, fortæller Lone.\nSidste år ved DM vandt Lone et maleri, hun og Mads fortalte deres respektive forældre, at de alle skulle mødes ved kirken for at få taget et fotografi, som skulle danne grundlag for et familiemaleri. Til familiens store overraskelse kom de til bryllup istedet for.\n- Når man nu ikke kan være til DM så var det fantastisk at blive gift og holde fest for venner og familie. Det var så sjov en fest og så god en dag og aften, og børnene var så glade, da vi blev gift, fortæller Lone, som nu nu hedder: Lone Bang Zindorff.


PHOENIX CONTACT | Sikker kontrolteknologi\nSikker kontrolteknologi til komplekse anlæg\nDen effektive løsning til krævende safety-opgave i komplekse anlæg: sikkerhedsstyringer.\nI/O'er til fleksibel integrering af funktionel sikkerhed på ind- og udgangsniveau.\nProduktliste programmering til sikkerhedsstyringer\nSoftware til konfiguration og parametrering af programmerbare sikkerhedsstyringer.\nProduktliste sikker forarbejdning af analogværdi\nSoftwarebaseret, sikker forarbejdning af analogværdi til safety-applikationer op til SIL 3 og PL e.\nProduktliste sikker styringsteknik\nKontrolteknologi til safety, såsom gateways, proxyer og sikkerhedsstyringer.\nProduktliste tilbehør sikker kontrolteknologi\nTilbehør til installation og drift af sikkerhedsstyringer og -proxyer i komplekse netværksstrukturer.\nSøg i Sikker kontrolteknologi\nAlsidige sikkerhedsfunktioner, høje I/O-tilgange og store netværk – Vælg den sikre løsning i krævende automatiseringsanlæg. Med effektive Safety-styringer fra Phoenix Contact integrerer du pålideligt funktionel sikkerhed i dine PROFIsafe- eller PROFINET-netværk.\nStyr store I/O-tilgange sikkert og pålideligt med effektiv procesteknik\nGlobal ensartet konfiguration med standardiseret programmering iht. IEC 61131\nPræcise diagnosemuligheder med det integrerede display\nMaksimal fleksibilitet med grænsefladealsidighed og PROFIsafe-understøttelse\nMindre arbejde med fortrådning takket være overførsel af styrings- og sikkerhedsprotokoller over et Ethernet-kabel\nSikker styring med høj ydelse for højniveausprog\nDen højeffektive sikkerhedsstyring RFC 4072S egner sig til PROFIsafe-applikationer, hvor der stilles særlig store krav til sikkerheden. Eksempler på applikationer er robotter i bilindustrien, løfteplatforme eller indstilling af rotorblade inden for den generative energiteknik.\nRFC 4072S er den første højeffektive kontroller på basis af PLCnext Technology og benytter sig af uafhængige CPU'er til sikkerhedsberegninger. Realiser standard- og safety-programmering i et engineering-værktøj med PC Worx Engineer. Det gør det muligt at køre med udvidede netværk med op til 300 sikkerhedsorienterede forbindelsesled.\nMed tilslutningen til PROFICLOUD og muligheden for integrering af Open Source-software står alle de muligheder åbne, som IIoT giver.\nProdukter for sikker styring PLCnext Control RFC 4072S\nKobling af PROFINET- og PROFIsafe-systemer\nKobl PROFINET- og PROFIsafe-systemer\nGateway til PROFIsafe\nPROFIsafe-Gateway muliggør sikker I/O-kommunikation ud over netværksgrænser\nDen sikre PROFINET-Gateway repræsenterer to PROFIsafe-devices. Standard-I/O-procesdataene udveksles over PROFINET, sikkerhedsorienterede I/O-procesdata via PROFIsafe mellem to PROFIsafe-systemer. På den måde realiserer du nødstop-koncepter for hele anlægget uafhængigt af producenten.\nPROFINET-Gateway understøtter sikkerhedsfunktioner op til SIL 3 og PL e.\nSikre I/O-moduler til talrige protokoller\nVores sikkerhedsrelaterede I/O-moduler overbeviser med en fleksibel indsats. Alt efter buskobler og sikkerhedsstyring arbejder I/O-modulerne med PROFIsafe i PROFINET- og PROFIBUS-systemer.\nTil det har vi digitale ind- og udgangsmoduler samt relæmoduler. Med disse produkter opfylder du høje sikkerhedskrav:\nSikker bearbejdning af analogværdier med standard I/O-moduler\nFunktionel sikkerhed: med SAFE AI\nMed løsningspakken Safe AI behøver du ikke nogen sikkerhedsrelaterede analoge I/O-moduler til din Safety-anvendelse, da det er en TÜV-certificeret software, der bearbejder de sikkerhedsrelaterede analogværdier. På den måde sikrer du, at sikkerhedsfunktioner opnår SIL 3 og PL e. Pakken rundes af med rådgivning fra vores sikkerhedseksperter.\nSAFETYPROG – programmeringssoftwaren til funktionel sikkerhed


NCC har bygget moderne og energioptimeret domicil - NCC\nNCC er flyttet til Søborg\nNCC i medierne Pressemeddelelser Abonnementsservice Nyhedsbreve Det sker i NCC Investor Relations Grafisk profil Billedbank Blog - Kaaes Kvarter NCC er flyttet til Søborg\nDen 20. februar forlader NCC domicilet ved Tuborg Havn i Hellerup, som har været hovedsædet for tre af koncernens fire forretningsenheder igennem mere end et årti. I stedet flytter NCC ind i et helt nyt 36.000 m2 stort byggeri i Søborg.\nMandag den 20. februar er det store flyttedag for ca. 400 NCC-ansatte, når NCC Construction, NCC Bolig og NCC Property Development flytter til adressen Østmarken 3B i Søborg.\nGrønt og moderneDer har NCC igennem de sidste 20 måneder opført et moderne, grønt kontordomicil med plads til 2.000 ansatte.\nSå meget plads har NCC dog ikke brug for, derfor deler man domicilet med it-virksomheden NNIT.\nPFA er investorDet karakteristiske byggeri er tegnet af DesignGroup Architects, opført af NCC i totalentreprise og projekteret af egne ingeniører fra NCC Teknik. NCC Property Development er bygherren bag opførelsen, men i foråret overdrages ejerskabet til PFA, der herefter tager over som investor og fremtidig udlejer for både NNIT og NCC.\nProduktivt arbejdsmiljøBygningen er opført ud fra EU’s ’GreenBuilding’-standard, hvilket betyder, at energiforbruget er beregnet til at ligge mindst 25 procent under det gældende lovkrav. Domicilets energi- og miljøvenlige profil har i høj grad været afgørende for NNIT, som samler mange af deres aktiviteter i det nye hus:\n”NNIT’s nye hovedkvarter er først og fremmest designet til at skabe et godt og produktivt arbejdsmiljø for NNIT’s 1.300 danske medarbejdere. Arkitekturen, indretningen og udsmykningen skal fremme dialog, kreativitet og koncentration, som i sidste ende skal føre til endnu bedre udvikling og drift af it-løsninger for vores kunder. Det spiller også en stor rolle for os, at huset er en såkaldt ’green building’, som dermed lever op til fremtidens forventede miljøkrav,” siger CFO Søren Bech Justesen, NNIT.\nByggeriets energimæssige kvaliteter ses fx ved tætheden af bygningen, som ligger langt under lovkravet, ligesom der er anvendt 3-lags vinduesglas i højisolerede kompositvinduer. Hele domicilet bliver varmet og kølet ved brug af cirkuleret luft, så der er ingen radiatorer i kontorerne.\nKonceptbyggeri giver høj kvalitet til en fornuftig prisDomicilet er opført ud fra NCC's eget Danske Kontorhuse-koncept. Det betyder, at man trækker på en lang række velafprøvede og gennemtænkte løsninger, der giver sikkerhed for god kvalitet og et driftsoptimeret byggeri. Det danner grundlaget for en hurtig produktion til en konkurrencedygtig pris.\n”Konceptets styrke er ligeledes, at vi kan tilbyde stor fleksibilitet i det arkitektoniske udtryk og dermed kan skræddersy et byggeri efter kundens ønsker, så længe vi holder os inden for konceptets brede rammer. Når vi kender projektet og dets bygningsdele, og alt ikke skal opfindes forfra hver gang, opnår vi et både produktions- og driftsikkert byggeri. Udover at kunden får et særdeles godt produkt, kan vi bygge et Dansk Kontorhus hurtigere end et traditionelt kontorhus, og vi kan indarbejde og tilbyde bæredygtighed, som eksempelvis GreenBuilding eller BREEAM-certificering, uden væsentlig merpris for vores kunder," forklarer sektionsdirektør i NCC Construction Martin Palmquist.\nDe 36.000 m2 fordelt på fem plan samt kælder rummer foruden 2.000 kontorpladser også fælles kantine, to adskilte receptioner og fitnessrum. Syd for domicilet er anlagt knapt 1.000 parkeringspladser med adgang fra Sydmarken.\nJeg vil gerne vide mere om NCC er flyttet til Søborg?\nNCC er flyttet til Søborg Hovedkontakter


Kittia fyrfadsstage hvid\nEnkel fyrfadsstage fremstillet af porcelæn i farven hvid. Fyrfadsstagen er designet med et flot print i farven lys guld og måler H10xØ6,5 cm. Foren på magisk vis denne fyrfadsstage med... Mere\nEnkel fyrfadsstage fremstillet af porcelæn i farven hvid. Fyrfadsstagen er designet med et flot print i farven lys guld og måler H10xØ6,5 cm. Foren på magisk vis denne fyrfadsstage med flammen fra et fyrfadslys og oplev stemningen sprede sig samtidig med en indbydende og hyggelig atmosfære indtræffer i dit hjem. Hos Lene Bjerre har vi skabt et bredt sortiment af lys, fyrfadsstager og lysestager i et væld af farver, former og materialer, som alle er holdt i et design, som gør det muligt for dig at mikse og matche og dermed skabe din helt egen personlige stil. OBS_ Denne fyrfadsstage er håndlavet og der vil derfor ikke findes to fyrfadsstager, som er helt identiske. Mindre\nhvid / porcelæn - 124,00 KR


C-reaktivt protein i blodet: forhøjede, normale årsager - Forhøjet blodtryk 2021\nFullt navn: National Center for Cardiovascular Surgery opkaldt efter A.N. BakulevaHistorien om Akademikeren Bakulev Cardiovascular Surgery Scientific Center for RAMS i Moskva begynder i 1956, efter at instituttet for thoraxkirurgi blev oprettet på grundlag af klinikken for fakultetskirurgi af Moskva Medical Institute på initiativ af A.\nKombinerede hæmorroider observeres i næsten hver tredje person efter 40 år. Med denne sygdom er de eksisterende eksterne og indre hæmorroide knudepunkter beskadiget.\nDiabetespatienter ved, hvor vigtigt det er at overholde den diæt og behandling, der er ordineret af din læge. Ellers kan pludselige pigge i blodsukkeret føre til alvorlige komplikationer, hvoraf den ene er hyperglykæmisk koma..\nHvorfor det lavere tryk stiger, og hvordan det sænkes?


Projekttitel: Klasserumsnære undervisnings- og arbejdsformer med særligt fokus på at motivere og fastholde drenge i uddannelse. - PDF\nDownload "Projekttitel: Klasserumsnære undervisnings- og arbejdsformer med særligt fokus på at motivere og fastholde drenge i uddannelse."\n1 Projektplan for pilotprojekt Roskilde Katedralskole Projekttitel: Klasserumsnære undervisnings- og arbejdsformer med særligt fokus på at motivere og fastholde drenge i uddannelse. Pilotprojekttitel: Bedre trivsel for drengene i det almene gymnasium Uddannelsessted: Roskilde Katedralskole (RKS), Holbækvej 59, 4000 Roskilde Intern tovholder (navn og mailadresse): Mogens Ellebæk Forskningskoordinator (navn og mailadresse): Lene Larsen og Jakob Øvrige deltagere i projektet (navne og mailadresser): Susanne Petersen og Lisbeth Kjæreby Pedersen Beskrivelse af projektet: Antagelser om centrale problemstillinger i projektet: I partnerskabsaftalen mellem Vækstforum Sjælland og Regeringen har man som forudsætning for IMODUS-projektet visse generelle antagelser omkring drenges muligheder for at gennemføre en ungdomsuddannelse i regionen. IMODUS: Inklusion af mænd og drenge gennem uddannelsesudvikling på Sjælland videregående uddannelse og veje dertil Region Sjælland har en stor udgave med at rekruttere og fastholde unge mænd i videregående uddannelser en udfordring som skal ses i lyset af, at regionens uddannelsesniveau generelt men specifikt i yderkantskommunerne, er lavere end landsgennemsnittet. IMODUS projektet vil med brugerinvolverende udviklingsmetoder udvikle og afprøve nye tilrettelæggelser af undervisningen i alle typer af videregående uddannelser i Regionen samt de uddannelsesveje som fører hertil medhenblik på, at flere drenge og mænd begynder på og gennemfører en videregående uddannelse i regionen. Projektet vil: udvikle og afprøve nye læringsformer til drenge og mænd i gymnasieuddannelserne, i erhvervsakademiuddannelserne og i professionsuddannelserne. udvikle og afprøve nye uddannelsesprofiler og tilrettelæggelsesformer som kan motivere mænd til at vælge en kønsutraditionel professionsuddannelse eller en af RUC s uddannelser i pædagogik og sundhedsfremme. udvikle og afprøve et fleksibelt årskursus som adgang til ingeniøruddannelserne. IHK vil desuden udvikle og afprøve fleksible og deltagertilpassede ingeniøruddannelser, som kan motivere og øge unge mænds mobilitetsparathed i Region Sjællands yderkanter I lyset af dette ønsker vi at sætte fokus på drenges dagligdag i en STX-uddannelse. Kan man via ændrede læringsformer øge drenges motivation og læringsevne i konkrete læringssituationer? Med udgangspunkt i det almene gymnasiale uddannelsessystem ønskes en afdækning af om de generelle antagelser, som partnerskabsaftalen mellem Vækstforum Sjælland og Regeringen har som forudsætning for IMODUS-projektet, er generelle for ungdomsuddannelserne i regionen, eller om der er forskelle mellem de forskellige typer ungdomsuddannelse og deres geografiske rekruttering. Specielt for det almene gymnasium ligger udfordringen i den øgede procentuelle elevtilgang til denne type ungdomsuddannelse. Med tilgang af en større del af en ungdomsårgang, vil der være en øget 1\n2 elevandel, der kommer fra et uddannelsesfremmed miljø. Dette kan betyde at nye læringsmetoder skal tages i anvendelse for at fastholde målgruppen på uddannelsen. If g maa Gymnas s o n Gymnas a ng n ( er drengene i undertal på landets gymnasier. På landsplan sidste år afsluttede unge en gymnasial uddannelse og heraf var de drenge hvilket svarer til ca. 43,5%. Endvidere viser eksamenskaraktererne at drengene gennemsnitligt klarer sig dårligere end pigerne, og at flere drenge end piger falder fra. På RKS har vi også flere kvindelige end mandlige studerende, selvom kønsfordelingen på RKS er noget mindre. Studentertallet sommeren 2011 var 328 (55,8% piger og 44,2% drenge). De optagne elever på denne årgang, altså 2008, var 364 med en kønsmæssig fordeling på 54,4% piger og 45,6% drenge. For årgangen , som er årgangen i dette projekt, er den kønsmæssige fordeling (piger 63,6% og drenge 36,4%). Konkrete tal for frafald sløres i denne sammenhæng af, at der gennem det meste af 1.g sker en løbende tilgang i takt med at elever forlader skolen. Tendensen på landsplan med større frafald blandt drenge end piger ses tilsyneladende ikke på RKS. Trods sin centrale placering i Roskilde sker elevrekrutteringen til Roskilde Katedralskole i højere grad fra mindre by- og landområder end centralt fra Roskilde (36%, ansøgere i 2011) og det øvrige Københavnsområde (6,5%) Den største del af eleverne kommer altså fra området syd og vest for Roskilde (yderpunkterne er Ringsted, Tølløse og Skibby). Da det er kendt at skolens elever kommer fra hjem med forældre, der selv har gået på skolen, samt fra hjem der ikke har forældre med en højere uddannelse, vil det være en viden, der bør ind tænkes i projektet, idet tidligere undersøgelser viser, at den sociale baggrund har stor betydning for den unges uddannelsesmønster. I forlængelse heraf og i forhold til den aktuelle drengeproblematik rejser følgende spørgsmål sig: Favoriserer gymnasiet pigerne? Tilpasser pigerne sig bedre gymnasiet end drengene? Knækker pigerne lettere koden til at opnå gode karakterer? Passer den nye gymnasiereform med fokus på tværfaglighed bedre til pigerne? - Spiller den sociale baggrund samme rolle for begge køn? Hvad skal der egentlig til for at fremme drenges trivsel og motivation i skolen? Ovennævnte danner afsæt for interviews og spørgeskemaundersøgelse af drenge og piger i naturvidenskabelige studieretningsklasser, der skal forsøge at afdække disse problematikker samt hvorledes de eventuelt konkret kommer til udtryk blandt eleverne især drenge på RKS. På baggrund af de interviews, der er foretaget i januar 2012 samt et anonymt elektronisk spørgeskema, kan vi umiddelbart danne os et billede af, hvad eleverne synes der skal til for at opnå en bedre trivsel. Heraf fremkommer det, at drengene efterspørger mere variation, gerne en fysisk variation, i de enkelte undervisningslektioner. Endvidere fremgår det, at forskellige arbejdsformer i form af inddragelse af IT, klasseundervisning, pararbejde, gruppearbejde, projektarbejde, forskellige former for eksperimentelt arbejde også spiller 2\n3 en stor rolle. Her er der blandt andet fokus på at drengene gerne vil inddrages mere aktivt i undervisningen, eksempelvis via enten lærer- eller elevdemonstrationsforsøg eller mindre eksperimentelle forsøg, der kan skabe adspredelse i en undervisningssituation. I forbindelse med de gennemførte interviews ses der også en tendens, men bestemt ikke entydig, til at drengene føler sig mere oversete og negativt forskelsbehandlede i forhold til pigerne. Dette specielt udtalt i forbindelse med kvindelige undervisere. Så mistanken om en pædagogisk forfordeling lurer muligvis også. Antagelser om hvordan projektet kan bidrage til bedre forståelse og løsning: Gennem delprojektets pilotprojekt forventer vi at kunne afdække et billede af faktorer i undervisningssituationen som kan være fremmende for drenges motivation og trivsel, hvilket igen forventes at kunne afspejles i øget indlæring og en forbedret gennemførselsprocent. Når og hvis dette kan synliggøres i pilotprojektet, skal det danne grundlag for processen i det egentlige projektforløb. I forhold til fastholdelsesproblematikken vil der i projektet blive udviklet og afprøvet nye og reproducerbare tilrettelæggelsesformer til drenge i gymnasieuddannelserne. I første omgang vil enkelte delelementer blive afprøvet if.m. dette pilotprojekt. Mål for projektet: Udvikling af praktiske undervisningsmetoder og konkrete undervisningsforløb, der motiverer og inkluderer drengene, hvilket vil føre til bedre trivsel for drengene. Dette søges gennemført ved hjælp af en undersøgelse af forskellige parametre såsom trivsel og motivation samt afprøvning af nogle nye konstellationer i undervisningen, der så vist muligt tilgodeser de konklusioner, der kan drages af undersøgelserne blandt eleverne. Alt dette med fokus på øget fastholdelse af drengene. Metodeovervejelser: Projektet indledes med en kvalitativ undersøgelse, hvor udvalgte elever (6 drenge og 6 piger) interviewes via fokusgruppeinterviews. Grupperne er sammensat med henblik på at rumme forskellige elever fra den fagligt meget stærke til den fagligt svage elev. Pigegruppen og drengegruppen n w s sæ s, og h ns g n a p g g pp n s a f ng som n s ags on o g pp fo drengegruppen. Fordelen ved fokusgruppeinterviews som metode er, at man kan få god indsigt i de unges tanker og holdninger vedr. undervisning, motivation og trivsel. Ulempen ved denne metode er det ringe antal elever, der indgår og derved ikke kan påstås at udgøre et repræsentativt udsnit. Endvidere foretages værkstedsinterviews af ng n 13 ng fo s gs ass n n 2g Bioteknologi-klasse. På baggrund af konklusionerne fra elevinterviews udarbejdes et undervisningsforløb, der bestræber sig på at motivere og inkludere drengene. Inden undervisningsforløbet påbegyndes, evaluerer eleverne 3\n4 undervisningsformen via et elektronisk spørgeskema (anonymt). Efter afsluttet undervisningsforløb vil evaluering af undervisningsformen finde sted igen. Denne undersøgelse er såvel kvantitativ som kvalitativ. Aktiviteter: Der er igennem vinterperioden blevet afholdt en række planlægnings- og ideudvekslingsmøder omkring udformningen af pilotprojektet. Disse er dels blevet holdt internt og dels med deltagelse af de eksterne forskningskoordinatorer Lene Larsen og Jakob Ditlev Bøje, RUC. Fokus i disse møder har været overvejelserne omkring pilotprojektets implementering i selve IMODUS-projektet samt forskellige didaktiske overvejelser omkring afvikling af forskellige undervisningsmetoder i et konkret undervisningsforløb. Aktiviteterne har kredset omkring at få noget empirisk materiale om eleverne til at arbejde ud fra, og dette er opnået dels igennem to fokusgruppeinterview, et mindre udviklingsværksted og en spørgeskemaundersøgelse. De praktiske rammer i forbindelse med det almene gymnasium er også med inde i overvejelserne i forbindelse med afprøvningsprocessen. Selve afprøvningsprocessen gennemføres i forbindelse med et konkret undervisningsforløb i bioteknologi forsøgsklassen, der er en 2 g naturvidenskabelig studieretningsklasse. Det konkrete undervisningsforløb vil strække sig over en periode på 5 uger, med i alt ca. 12 undervisningslektioner a 60 minutters varighed, hvilket vil sige 1-3 lektioner pr. uge. Eleverne følges kun i dette enkelte fag og i disse enkelte timer, vel vidende at vi herved udelukkende måler på en delmængde af elevernes meget strukturerede og fragmenterede hverdag. Det særlige ved det almene gymnasium sammenlignet med andre ungdomsuddannelser er en meget opdelt og struktureret hverdag, hvor lektier, afleveringer, prøver og karakterer fylder meget i elevernes bevidsthed. I forbindelse med opbygningen af det konkrete undervisningsforløb fokuseres der på at indføje den variation og deltagelse i undervisningen, som eleverne på baggrund af vores forundersøgelser giver udtryk for. Dette implementeres via de muligheder vi har til rådighed i forbindelse med forskellige arbejdsformer, ekskursioner ud af huset og forskellige grader af eksperimentelt arbejde. Sideløbende med at det konkrete undervisningsforløb afvikles, vil nogle af timerne blive observeret af projektets øvrige deltagere (Mogens og Susanne, Lisbeth er underviser). Disse observationer af elevernes aktivitet, synlige motivation osv. sammenholdes slutteligt med de tilbagemeldinger som eleverne giver på deres korte evalueringsark efter hver af de ca. 12 lektioner. Det konkrete undervisningsforløb vil herefter blive afsluttet af et værkstedsinterview af de selvsamme drenge samt en tilsvarende anonym spørgeskemaundersøgelse som før afprøvningsfasen. Vi forventer herved dels at få nogle kvalitative, men også nogle kvantitative data at bygge vores evalueringer og konklusioner ud fra. Vores egne erfaringer og evalueringer vil vi slutteligt udveksle med Næstved Gymnasium i forbindelse med et ide- og erfaringsudvekslingsmøde planlagt i maj\n5 Tidsplan for aktiviteter: Oktober januar 2012: Interne planlægningsmøder, RKS samt ideudvikling og planlægningsmøder med de eksterne forskningskoordinatorer Lene og Jakob, RUC, på RKS Januar 2012: Fokusgruppe interviews af hhv. piger og drenge fra naturvidenskabelige studieretningsklasser, v. Lene og Jakob, RUC på RKS. Værkstedsinterview m. drenge fra forsøgsklasse. 2g Bioteknologiklasse v. Lene og Jakob, RUC samt deltagelse af Susanne, SP og Lisbeth, LP, RKS Visionsseminar på RUC samt interne planlægningsmøder. Spørgeskema undersøgelse (elektronisk og anonym) af hele forsøgsklassen. 25 spørgsmål omhandlende deres opfattelse af forskellige undervisningssituationer. Opbygget på baggrund af drengenes (13 ud af 28 elever) udtagelser i forbindelse med værkstedinterview, RKS Februar 2012: Interne planlægningsmøder, RKS, bl.a. videreudvikling af ideer på baggrund af interviews i januar, og det anonyme elektroniske spørgeskema. Endvidere introduktion af evalueringsark for eleverne efter en undervisningslektion, RKS. Marts 2012: Ideudvikling og planlægningsmøde m. Lene, RUC, på RKS samt interne møder ang. udfærdigelse af projektplan for pilotprojekt, RKS. Aflevering af projektplan for pilotprojekt. April - maj 2012: Afvikling af et konkret undervisningsforløb i forsøgsklassen (2g Bioteknologi). Her vil fokus være rettet mod afprøvning af forskellige undervisningsmetoder med henblik på at opnå bedre trivsel for drenge i det almene gymnasium. Endvidere vil hver undervisningslektion blive afrundet med et evalueringsark hvor eleverne kort skal tage stilling til fire parametre (motivation, aktivitet, trivsel, opmærksomhed) (se bilag). Eksternt møde m. Næstved Gymnasium med fokus på erfaringsudveksling og videndeling, Næstved Afsluttende værkstedsinterview m. drenge fra forsøgsklasse v. Lene og Jakob, RUC samt deltagelse af de involverede fra RKS. For at danne en referenceramme tilbage til udgangspunktet. Spørgeskema undersøgelse (elektronisk og anonymt) af hele forsøgsklassen (2g Bioteknologi), RKS, igen for at danne en reference tilbage til udgangspunktet og elevernes opfattelse. Maj-juni 2012: Evaluering af forløbet og fremtidig planlægning med henblik på videre ideudvikling, afprøvning og forankring. 5\n6 Forventet output: På baggrund af vores evaluering af materialet er det hensigten, at det kan danne baggrund for udvikling af praktiske undervisningsmetoder og konkrete undervisningsforløb, der motiverer og inkluderer drengene. At det kan give nogle pejlinger i retning af udvikling af nogle reproducerbare tilrettelæggelsesformer til drenge i gymnasieuddannelsen. Endvidere at der kan udtrækkes nogle principper, metoder og aktiviteter som kan understøtte elever der kommer fra hjem med en uddannelsessvag baggrund. Alt sammen for at øge fastholdelsen af drengene. Den afsluttende seance med værkstedsinterview mandag d med Lene og Jakob fra RUC samt elevernes svar på spørgeskema og evalueringsark forventes at kunne danne grundlag for det videre projektforløb. Ved overgangen til det egentlige projektet i skoleåret tænkes en udvidelse således, at der inddrages flere af den nuværende 2z s fag f.eks. humanistiske fag som dansk, old og religion, enten på lærerplan eller i undervisningssammenhæng. Dette vil være en fortsættelse af rammerne for pilotprojektets arbejde med 2z, men således at billedet og forsøgsgrundlaget ikke afspejler et helt så fragmenteret billede som det vil gøre hvis man kun ser på observationerne i biotek. Ved at inddrage flere fag skabes der også mulighed for at sammenligne forskellige hovedområders arbejdsmetoder og drengenes reaktion på disse. Hvis der viser sig at være ressourcer til det, vil der også blive implementeret de afprøvede arbejdsformer lidt bredere på flere af de naturvidenskabelige klasser. I forbindelse med det egentlige projektarbejde vil studievejledningen blive inddraget, således at der skabes bedre indsigt i årsagerne til manglende motivation og fastholdelse af drengene og dette vil kunne give et mere nuanceret billede af trivselsparametre. Slutteligt forventes det, at vi får fremstillet noget, for drengene, hensigtsmæssigt undervisningsmateriale og undervisningsforløb på grundlag af de oparbejdede pædagogiske erfaringer der kan bidrage til opfyldelse af IMODUS-projektets formål. Projektplan for perioden januar 2012 juni : Internt planlægningsmøde, RKS : Ideudvikling og planlægningsmøde m. Lene, RUC, på RKS : Internt planlægningsmøde, RKS : Ideudvikling og planlægningsmøde m. Lene, RUC, på RKS : Fokusgruppe interviews af hhv. piger og drenge, v. Lene og Jakob, RUC på RKS : Værkstedsinterview m. drenge fra forsøgsklasse v. Lene og Jakob, RUC + SP og LP, RKS : Visionsseminar på RUC : Internt planlægningsmøde, RKS : Spørgeskema undersøgelse (elektronisk) af forsøgsklasse, RKS 6\n7 : Internt planlægningsmøde, RKS : Introduktion af evalueringsark for eleverne efter en undervisningslektion, RKS : Ideudvikling og planlægningsmøde m. Lene, RUC, på RKS : Interne møder ang. udfærdigelse af projektplan for pilotprojekt, RKS : Aflevering af projektplan for pilotprojekt : Afprøvning i konkret undervisningsforløb i uge 16-20, RKS : Eksternt møde m. Næstved Gymnasium, Næstved : Værkstedsinterview m. drenge fra forsøgsklasse v. Lene og Jakob, RUC, RKS ultimo maj: Spørgeskema undersøgelse (elektronisk) af forsøgsklasse, RKS ultimo maj 2012: Evaluering af forløbet og fremtidig planlægning, RKS Bilag: Overslag over undervisningsbeskrivelse for 2z Bioteknologi uge 16-20, 2012 Spørgeskemaundersøgelse, januar 2012 Evalueringsskema Projektplanen fylder 5-8 sider og afleveres til Randi Andersen senest 15. marts. 7\nDelrapport for pilotprojekt Roskilde Katedralskole\nDelrapport for pilotprojekt Roskilde Katedralskole Projekttitel: Klasserumsnære undervisnings- og arbejdsformer med særligt fokus på at motivere og fastholde drenge i uddannelse. Pilotprojekttitel: Bedre\nSlagelse 9. maj 2012. Projekttitel: Mænds kønsutraditionelle valg af professionsuddannelse på Sygeplejerskeuddannelsen i Slagelse.\nSlagelse 9. maj 2012 Projekttitel: Mænds kønsutraditionelle valg af professionsuddannelse på Sygeplejerskeuddannelsen i Slagelse. Uddannelsessted: UCSJ, Campus Slagelse, Sygeplejerskeuddannelsen Slagelse\nØvrige deltagere i projektet (navne og mailadresser): Nanna Sig Kramer nghna@efif.dk; Mette Pryds nghpy@efif.dk\nDisposition for projektplanen Projekttitel: Kønnet undervisningsdifferentiering Uddannelsessted: Næstved Gymnasium og HF Intern tovholder (navn og mailadresse): Henrik Nevers, nghnh@naestved-gym.dk Forskningskoordinator


Røggasventilatorer fra Holsted til Letland - Energy Supply DK\nFoto: BarkerBille 3\nBilleder Foto: BarkerBilleFoto: BarkerBille\nDer er gang i produktionen af røggasventilatorer i Holsted\nVirksomheden BarkerBille med produktion i Holsted har netop skibet to store røggasventilatorer afsted til Letland.\nHer skal de suge mere end 100.000 kubikmeter røggas ud i timen på et lettisk kraftvarmeværk.\nRøggasventilatorerne er udstyret med 250 kW-motorer og skal bruges sammen med kraftvarmeværkets 2X20 MW biobrændselskedel.\nFlere ordrer til energisektoren\nDe to røggasventilatorer er ikke de første, der er sendt afsted fra fabrikken i Holsted. Heller ikke de første, der lander hos et kraftvarmeværk.\n- Inden for energisektoren leverer vi løbende både store og små ventilatorer til kraft- og varmeværker med biobrændsel eller affaldsforbrænding. I løbet af de sidste ca. 6 måneder har vi eksempelvis leveret ventilatorer til samme danske kunde til flere biobrændselsanlæg i Australien og til flere danske varmeværker, fortæller salgsdirektør, Søren Olesen fra BarkerBille.\nØger væksten i Europa\nBarkerBille leverer hovedsageligt til danske anlægsbyggere og ingeniørvirksomheder, dog oftest til projekter i udlandet – men også til udenlandske virksomheder.\nEn vigtig del af BarkerBilles vækststrategi er derfor også at styrke markedspositionen i Europa, og i den forbindelse har virksomheden ansat Thierry Morel som Senior Sales Engineer med ansvar for International Business Development.\n- Vi er overbeviste om, at Thierry med sine 20 års erfaring indenfor teknisk salg og kundeservice på internationalt niveau er manden til at løfte opgaven og øge vores markedsandel i Europa, og vi ser frem til sammen at skabe gode resultater, fortæller direktør, Flemming Bille.\nThierry Morel har tilegenet sig stor erfaring med salg på globalt plan fra tidligere stillinger i både Frankrig, Australien og Danmark.\n- Jeg glæder mig meget til at dykke ned i BarkerBilles produkter og øge kendskabet til dem på nye markeder. De har opbygget et produktprogram og et brand, som har stort potentiale til at blive udbredt til endnu flere europæiske kunder, siger Thierry Morel, som er født i Frankrig men i dag bosat i Danmark.\nMere om: BarkerBille


Er Singularity University en sekt?\nDer ulmer en tiltagende og berettiget kritik i Danmark af såkaldt singularisme, disruptionisme og teknologisk fetichisme. Men fokus er faretruende fejlplaceret, for det overskygger den essentielle og uhyre vigtige diskussion om generel teknologiforståelse i det danske samfund.\nDen typiske kritik går på, at konsulenter og formidlere med teknologisk indsigt tager sig klækkeligt betalt for deres fremtidsviden, og at særligt offentlige institutioner ukritisk labber det hele i sig. Herudover har kritikken religiøse undertoner, når det kommer til et af arnestederne for aktuel teknologiformidling, tænketanken Singularity University (SU), samt dens tilhængeres overbevisning om en kommende alder af overflod, hvor man takket være teknologisk udvikling ænser en samfundstilstand med forsvindende knaphed, der gør kampen om materielle goder totalt omsonst.\nKritikken er berettiget, fordi enhver har ret til at være uenig i, om udviklingen går den rigtige vej. Det er et spørgsmål alle i samfundet bør stille sig, så ofte de kan. Men at verden disse år forandrer sig hurtigere end nogensinde før, og at det langt hen ad vejen er grundet teknologisk udvikling, er ikke rigtigt til diskussion.\nTilbage i 1800-tallet opstod der et folkeligt oprør mod industrialiseringen. En gruppe kendt som Ludditterne mente, at samtidens teknologier modvirkede fremskridt og havde en dehumaniserende effekt på samfundet. Deres reaktion blev, at målrette ødelæggende men ultimativt forgæves angreb mod fabrikker og maskineri.\nTo hundrede år efter lever vi i en tid med den højeste globale velstand i verdenshistorien, langt hen ad vejen takket være den selvsamme progression. Men frygten for fremtiden, udviklingen og det ukendte kan meget let blusse op igen. I USA ser man allerede neoludditter angribe selvkørende biler og her i Danmark oplever vi en tiltagende men desværre unuanceret kritik i medierne.\nHer klages som sagt over konsulenters honorarer, mens foredragsholdere sidestilles med prædikanter, teknologisk indsigt med åbenbaringer og modtagelige publikummer med sekt-aspiranter, der passivt afventer menneskehedens frelse i form af teknologi. Og de religiøse undertoner i forbindelse med Singularity-miljøet er langt fra nye. De er flere år gamle ekkoer, som har rikochetteret rundt så længe der har været begejstrede publikummer.\nMen begejstringen udspringer ikke fra mødet med det metafysiske. Det er snarere et udtryk for den omnipotente hungren efter håb og optimisme, som de fleste med rationelle bekymringer på verdens vegne har – og som netop forløses under introduktionen til det overvældende spektrum af samfundsforandrende teknologier under udvikling, der på mest befriende vis understreger, at verden er langt fra tabt endnu.\nDa jeg for første gang selv stiftede bekendtskab med feltet af såkaldte eksponentielle teknologier, var det under et ugelangt seminar i 2015. Seminaret hed Danske Idéer og var arrangeret af Anders Hvid, Laila Pawlak, Kris Østergaard, Henrik Føhns og Jan Madsen – nogle af Danmarks allerførste besøgende på SU og dem, der efterfølgende på hver deres måde og relativt egenhændigt, har importeret totalt tiltrængt teknologiforståelse hertil.\nUnder seminaret brugte man i semispøg en reference til populærkultur som pigmentet til den røde tråd: Scenen fra filmen Matrix, hvor protagonisten Morpheus præsenterer hovedpersonen Neo for et simpelt valg: Spis den røde pille og få indsigt i tingenes tilstand eller spis den blå – og vågn op i din seng, som om intet var hændt.\nAnalogien bestod i overført forstand af det faktum, at når vi som kursister først fik indsigt og forståelse for den reelle udvikling inden for bl.a. bioteknologi, nanoteknologi, robotteknologi, droneteknologi, kvantecomputere og kunstig intelligens, og ikke mindst den hastighed udviklingen er genstand for – ja, så ville vi være blevet begavet med en indsigt, der grundlæggende og for bestandigt omkalfatrede vores forståelse af verdens gang. Og lur mig, om jeg var den samme, efter i en uge at have fået præsenteret den ene teknologi efter den anden, der tydeligt beviste, at man nu er i stand til at gøre ting, der til forveksling minder om magi.\nMystikken omkring Singularity University\nSingularity University kritiseres på den ene side for deres forretningsmodel, der betegnes som alt fra pyramidespil til kvaksalveri. Mest rammende i min optik beskrev futuristen Nikola Danylov det i 2015, da han i løbet af et 30 minutters bagholdsoplæg dekonstruerede SU for rullende kameraer. Her pointerede han, hvordan SU grænsende til monopoliserede viden om eksponentiel teknologi, banebrydende ledelsesformer og en drøm om bæredygtig overflod – og at de gjorde det fra et kontrært udgangspunkt, der bundede i drøntriviel økonomi: At skabe knaphed og rationere nyttig viden, for at profitere gevaldigt på det.\nPå den anden side har man de fabulerende hentydninger til det sekteriske i singularismen. Dette henviser til stifterne af tænketanken, Peter Diamandis og Ray Kurzweil, der som ypperstepræster forkynder frelse i form af en singulær sammensmeltning mellem menneske og maskine, hvor teknologi ultimativt redder menneskeheden fra dets synder og dets fejl. Heri ligger frygten for en global rekruttering af lemminglignende singularister, der med blår i øjnene sætter deres jubelidiotiske lid til endnu uopfundne teknologier og disses hypotetiske fremtidsløsninger på virkelige problemer, der eksisterer i dag.\nOg grundet verdensbefolkningens uopslidelige tolerance over for uværdige forretningsmodeller ligger den egentlige kontrovers i sidstnævnte: Oplysningsdelen. Hvilket er et problem, da teknologiforståelse generelt er vejen frem.\nDer opstår nemlig en kultur af indvielse, når befolkningen møder fremtidsforskeres tendenskortlægning og konfronteres med de mange teknologier, der unægtelig påvirker hvordan vi arbejder, holder fri, tænker, leger, føler og ikke mindst omgås hinanden i vores hverdag: Hvordan vi lever og hvordan vi dør. Det er her, religiøse undertoner melder sig og teknologiforståelse forveksles med en form for tro, da denne viden både er uhåndgribelig og svært begribelig på samme tid.\nMen man skal være lidt af en too-cool-for-school-type, hvis man ikke tager notits af det faktum, at vi disse år lever i en verden hvor science fiction dagligt forvandles til science fact. Det er netop her, skellet opstår, mellem folk der ved og derfor tror – og dem der slet ikke ved. Dem der kender til livsforandrende genredigeringsteknologi og dem der ikke gør. Dem der forstår selvkørende bilers umiddelbare konsekvenser for samfundet og dem der ikke gør. Dem der kender til laboratoriefremstillet kødfrit kød og dem der ikke gør. Dem der ved, at solenergi allerede er blevet billigste energiform i verden og dem der ikke gør.\nNår du har tilstrækkelig viden inden for lignende, banebrydende fremskridt inden for videnskab, teknologi og global udvikling, der i disse år alle er båret på skuldrene af teknologisk udvikling, så har du ikke bare opnået indsigt i den nære fremtid – du har også opgraderet dit begrebsapparat og drastisk øget din forståelse af den teknologiske virkelighed, vi lever i: Du er blevet i stand til at skabe egen mening på det 21. århundredes kompleksitetsniveau. Og så er du altså bedre stillet her i verden, om andre synes det eller ej.\nDerfor er det vigtigt, at folk løsner grebet om deres støvdjævel og skelner mellem såkaldt singularisme og nødvendig teknologiforståelse for høj som lav. Selvfølgelig findes der ekstreme tilfælde af arrogance, men jeg mangler endnu at møde en gruppe mennesker i disse progressive miljøer, som passivt afventer en tidsalder, "hvor computere bliver klogere end mennesker, smelter sammen med dem og danner en ny, guddommelig livsform", som det 2. marts lød på forsiden af Weekendavisen.\nTværtimod har man typisk at gøre med nogle af de mest aktive og entreprenante mennesker i samtidssamfundet, der med FNs Verdensmål om kompas og en problemløsende mentalitet flittigt arbejder på at løse lokale problemer og globale udfordringer, der historisk set har været regeringers territorium. Tiden er nemlig i meget høj grad ved at løbe fra konventionel og nølende politik, for indsigt i teknologi har det med at inspirere folk, til at ville udrette store ting.\nDet rigtige spørgsmål i denne sammenhæng er derfor ikke, om Singularity University er en sekt. Spørgsmålet er, hvorfor vores samfund er indrettet sådan, at offentlige institutioner går intellektuel tiggergang hos konsulenter – og ikke som udgangspunkt er designet til at pionere innovation? Og hvad skal der til, for at iværksætte en folkelig oplysningsalder, hvor befolkningen udrustes med nødvendig teknologiforståelse og et moralsk kompas?\nFor jo, der er bestemt penge i at kunne sælge indsigt i fremtiden – det har alle dage været en både lukrativ og sagnomspunden industri. Men til forskel fra de sidste mange tusinder år, hvor druider, spåkoner og berejste beduiner forudså hændelser, der måske/måske ikke ville ske, ligger alle de forudsigelser du nogensinde kunne tænke dig om fremtiden og den teknologiske udvikling i dag frit tilgængeligt på internettet.\nProblemet er, at kun et grænseoverskridende fåtal af mennesker i vores samfund interesserer sig for og opsøger teknologiforståelse på egen hånd, mens politikere på ingen måde synes fortravlede med at ændre på det. Og så længe det forholder sig sådan, vil fremtiden bestemt være dyrt til salg.


Forside Museer Kalender Kerteminde Kirke\nTid: Tilgængelig i kirkens åbningstid\nSted: Torvet i Kerteminde\nFølg med i DR's store historiesatsning og find historien her på Østfyn! I femte afsnit er vi nu nået til senmiddelalderen!\nSct. Laurentius Kirke - sognekirken i Kerteminde og byens ældste hus - står i dag som købstadens mest markante monument fra senmiddelalderen. Dens placering ved byens centrale torv er et vidnesbyrd om, at kirken i middelalderen var samfundets dominerende institution.\nForgængeren var en trækirke\nKertemindes første kirke har formentlig været en trækirke, opført omtrent samtidig med bydannelsen omkring 1300. Første gang byens navn er omtalt i en skriftlig kilde, er i forbindelse med kirken, nemlig da en købmand fra Lübeck i 1350 nævner kirken i sit testamente. Først i forbindelse med en stor udbygning i slutningen af 1400-årene har kirken i hovedtrækkene fået sin nuværende skikkelse.\nHer i senmiddelalderen var kirken ramme omkring den katolske tids helgentro. Kirken var udstyret med talrige altre og kapeller, som kunne være viet til flere helgener eller skifte navn ved nyindvielser. Kilderne taler om Vor Frue alter, Skt. Gertruds alter, Skt. Nikolaj alter, og tilstedeværelsen af en Skt. Anne gård i byen tyder på, at der også har været et Skt. Anna alter. Højalteret var sandsynligvis viet til Skt. Laurentius, kirkens værnehelgen.\nHovedparten af kirkens mure udgøres stadig af det oprindelige, middelalderlige murværk. Dette blev igen synligt, da man i 1870’erne valgte at fjerne det hvide lag puds, som fik købstadskirken til at fremstå som en almindelig landsbykirke. Den ”oprindelige” middelalderkirke var dog noget lavere, idet man ved samme lejlighed forhøjede tårnet med nogle meter. Også den ældste af kirkens klokker, den såkaldte ”Tiklokke” fra 1419, er en del af nutidens kirke.\nStørstedelen af kirkens inventar er fra 1600-tallet, men enkelte middelalderlige ting er bevaret. Det gælder kirkens gamle pengeblok, der har en katolsk fortid som monstransskab, og et sengotisk skab fra omkring 1500, der bruges til opbevaring af altersølv. Den mest spektakulære genstand – ”Kristi Grav”, en træfigur forestillende Kristi lig i en trækiste – skal man dog på Nationalmuseet for at se.\nBillede: Kerteminde Kirke set af den hollandske korttegner J. Elandts tegning på et kort fra 1659. (Det Kgl. Bibl.).


San Juan Bautista-kirkens fæstning, Cintruenigo: Ferieboliger i 2020 | Vrbo\nSan Juan Bautista-kirkens fæstning – find den bedste feriebolig\nHvor skal jeg overnatte nær San Juan Bautista-kirkens fæstning, Cintruenigo?\nVores annoncer i 2020 tilbyder et stort udvalg af 70 ferieboliger nær San Juan Bautista-kirkens fæstning. Fra 7 Feriehuse til 13 Ferielejligheder – find unikke ferieboliger til et uforglemmeligt ophold med familie og venner nær San Juan Bautista-kirkens fæstning.\nKan jeg leje Feriehuse nær San Juan Bautista-kirkens fæstning?\nJa, selvfølgelig. Vrbo har 7 Feriehuse nær San Juan Bautista-kirkens fæstning. Blandt andre populære typer af ferieboliger nær San Juan Bautista-kirkens fæstning finder du:\nKan jeg finde en feriebolig med pool nær San Juan Bautista-kirkens fæstning?\nJa, du kan vælge din foretrukne ferielejlighed med pool blandt vores 25 ferielejligheder med pool nær San Juan Bautista-kirkens fæstning. Brug søgefeltet for at se udvalget af ledige ferielejligheder.\nKan jeg booke en feriebolig online nær San Juan Bautista-kirkens fæstning?\nJa, Vrbo tilbyder et udvalg af 70 ferieboliger nær San Juan Bautista-kirkens fæstning, der kan bookes online, hvoraf 21 kan bookes med øjeblikkelig bekræftelse. Så vent ikke alt for længe – søg blandt Vrbos ferieboliger via søgefeltet, så du er klar til din næste rejse nær San Juan Bautista-kirkens fæstning!\nUdforsk destinationer i området omkring San Juan Bautista-kirkens fæstning