Årsrapport 2013 by Headquarters - issuu\nĂ…rsrapport 2013 2010 Ă…rsrapport\nHovedaktivitet Sønderborg Fjernvarme A.m.b.a. er et forbrugerejet andelsselskab, med det formål at etablere energiproduktionsanlæg samt distribuere energi til opvarmning og varmt brugsvand. I 2013 blev der fremstillet ialt ca. 1.203.000 GJ-varme, svarende til 334.000 MWh. ca. samme niveau som 2012.\n2-6 Ledelsesberetning\t7\tLedelsespåtegning og revisionspåtegning 7\tNøgletal 8\tResultatopgørelse 9\tBalance 10-12\tNoter 13\tAnvendt regnskabspraksis 14 Miljøforhold og teknisk set 15\tResultatbudget\nFotos: side 2 - 3\tIndvielse af flis- og det geotermiske anlæg side 4 - 5\t Ledningsarbejde i Kær side 6 Nyt flisanlæg i Vollerup Visualisering udført af JUULS ARKITEKTER\nSelskabsoplysninger: CVR-nr. 35 60 23 13\tSønderborg Fjernvarme A.m.b.a. Nørrekobbel 54 ∙ 6400 Sønderborg Tlf. 73 43 50 00 E-mail: post@sonderborg-fjernvarme.dk www.sonderborg-fjernvarme.dk Revision: DELOITTE\nNavne øverst fra venstre: Erik Andersen, Erik Wolff (direktør), Ole Stenderup, Claus Plum (formand), Jens Erik Nielsen, Adam Vest, Torben A. Sørensen og Gerhard Christensen.\nJubilæum I april 2013 blev selskabets 50 års jubilæum afholdt. Det blev fejret samtidig med indvielsen af flis anlægget på Vestermark. Jubilæet blev gennemført den 6. april 2013 i høj solskin, med musikoptog, startende fra Rådhustorvet i Sønderborg, med rundvisning og åbningsceremoni på flisanlægget på Vestermark, hvor flisværk og varmepumper er placeret, samt rundvisning på geotermianlægget i Spang. Det blev en dejlig dag med rigtig god tilslutning, der var mødt ca. 700 interesserede op som fik en gennemgang af anlæggene samt en pølse og/eller en øl/vand. Geotermianlægget Den første indkøring og den tekniske aflevering af geotermianlægget blev gennemført inden fyrings sæsonen sluttede i april 2013. Som følge af tekniske udfordringer med både varmepumperne leveret fra Kina, samt leverandørforsinkelser på selve geo termipumperne fra U.S.A. skete aflevering og indkøring væsentlig senere end forventet. De foreløbige vurderinger af geotermianlægget var, at vi sandsynligvis kunne indvinde ca. 10-12 megawatttimer varme. Som led i indkøringen i foråret 2013 opnåede vi ca. 4 MW kapacitet heraf, som resultat af de samvirkende konsekvenser med varmepumperne samt pumperne vedrørende de geotermiske boringer. Opstartsperioden blev som følge af indkøringstidspunktet på sæsonen kort. Det stod således klart efter anlægget blev lukket ned i foråret, at sommeren skulle benyttes til den normale revision og klargøring af anlægget med henblik på fortsat indkøring når fyringssæsonen startede i efteråret.\nVed opstart af fyringssæsonen efteråret 2013, er opstart af flisværk med de tilhørende varmepumper, sket med succes efter nogen justeringsvanskeligheder, og fliskedler og varmepumper kører nu ganske stabilt. Indkøringen af geotermi-delen ved boringerne i Spang har krævet større udfordringer end forudset, idet vi hen over efterår og vinter 2013 har oplevet et meget højt modtryk i selve den geotermibrønd, hvor vandet pumpes tilbage i undergrunden. Det er forsøgt at udsyre boringerne for at få sænket trykket, så der kan pumpes mere vand ned og dermed øge effekten, desværre pt. uden virkning. I skrivende stund er opnået ca. 40% af den forventede kapacitet, svarende til 5 MW. Der arbejdes fortsat på højtryk med at få problemerne klarlagt, og få disse løst, så effekten kan øges. I mellemtiden må vi glæde os over anlægget kører stabilt med den nuværende ydelse, og således bidrager til varmeforsyningen. Anlægget er det tredje af sin slags herhjemme og vil fortsat afkræve stor opmærksomhed med henblik på at få driftsresultatet optimeret for at opnå en større varmeudvinding. Samlet set, har flis- og geotermi anlægget i 2013 leveret ca. 27 % af varmen til Sønderborg Fjernvarmes net. Fjernvarmeforsyning Nordals På generalforsamlingen 2012 opnåede bestyrelsen generalforsamlingens samtykke til at arbejde for etablering af en Als-ledning, med henblik på fjernvarme forsyning fra Sønderborg til Nordals. Als-ledningen har haft sit afsæt i Sønderborg Kommunes varmeplan fra december 2009 og var et væsentlig bidrag i realiseringen af varmeplanens mål om at reducere C02-forureningen i kommunen med mindst 75% inden 2020 og fuldstændig fjerne C02-belastningen af atmosfæren fra Sønderborgområdet senest 2029, svarende til ProjectZero målsætningen. Forhandlingerne med Danfoss, Danbo, (der ejer 3 fjernvarmecentraler i Nordborg), samt Sønderborg Forsyning, (der ejer Nordborg Kraftvarmeværk og en fjernvarmecentral i Nordborg) har været gode og givtige. Som led i arbejdet og beregningerne for ledningen må det desværre konstateres, at forudsætningerne for de beregninger, der lå til grund for Als-ledningen, er væsent-\nligt ændret. Bl.a. på grund af Energistyrelsens forventning til brændselsomkostningerne og varmeaftaget i området. Der er regnet på forskellige alternativer, men vi er ikke på nuværende tidspunkt klar til at fremlægge et konkret forslag. På det grundlag har bestyrelsen besluttet at fremsætte forslag på generalforsamlingen i år om, at projektforslaget vedr. Als-ledningen trækkes igen. Sønderborg Fjernvarme A.m.b.a. agter at fortsætte samarbejdet med Danbo samt Sønderborg Forsyning og Danfoss, med henblik på en afklaring af mulighederne for et samarbejde om en fjernvarmeløsning på Nordals, alt i overensstemmelse med Sønderborg Kommunes varmeplan. Der er således ikke med selskabets beslutning om at trække projektforslaget vedr. Als-ledningen tilbage, truffet beslutning om, at Sønderborg Fjernvarme A.m.b.a skal ophøre med en fortsat involvering i udviklingen og udmøntningen af Sønderborg Kommunes varmeplan. Solvarme Bioolieanlægget og Solparken i Vollerup med 8.815 m2 solpaneler, har i 2013 leveret 9.633 GJ varme, svarende til årsforbruget i ca. 150 standardhuse incl. varmt vand. Udbygningen af fjernvarmenettet i Vollerup, Hørup og Kirke Hørup etc. betyder, at vi mangler effekt i området, så solanlægget ikke længere kan forsyne området i sommerperioden. Derfor er det besluttet, at solvarmeanlægget og bioolie kedlerne i Vollerup skal suppleres af et biomasseanlæg, beliggende ved Glansager ved siden af Solparken. Solparken vil fortsat skulle producere mest muligt og i det omfang det ikke er nok – (og selvfølgelig i vinterhalvåret) - vil biomasseanlægget supplere produktionen. De eksisterende biooliekedler vil stå som reserve. Biomassekedlen som er valgt, er et helt nyt design som er blevet tildelt både nationale og internationale priser, da den kan udnytte et bredere spektrum af biomasse og samtidig har en større reguleringsevne og forurener mindre. Planlægningen og projekteringen og det nødvendige forarbejde hermed, er iværksat i 2013 med henblik på etablering af anlægget hen over sommeren, så det kan tages i brug i varmesæsonen 2014/2015.\nØvrige centraler Sønderborg Fjernvarme A.m.b.a har p.t. 6 kedel centraler: - Vestermark med flisanlæg, samt de 4 gasfyrede kedelcentraler på - Sundquistsgade - Kløvermarken - Nørrekobbel - Bøffelkobbelvej, samt - den biooliefyrede central ved solparken i Vollerup I forbindelse med nybygning af bolig og erhvervsom råder anvendes små flytbare varmecentraler af midlertidig karakter - der fjernes når fjernvarmeledningen er udlagt i disse områder. Sønderborg Fjernvarmes samlede kapacitet er dermed 145 MW. Udbygninger på ledningsnettet Vi renoverer løbende eksisterende ledningsnet og brønde, samt tilslutter nye områder. I 2013 er renovering af brønde afsluttet, så vi nu ikke har flere af de gamle betonbrønde tilbage. Selve fjernvarmenettet har vi fortsat med at udbygge i Hørup området, hvor vi nu er nået op på ca. 50 % tilslutning målt på antal forbrugere, og lidt højere målt i m2. I 2013 er der lagt fjernvarme ud til Kær, hvor ca. 40 % af husstandene er tilsluttet. Lufthavnen forsynes allerede nu af Sønderborg Fjernvarme via en af de før nævnte midlertidige satellit centraler. I foråret 2014 graves der så en ledning ud til lufthavnen. I 2013 er der nedlagt ca. 12 km nye ledninger inkl. stik, så vi nu har i alt 321 km ledninger og stikledninger. Antallet af forbrugere er i skrivende stund ca. 9.980, så vi runder givet vis 10.000 forbrugere i løbet af april/maj 2014. Sønderborg Kraftvarmeværk I/S Sønderborg Kraftvarmeværk I/S ejes af Sønderborg Kommune og Sønderborg Fjernvarme A.m.b.a.. Kraftvarmeværkets driftsomkostninger i 2013 fordeles således: -\tFjernvarmen betaler alle nettoomkostninger for drift af gasturbinen samt dampturbinen -\tFjernvarmen og kommunen betaler hver til driften af affaldsforbrændingen, men Fjernvarmens bidrag til driften af affaldsforbrændingen er dog væsenligt større end kommunens bidrag.\nProcentsatserne for udgiftsfordelingen i 2013 mellem Sønderborg Fjernvarme og kommunen har ændret sig, på grund af at der i 2013 ikke er kørt med gasturbinen som følge af lave el-priser. De direkte udgifter til nettoomkostninger for drift af gasturbinen er ikke til stede på Sønderborg Kraftvarmeværk I/S i samme omfang som tidligere. Dette begrundes i, at den anvendte gas alene anvendes til testkørsler på gasturbinen, og at disse sparede udgifter i væsentligt omfang er erstattet af de direkte omkostninger hos Sønderborg Fjernvarme A.m.b.a., til drift af flis samt geotermianlæg. Der har været normal drift på kraftvarmeværket i 2013, dog var det nødvendigt at tage anlægget ud af drift en uge i februar 2013, som følge af mangel på affald, og i sensommeren var anlægget i en kort periode ude af drift, da der skulle installeres et nyt kontrolanlæg. Der er forbrændt ca. 63.000 tons affald og 12.500 tons biobrændsel. Biobrændsel benyttes til at supplere den aftagende affaldsmængde, så anlæggets kapacitet udnyttes bedst muligt. Det er en god idé, dels kan anlægget brænde have-/park affald som er billigere end flis, dels opnåes et ekstra tilskud til el produceret på biobrændsel. Der er fremstillet ca. 580.000 GJ varme, svarende til ca. 48 % af fjernvarmens totale varmeproduktion i 2013-tal. Stort set al varmen fra kraftvarmeværket er i 2013 fremstillet på affaldsforbrændingsanlægget, idet behovet for at benytte kraftvarmeværkets gasturbine er blevet mindre, på grund af fjernvarmens produktionsbidrag fra indkøring af geotermi og flisanlæg. Derfor er kraftvarmeværkets nettoudgift (dvs. udgifter modregnet el-indtægt) i 2013 faldet til kr. 65 mill. mod kr. 84 mill. i 2012. Det er væsentligt for kraftvarmeværket, at gastur binen til enhver tid står driftsklar og hurtig kan kobles ind i normal drift, såfremt der måtte være behov herfor. Af nettoudgiften i 2013 på kr. 65 mill. skal Sønderborg Fjernvarme betale 57,5% svarende til kr. 37,2 mill. og Sønderborg Kommune 42,5%, svarende til kr. 27,7 mill. I Sønderborg Fjernvarmes regnskab, indgår dog et samlet varmekøb på kr. 77,8 mill. Forskellen skyldes indkøbt gas, flis og bio-olie til de 6 kedelcentralers forbrug.\nDriftsaftale I efteråret 2013 blev der indgået en driftsaftale mellem Sønderborg Fjernvarme A.m.b.a. og Sønderborg Kraftvarmeværk I/S. Resultatet af aftalen er, at Sønderborg Fjernvarme A.m.b.a. med virkning pr. årsskiftet 01.01.2014 har overtaget driften af Sønderborg Kraftvarmeværk I/S. Den reelle ledelsesmæssige overtagelse er sket 01.12.2013. Driftsaftalen har været et naturligt skridt, som led i at sikre en højere optimeringsgrad mellem værkerne Sønderborg Kraftvarmeværk I/S og Sønderborg Fjernvarme A.m.b.a., mellem specielt geotermianlægget, flisværket og affaldsforbrændingen. Driftsaftalen har den betydning at Sønderborg Fjernvarme A.m.b.a.’s direktør med virkning pr. 01.01.2014 er direktør for både Sønderborg Kraftvarmeværk I/S samt Sønderborg Fjernvarme A.m.b.a. Det gode personale på Sønderborg Kraftvarmeværk I/S er med virkning pr. årsskiftet ansat hos Sønderborg Fjernvarme A.m.b.a. Forventningerne til resultatet af driftsaftalen er en omkostningsbesparelse ved en større sammendrift mellem de 2 værker, og en bedre fordeling af de arbejdsmæssige ressourcer, med en optimering omkring indkøb, herunder brændsels indkøb samt forbrug heraf. Regnskab 2013 Det positive resultat fra 2012, der blev overført til 2013 regnskabet var på kr. 5,7 mill. kr. hvilket var medvirkende til, at vi kunne fastholde varmeprisen i 2013. Som nævnt tidligere, har indkøringen af geotermi og flisanlæg taget længere tid end planlagt. Det har resulteret i at en større del af vores varme end planlagt har måttet produceres på naturgas. Naturgassen er et væsentligt dyrere brændsel end flis og geotermi, og har dermed forøget vores produktionsomkostninger, specielt vores udgifter til varmekøb, som i 2013 ender væsentlig over budgettet. Resultatet i 2013 bliver et underskud på 9.690.000 kr. Kravet om, at budgettet skal gå i 0 er fastholdt af Energitilsynet, som har det statslige tilsyn med fjernvarmeværker i Danmark. Underdækningen for 2013 føres derfor over i 2014 budgettet. Antallet af tilsluttede forbrugere steg med 423 fra 2012 til 2013. Selvom der var et lille fald i antal graddage, resulterede det i at omsætningen fra effektbidrag og salg af varme er steget med ca. 5% fra 2012 til 2013.\nBudget 2014 For at budgettet for 2014 kunne gå i 0 (som er krav fra Energitilsynet) har bestyrelsen, på budgetmøde i december 2013, besluttet, at regulere varmeprisen for 2014. Grundlaget for reguleringen er som følger: Regeringens varslede nye forsyningssikkerhedsafgift til ikrafttræden pr. 1. juli 2014 samt den af Sønderborg Byråd, i oktober 2012, vedtagne garantiprovision til betaling i 2014. De beregnede udgifter for Sønderborg Fjernvarme A.m.b.a. for både regeringens forsyningssikkerhedsafgift samt kommunens garantiprovision udgør samlet ca. kr. 7,20 pr. GJ varme, svarende til en merudgift årligt på ca. kr. 600. for et standardhus. (Et standardhus er et hus på 130 m2 med et forbrug på 18,1 MW (65 GJ). Det er defineret sådan, for at gøre det muligt at sammenligne forskellige opvarmningsformer). Af de kr. 600 udgør forsyningssikkerhedsafgiftens virkning kr. 200 (beregnet for et halvt år) for et standardhus på 130 m2, medens den kommunale garantiprovisionen udgør kr. 400 for et standardhus. Det er i budgettet forudsat at forsyningssikkerheds afgiften vedtages med virkning fra 01.07.2014, og uanset vi ikke kender slutresultatet af de politiske drøftelser der pågår om afgiften, er det vor vurdering at udgiften bliver vedtaget i en eller anden form og derfor skal der budgetteres hermed. Som nævnt i beretningen fra forrige år har Sønderborg Fjernvarme A.m.b.a. valgt at bestride kommunens grundlag for at kunne opkræve garantiprovision med tilbagevirkende kraft. Garantiprovisionen er af byrådet besluttet i oktober 2012, og det er af kommunen besluttet at afgiften skal opkræves med tilbagevirkende kraft - dvs. også for låneoptagelsen til brug for inve steringen i geotermi/flisanlægget på de ca. kr. 440 mill. Garantiprovisionen er på 1% og udgør således alene for denne låneportefølje kr. 4,4 mill. det første år. I bestyrelsen betragter vi byrådets beslutning om at pålægge os en garantiprovision som en ekstra skat, der pålægges vore forbrugere, reelt med tilbage virkende kraft.\nProvisionen skal betales med virkning pr. januar 2013, men vil første gang påvirke varmepriserne i 2014, og medfører, som nævnt, en stigning på ca. kr. 400,00 årligt incl. moms for en standardbolig. Retssagen er, som også meddelt sidste år, anlagt sammen med Gråsten Varme A/S. I første omgang er byretssagen berammet til domsforhandling i maj måned 2014.\nDet kommende år Det kommende år er planerne at arbejde med en fortsat og øget markedsføring af fjernvarmen med henblik på opnåelse af nye forbrugere. Desto flere forbrugere, desto flere til at betale de faste omkostninger til gavn for alle. Vi skal fortsat benytte resourcer på at optimere geotermi og flisværk på Vestermark.\nUanset ovenstående prisstigninger vil Sønderborg Fjernvarmes priser for 2014 fortsat ligge blandt de 10 % billigste varmeforsyninger i Danmark. I det omfang forsyningssikkerhedsafgiften eller garantiprovisionen måtte bortfalde, vil det selvsagt komme forbrugerne til gode, da fjernvarmen drives som et hvile-i-sig-selv selskab.\nI 2014 iværksættes etableringen af biomasseanlægget i Glansager.\nSelskabets ledelse/bestyrelse I 2013 har direktør Steffen B. Moe efter 25 års ansættelse valgt at stoppe som direktør i selskabet med virkning pr. 31.10.2013. Som meddelt på sidste års generalforsamling har selskabet som ny direktør med virkning pr. 01.09.2013 ansat direktør Erik Wolff. På bestyrelsens vegne vil jeg gerne udtrykke bestyrelsens tak til Steffen Moe for det udførte lange og gode arbejde og byde direktør Erik Wolff velkommen og ser frem til et godt samarbejde fremover. I samme ombæring har selskabets formand, Frede Thuesen i efteråret 2013 (valgt for de private) valgt at stoppe som formand i selskabet. Frede Thuesen har ligesom Steffen Moe været tilknyttet Sønderborg Fjernvarmes bestyrelse siden 1984, heraf langt de fleste år som formand. Jeg vil gerne på selskabets vegne takke Frede Thuesen for hans store indsats for selskabet. Varmeregnskab/priser På selskabets hjemmeside www.sonderborg-fjernvarme. dk kan de enkelte forbrugere følge deres aktuelle forbrugsoplysninger, varmeregnskab, herunder styringstabel samt priser. A conto betalingerne sker i januar, marts, maj, august, november. Ved spørgsmål eller behov for yderligere oplysninger kontakt vort flinke personale i administrationen.\nVi skal fortsætte med implementering af driftsaftalen med tilhørende organisationsændringer i mellem Sønderborg Kraftvarmeværk I/S og Sønderborg Fjernvarme A.m.b.a., og ikke mindst at arbejde videre med at afsøge mulighederne, herunder selskabets involvering, i udmøntningen af Sønderborg Kommunes varmeplan, samt afklaring med hensyn til fortsat involvering af varmeforsyningen på Nordals. På bestyrelsens vegne Claus Plum\nLedelsespåtegning Bestyrelsen og direktionen har dags dato behandlet og godkendt årsrapporten for regnskabsåret 1. januar - 31. december 2013 for Sønderborg Fjernvarme A.m.b.a. Årsrapporten aflægges i overensstem melse med årsregnskabsloven og varmeforsyningsloven. Det er vores opfattelse, at årsregnskabet giver et retvisende billede af selskabets\naktiver og passiver, finansielle stilling pr. 31. december 2013 samt af resultatet af selskabets aktiviteter for regnskabsåret 1. januar - 31. december 2013. Ledelsesberetningen indeholder efter vores opfattelse en retvisende redegørelse for de forhold, beretningen omhandler. Årsrapporten indstilles til generalforsamlingens godkendelse.\nSønderborg, den 5. marts 2014\nRevisionspåtegning Den uafhængige revisors erklæringer Til andelshaverne i Sønderborg Fjernvarme Påtegning på årsregnskabet Vi har revideret årsregnskabet for Sønderborg Fjernvarme A.m.b.a. for regnskabsåret 01.01.2013 - 31.12.2013, der omfatter anvendt regnskabspraksis, resultatopgørelse, balance og noter (side 8-13). Årsregnskabet udarbejdes efter årsregnskabsloven og varmeforsyningsloven. De i regnskabet anførte budgettal er ikke revideret, hvorfor vi ikke ud trykker nogen sikkerhed herom. Ledelsens ansvar for årsregnskabet Ledelsens har ansvaret for udarbejdelsen af et årsregnskab, der giver et retvisende billede i overensstemmelse med årsregnskabsloven. Ledelsen har endvidere ansvaret for den interne kontrol, som ledelsen anser vor nødvendig for at udarbejde et årsregnskab uden væsentlig fejlinformation, uanset om denne skyldes besvigelser eller fejl. Revisors ansvar Vores ansvar er at udtrykke en konklusion om årsregnskabet på grundlag af vores revision. Vi har udført revisionen i overensstemmelse med internationale standarder om revision og yderligere krav ifølge dansk revisorlovgivning. Dette kræver, at vi overholder etiske krav samt planlægger og udfører revisionen for at opnå høj grad af sikkerhed for, om årsregnskabet er uden væsentlig fejlinformation. En revision omfatter udførelse af revisionshandlinger for at opnå revisionsbevis for beløb og oplysninger i årsregnskabet. De valgte revisionshandlinger afhænger af revisors vurdering, herudner vurdering af risici for væsentlig fejlinformation i årsregnskabet, uanset om denne skyldes besvigelser eller fejl. Ved risikovurderingen overvejer revisor intern kontrol, der er relevant for virksomhedens udarbejdelse af et årsregnskab, der giver et retvisende billede.\nFormålet hermed er at udforme revisionshandlinger, der er passende efter omstændighederne, men ikke at udtrykke en konklusion om effektiviteten af virksomhedens interne kontrol. En revision omfatter endvidere vurdering af, om ledelsens valg af regnskabspraksis er passende, om ledelsens regnskabsmæssige skøn er rimelige samt den samlede præsentation af årsregnskabet. Det er vores opfattelse, at det opnåede revisionsbevis er tilstrækkeligt og egnet som grundlag for vores konklusion. Revisionen har ikke givet anledning til forbehold. Konklusion Det er vores opfattelse, at årsregnskabet giver et retvisende billede af selskabets aktiver, passiver og finansielle stillling pr. 31. december 2013 samt af resultatet af selskabets aktiviteter for regnskabsåret 01.01.2013 - 31.12.2013 i overensstemmelse med årsregnskabsloven og varmeforsyningsloven. Supplerende oplysninger vedrørende forståelse af revisionen Selskabet har som sammenligningstal i resultatopgørelsen medtaget budgettal. Budgettet har som det fremgår af årsregnskabet, ikke været underlagt revision. Udtalelse om ledelsesberetningen. Vi har i henhold til årsregnskabsloven gennemlæst ledelsesberetningen. Vi har ikke foretaget yderligere handlinger i tillæg til den udførte revision af årsregnskabet. Det er på denne baggrund vores opfattelse, at oplysningerne i ledelsesberetningen er i overensstemmelse med årsregnskabet. Sønderborg, den 5. marts 2014\nDeloitte Statsautoriseret Revisionspartnerselskab Ole Skovgaard – Simonsen\nLone M. Hansen\nTilsluttede målere.......................................................... 8.317\t8.522\t8.977\t9.525\t9.948 Tilsluttede m2 bolig og erhverv (1.000).......................... 2.044\t2.092\t2.158\t2.260\t2.340 Effektbidrag: kr/m2 bolig/erhverv.................................... 20\t20\t20\t20\t20 Solgt til sygehuset (1.000 GJ)......................................... 56\t68\t60\t66\t68 Solgt til andelshavere (1.000 GJ).................................... 752\t903\t788\t831\t861 Energiforbrug i (1.000 GJ) ............................................ 1.022\t1.215\t1.093\t1.199\t1.203 Pris pr. GJ (kr.)................................................................ 70/75\t75\t80\t80\t82 Variable bidrag (1.000 kr.).............................................. 55.403\t69.636\t64.703\t67.863\t71.959 Årets over/underdækning (1.000 kr.)............................. 24.267\t(1.313)\t15.835\t5.670\t(9.690) Egenkapital ekskl. henlæggelser (1.000 kr.)................... 66.763\t42.496\t36.812\t10.075\t24.562 Henlæggelser (1.000 kr.)................................................ 36.843\t48.843\t41.343\t37.543\t21.202 Langfristet gæld (1.000 kr.)............................................ 106.762\t230.903\t343.582\t504.112\t473.895 Graddage (iflg. Teknologisk Institut)............................... 2.838\t3.490\t2.732\t2.918\t2.890\nResultatopgørelse for tiden 1. januar 2013 - 31. december 2013\n(1.000 kr)\tResultat\tBudget\tResultat Note\t2013\t(ikke revideret)\t2012\t2013\n1\tNettoomsætning........................................................................................................\t149.826\t136.375\t137.360 2\tProduktionsomkostninger..........................................................................................\t(72.294)\t(70.189)\t(65.763) Bruttoresultat.............................................................................................................\t77.532\t66.186\t71.597 3\tDistributionsomkostninger.........................................................................................\t(47.452)\t(41.536)\t(43.366) 4\tAdministrationsomkostninger og energibesparelser..................................................\t(10.471)\t(9.630)\t(6.833) Driftsresultat...............................................................................................................\t19.609\t15.020\t21.398 5\tFinansielle poster........................................................................................................\t(19.609)\t(15.020)\t(16.198)\nResultat før henlæggelser og beregnet skat..............................................................\n6\tHenlæggelser.............................................................................................................\t0\t0\t(5.200) Beregnet skat.............................................................................................................\t0\t0\t0\nÅrets resultat..............................................................................................................\t0\t0\t0\nUnderdækning jf. note 1..................................................................................................\t9.690\tTakstmæssig regulering, garantiprovision.........................................................................\t(4.231)\tUnderdækning til opkrævning i næste års priser..............................................................\t5.459\n(1.000 kr)\tPr. 31. 12.\tPr. 31. 12. Note\t2013\t2012 Aktiver\t7\tMaterielle anlægsaktiver......................................................................................................................... 302.864\t148.564 7\tGeotermi................................................................................................................................................. 194.638\t330.624 7\tFlisanlæg Vollerup Glansager under opførelse......................................................................................... 5.879\t0 503.381\t479.188\tFinansielle anlægsaktiver\tAndelskapital i dff-edb og Dansk Geotermiselskab og dfp....................................................................... 45\t45 Aktier...................................................................................................................................................... 29\t16 Obligationer............................................................................................................................................ 49.961\t99.861 50.035\t99.922 Anlægsaktiver......................................................................................................................................... 553.416\t579.110 Tilgodehavender\tTilgodehavender fra salg......................................................................................................................... 1.322\tAndre tilgodehavender............................................................................................................................ 5.856\tÅrets over/underdækning........................................................................................................................ 9.690\tPeriodeafgrænsningsposter..................................................................................................................... 1.112\t17.980\tVarebeholdninger\tBeholdning af brændselsolie og flis......................................................................................................... 3.661\tBeholdning af materialer......................................................................................................................... 3.404\t7.065\tLikvide beholdninger\tBankindestående..................................................................................................................................... 13.890\tOmsætningsaktiver................................................................................................................................. 38.935\tAktiver i alt............................................................................................................................................. 592.351\n1.493 7.985 0 19.731 29.209\n2.771 4.879 7.650\n33.687 70.546 649.656\nPassiver\t8\tInvesteringsplan og egenkapital.............................................................................................................. 24.562\t10.075 Langfristede gældsforpligtelser\tLån Kommunekredit................................................................................................................................ 411.425\t423.151 9\tSønderborg Kraftvarmeværk I/S............................................................................................................... 62.470\t71.826 473.895\t494.977\tKortfristede gældsforpligtelser\tHenlæggelser.......................................................................................................................................... 21.202\t37.543 Lån Kommunekredit................................................................................................................................ 11.726\t9.135 Leverandørgæld...................................................................................................................................... 16.004\t30.832 Mellemværende med forbrugere............................................................................................................. 2.275\t5.703 Årets over/underdækning........................................................................................................................ 0\t5.670 Anden gæld............................................................................................................................................ 22.409\t34.953 Periodeafgrænsningsposter..................................................................................................................... 20.278\t20.768 93.894\t144.604 Gældsforpligtelser................................................................................................................................... 567.789\t639.581 Passiver i alt............................................................................................................................................ 592.351\t649.656 10\tPersonaleomkostninger\t11\tKautions og eventualforpligtelser\n(1.000 kr)\tBudget\t2013\t2013\t2012 (ikke revideret)\nNote 1 Nettoomsætning Abonnementsbidrag.............................................................................. 5.911\t5.780\t5.581 Effektbidrag........................................................................................... 45.026\t45.000\t43.642 Varmesalg til forbrugere......................................................................... 71.959\t70.200\t67.863 Varmesalg sygehuset.............................................................................. 11.570\t9.725\t10.109 Overdækning 01.01.2013...................................................................... 5.670\t5.670\t15.835 Underdækning 31.12.2013.................................................................... 9.690\t0\t(5.670) 149.826\t136.375\t137.360 Note 2 Produktionsomkostninger\tVarmekøb.............................................................................................. (77.769)\t(65.740)\t(78.403) El........................................................................................................... (355)\t(1.560)\t(173) Vedligeholdelse og rådgivning............................................................... (5.269)\t(8.300)\t(3.613) Leje af lokaler........................................................................................ (56)\t(100)\t(56) Udlejning af lokaler og skorstene........................................................... 677\t660\t657 Autodrift................................................................................................ (213)\t(175)\t(129) Lokaleomkostninger............................................................................... (217)\t(145)\t(201) Personaleomkostninger.......................................................................... (4.434)\t(2.840)\t(2.621) Afskrivninger ........................................................................................ (6.189)\t(11.774)\t(3.589) (93.825)\t(89.974)\t(88.128) Gadeledningstab overført til distributionsomkostning............................ 21.531\t19.785\t22.365 (72.294)\t(70.189)\t(65.763) Note 3 Distributionsomkostninger\tOverført gadeledningstab...................................................................... (21.531)\t(19.785)\t(22.365) Vedligeholdelse af gadeledninger........................................................... (2.483)\t(1.770)\t(1.745) Vedligeholdelse af husmålere................................................................. (1.990)\t(2.060)\t(1.657) Konsulenthonorar.................................................................................. (525)\t0\t0 El og vand............................................................................................. (4.633)\t(2.000)\t(2.424) Kemikalier og analyser........................................................................... (225)\t(145)\t(310) Autodrift og entreprenørmaskiner.......................................................... (482)\t(320)\t(496) Lokaleomkostninger............................................................................... (632)\t(565)\t(576) Personaleomkostninger.......................................................................... (2.874)\t(3.595)\t(3.307) Afskrivninger......................................................................................... (12.167)\t(11.296)\t(10.486) Gevinst ved salg af driftsmidler.............................................................. 90\t0\t0 (47.452)\t(41.536)\t(43.366)\tNote 4 Administrationsomkostninger og energibesparelser\tRevision................................................................................................. (145)\t(142) Regnskabs- og rådgivningsmæssig assistance......................................... (396)\t(318) IT omkostninger..................................................................................... (309)\t(362) Juridisk rådgivning................................................................................. (195)\t(128) Forsikringsrådgivning............................................................................. (67)\t(66) Telefon................................................................................................... (124)\t(67) Porto og fragt........................................................................................ (93)\t(94) Kontorartikler........................................................................................ (64)\t(59) Energibesparelser................................................................................... (78)\t(47) Kontingenter......................................................................................... (679)\t(315) Generalforsamling, forbrugerinformation mv......................................... (554)\t(443) Tab på debitorer..................................................................................... (58)\t(187) Lokaleomkostninger mv......................................................................... (304)\t(296) Organisationsændringer......................................................................... (29)\t0 Personaleomkostninger.......................................................................... (7.226)\t(4.187) Afskrivninger\t(150)\t(122)\t(10.471)\t(9.630)\t(6.833)\n(1.000 kr)\tBudget\t2013\t2013\t2012 (ikke revideret)\tNote 5 Finansielle poster\tRenter af bankindestående.................................................................... 228\t352\tUrealiseret kursgevinst obligationer........................................................ 52\t0 Renter af obligationer............................................................................ 1.574\t745\tRenter og gebyrer vedr. debitorer........................................................... 308\t298\t2.162\t1.395\tGebyr formuepleje og finansiering......................................................... (186)\t(77)\tRenteudgift lån...................................................................................... (17.307)\t(16.895)\tGarantiprovision..................................................................................... (4.232)\t0\tUrealiseret kurstab på obligationer......................................................... 0\t(560)\tRealiseret kurstab på obligationer.......................................................... (46)\t(61)\t(21.771)\t(17.593)\t(19.609)\t(15.020)\t(16.198)\tNote 6 Henlæggelser\tNytilslutninger........................................................................................ 0\t0\t(5.200)\t0\t0\t(5.200)\tNote 7\nMaterielle anlægsaktiver\tGrunde og bygninger\nMaskiner og kedler\nSamlet kostpris 01.01.13......................... Overført ................................................... Tilgang i årets løb..................................... Afgang i årets løb..................................... Samlet kostpris 31.12.13.........................\n44.757 (9.059) 72.598 0 108.296\n154.317 0 17.215 0 171.532\n27.872 6.426 77.777 0 112.075\n47.195 0 8.388 (615) 54.968\n249.385 0 26.788 (20) 276.153\nSamlede af- og nedskrivninger 01.01.13 Årets af- og nedskrivninger...................... Tilbageførsel af afskrivninger ved afgang Samlede af- og nedskrivninger 31.12.13\n(27.529) (3.079) 0 (30.608)\n(58.117) (8.720) 0 (66.837)\n(8.964) (2.090) 0 (11.054)\n(31.203) (5.139) 615 (35.727)\n(112.859) (14.729) (1) (127.589)\nBogført værdi 31.12.13...........................\nOmbygning lejede lokaler\n2.012 0 0 0 2.012\n330.624 2.633 13.580 (152.199) 194.638\n0 0 5.879 0 5.879\nSamlede af- og nedskrivninger 01.01.13 Årets af- og nedskrivninger...................... Samlede af- og nedskrivninger 31.12.13\n(1.776) (17) (1.793)\nBogført værdi 31.12.13......................\nSamlet kostpris 01.01.13......................... Overført.................................................... Tilgang i årets løb..................................... Afgang i årets løb..................................... Samlet kostpris 31.12.13.........................\nAnlægssum\tIdriftsættelsesår\tHenlæggelser til og med 2013\tNote 8 Investeringsplan og egenkapital\tGeotermianlæg *................................................................................... 4.000\t2014\t19.660\tFlisanlæg Vollerup **............................................................................. 52.121\t2015\t0\tNytilslutninger........................................................................................ 10.100\t2014\t1.542 66.221\t21.202 Egenkapital\tEgenkapital 01.01.13............................................................................. 42.496\t42.496\tSwapaftale Sønderborg Kraftvarmeværk................................................ (4.771)\t(7.721) Swapaftale Sønderborg Fjernvarme........................................................ (13.163)\t(24.700)\tEgenkapital 31.12.13............................................................................. 24.562\t10.075\t* tidligere afholdt investeringer er opført under aktiver side 9 med 194.638 t.kr.\t** tidligere afholdt investeringer er opført under aktiver side 9 med 5.879 t.kr. 2013\t2012\tNote 9 Sønderborg Kraftvarmeværk I/S\tGrund, bygninger og tekniske anlæg .................................................... 546.094\t546.094\tTilgang ................................................................................................. 10.215\t0\tAnvendte henlæggelser......................................................................... (63.994)\t(63.994)\tAkk.afskrivninger................................................................................... (273.594)\t(262.227)\tÅrets afskrivninger................................................................................. (11.834)\t(11.367)\tOvertagne afskrivninger......................................................................... (114.143)\t(114.143)\tRegulering afskrivninger ny kontrakt...................................................... (2.400)\t(1.957)\tReduktion aktiver................................................................................... (16.463)\t(16.463)\tBogført værdi........................................................................................ 73.881\t75.943\tLikvide beholdninger og tilgodehavender m.v........................................ 11.873\t35.950\tAktiver ialt............................................................................................. 85.754\t111.893\tNettoindskud ........................................................................................ 9.488\t12.168\tGæld..................................................................................................... (157.712)\t(195.886)\tNettoandel............................................................................................. (62.470)\t(71.825)\tNote 10 Personaleomkostninger\tHonorar til bestyrelse............................................................................. (289)\t(298)\tLønninger.............................................................................................. (13.767)\t(9.043)\tOverført til gadeledninger...................................................................... 2.212\t1.927\tPensionsbidrag....................................................................................... (1.961)\t(1.956)\tAndre sociale bidrag.............................................................................. (71)\t(63)\tKursus- og personaleomkostninger........................................................ (614)\t(653)\tKørselsudgifter....................................................................................... (44)\t(29)\t(14.534)\t(10.115)\tog er fordelt således:\tProduktionsomkostninger...................................................................... (4.434)\t(2.621)\tDistributionsomkostninger..................................................................... (2.874)\t(3.307)\tAdministrationsomkostninger................................................................ (7.226)\t(4.187)\t(14.534)\t(10.115)\tGennemsnitligt antal medarbejdere....................................................... 25\t24\tNote 11 Kautions- og eventualforpligtelser\tSønderborg Fjernvarme og Sønderborg kommune hæfter solidarisk for Sønderborg Kraftvarmeværks I/S’s forpligtelser\tSønderborg Kommune har afgivet kommunegaranti for selskabets anlægslån hos Kommunekredit (restgæld t.kr. 423.151).\nAnvendt regnskabspraksis Årsrapporten er aflagt i overensstemmelse med årsregnskabslovens bestemmelser for regnskabsklasse A samt varmeforsyningsloven. Herudover er der tilvalgt bestemmelser fra regnskabsklasse C af hensyn til årsrapportens informationsværdi. Tilvalg omfatter reglerne omkring ledelsesberetning. Selskabet har i overensstemmelse med Erhvervsog Selskabsstyrelsens vejledende fortolkning ændret regnskabspraksis fra 2011 vedrørende takstmæssige over-/underdækninger. Praksis vedrørende takstmæssige over-/underdækninger. Ændringen betyder at takstmæssige over-/underdækninger, opgjort på baggrund af lov om varme forsyning, indregnes som en korrektionspost til nettoomsætningen. Generelt om indregning og måling Aktiver indregnes i balancen, når det som følge af en tidligere begivenhed er sandsynligt, at fremtidige økonomiske fordele vil tilflyde selskabet, og aktivets værdi kan måles pålideligt. Forpligtelser indregnes i balancen, når selskabet som følge af en tidligere begivenhed har en retlig eller faktisk forpligtelse, og det er sandsynligt, at fremtidige økonomiske fordele vil fragå selskabet, og forpligtelsens værdi kan måles pålideligt. Ved første indregning måles aktiver og forpligtelser til kostpris. Måling efter første indregning sker som beskrevet for hver enkelt regnskabspost nedenfor. Ved indregning og måling tages hensyn til forud sigelige risici og tab, der fremkommer, inden årsrapporten aflægges, og som be- eller afkræfter forhold, der eksisterede på balancedagen. I resultatopgørelsen indregnes indtægter i takt med, at de indtjenes, mens omkostninger indregnes med de beløb, der vedrører regnskabsåret. Værdireguleringer af finansielle aktiver og forpligtelser indregnes i resultatopgørelsen som finansielle indtægter eller finansielle omkostninger. Resultatopgørelsen Indtægter Nettoomsætning ved salg til forbrugere indregnes i resultatopgørelsen, når levering og risikoovergang har fundet sted. Varmesalg til forbrugere er opgjort på baggrund af måling. Selskabet er omfattet af Lov om Varmeforsyning. Dette medfører, at selskabets over- eller underdækning opgjort efter varmeforsyningens regler skal indregnes i næste års priser. Som følge heraf er årets over- eller underdækning indregnet i nettoomsætningen. Produktionsomkostninger Produktionsomkostninger omfatter direkte og ind direkte omkostninger til produktionsapparatet, der afholdes for at opnå nettoomsætningen. I produktionsomkostninger indregnes omkostninger til råvarer, energikøb, el, vedligeholdelse, afskrivninger, leje af lokaler og udlejning af lokaler samt løn til driftspersonale. Under produktionsomkostninger indgår endvidere omkostninger vedrørende varmekøb fra kraftvarmeværket - som indeholder fjernvarmens andel af kraftvarme værkets driftsresultat. Distributionsomkostninger Distributionsomkostninger omfatter alle omkostninger, som kan henføres til distributionsopgaven.\nGadeledningstab betragtes som en distributionsomkostning og beregnes som en forholdsmæssig andel af de samlede produktionsomkostninger. Distributionsomkostninger omfatter reparation og vedligeholdelse af gadeledninger og brønde, samt vedligeholdelse af målere og unitter, personale udgifter og afskrivninger på ledningsnettet og målere. Finansielle poster Finansielle poster omfatter renteindtægter og omkostninger samt realiserede og urealiserede kursgevinster og -tab vedrørende værdipapirer. Skat Årets skat, som består af årets aktuelle skat og ændringer af udskudt skat, indregnes i resultatopgørelsen med den del, der kan henføres til årets resultat. Aktuelle skatteforpligtelser eller tilgodehavende aktuel skat indregnes i balancen opgjort som beregnet skat af årets skattepligtige indkomst, reguleret for betalt acontoskat. Udskudt skat indregnes af alle midlertidige forskelle mellem regnskabsmæssige og skattemæssige værdier af aktiver og forpligtelser. Udskudte skatteaktiver, herunder skatteværdien af fremførselsberettigede skattemæssige underskud, indregnes i balancen med den værdi, aktivet forventes at kunne realiseres til, enten ved modregning i udskudte skatteforpligtelser eller som nettoskatteaktiver. Henlæggelser Henlæggelser foretages efter afskrivningsbekendtgørelse nr. 175 af 18.03.1991 til Lov om Varme forsyning. Dette medfører, at der kan henlægges til fremtidige investeringer med op til i alt 75% i op til 5 år før idriftsdriftsættelse af anlægget. Henlæggelserne udgiftsføres i resultatopgørelsen i henlæggelsesåret og modregnes i anlæggets afskrivningsgrundlag i driftssættelsesåret. Materielle anlægsaktiver Grunde og bygninger måles til kostpris og for bygningers vedkommende med fradrag af akkumulede af- og nedskrivninger. Gadeledninger måles til kostpris med fradrag af akkumulerede af- og nedskrivninger. Tilslutningsbidrag modregnes i omkostninger for nyanlæg og nettoværdien afskrives. Maskiner, kedler, driftsmidler og ombygning af lejede lokaler på Central Nord måles til kostpris med fradrag af akkumulerede af- og nedskrivninger. Kostprisen omfatter anskaffelsesprisen samt omkostninger direkte tilknyttet indtil det tidspunkt, hvor aktivet er klar til at blive taget i brug. Afskrivningsgrundlaget er kostpris og der foretages lineære afskrivninger baseret på følgende vurderinger af aktivernes forventede brugstider: Solvarmeanlæg.................................................. 25 år Flisanlæg............................................................. 25 år Grunde................................................................ 15-20 år Ombygninger og bygninger............................ 15-20 år Ombygning lejede lokaler................................ 15 år Maskiner og kedler........................................... 9 år Gadeledninger................................................... 15 år Driftsmidler......................................................... 5 år\nAktier og obligationer Værdipapirer indregnet under anlægsaktiver omfatter børsnoterede obligationer og aktier, der måles til dagsværdi (børskurs) på balancedagen. Beholdningen af obligationer henstår til dækning af fjernvarmeselskabets andel af kraftvarmeværkets lån. Periodeafgrænsningsposter Periodeafgræningsposter indregnet under aktiver omfatter afholdte omkostninger, der vedrører efterfølgende regnskabsår. Periodeafgrænsningsposter måles til kostpris. Tilgodehavender Tilgodehavender måles til kostpris, der sædvanligvis svarer til nominel værdi. Varebeholdninger Varebeholdninger måles til kostpris, opgjort efter FIFO-metoden eller nettorealisationsværdi, hvor denne er lavere. Mellemværende med forbrugere Årets resultat (over- eller underdækning) skal i henhold til Lov om Varmeforsyning indregnes i taksterne for det kommende år. Årets over- eller underdækning er indregnet som mellemværende under henholdsvis kortfristede gældsforpligtelser og omsætningsaktiver i balancen. Sønderborg Kraftvarmeværk Andelen af Sønderborg Kraftvarmeværk I/S er medtaget på grundlag af kraftvarmeværkets årsrapport pr. 31.12.2013, dog korrigeret for Sønderborg Fjernvarmes regnskabspraksis. Aktiver og gæld i Sønderborg Kraftvarmeværk I/S indregnes i Sønderborg Fjernvarme med 88%. Sønderborg Fjernvarme og Sønderborg Kommune hæfter solidarisk for Sønderborg Kraftvarmeværk I/S’ forpligtelser. Andre finansielle forpligtelser Andre finansielle forpligtelser måles til amortiseret kostpris, der sædvanligvis svarer til nominel værdi. Prioritetsgæld Prioritetsgæld måles på tidspunktet for låneoptagelse til kostpris, svarende til det modtagne provenue efter fradrag af afholdte transaktionsomkostninger. Efterfølgende måles prioritetsgæld til amortiseret kostpris. Dette betyder, at forskellen mellem provenuet ved lånoptagelsen og den nominelle værdi, der skal tilbagebetales, indregnes i resultatopgørelsen over låneperioden som en finansiel omkostning ved anvendelse af den effektive rentes metode. Afledte finansielle instrumenter Afledte finansielle instrumenter måles ved første indregning i balancen til kostpris og efterfølgende til dagsværdi. Afledte finansielle instrumenter indregnes under henholdsvis andre tilgodehavender og anden gæld. Ændringer i dagsværdien af afledte finansielle instrumenter, der er klassificeret som og opfylder betingelserne for sikring af fremtidige transaktioner, indregnes direkte på egenkapitalen. Når de sikrede transaktioner realiseres, indregnes de akkumulerede ændringer som en del af kostprisen for de pågældende regnskabsposter.\nMiljøforhold for tiden 1. januar 2013 - 31. december 2013 2013\t2012\nNaturgasforbrug Millioner normalkubikmeter.....................................................................................................................\t4,95\t9,10\nEmissioner i luften Ton CO2 ..............................................................................................................................................\t11.100\t20.500 Ton SO2 (svovl) ........................................................................................................................................\t0,059\t0,1000 Ton NOx (kvælstof) ..................................................................................................................................\t8,2\t15,1 Til sammenligning er SO2 indholdet 1.000 gange mindre og NOx indholdet 3 gange mindre end ved olieforbrænding\nVandforbrug Ton spædevand ......................................................................................................................................\t85.000\t18.900\nEl-forbrug MWh ..............................................................................................................................................\t4,57\t1,40\nKemikalieforbrug Ton Hydro-X (til modvirkning af tæring i rør)............................................................................................\t11.980\t13.300\nKraftvarmeværket Der er ikke redegjort for den del af fjernvarmen, som kommer fra forbrændning af ca. 63.000 ton affald og naturgasproduceret el og varme. Et kraftvarmeværk fremstiller elektricitet og varme samtidigt.\nElektricitet fra Sønderborg Kraftvarmeværk erstatter elektricitet fra et kulfyret kraftværk. Det reducerer udledning af kultveilte (drivhuseffekt) og svovlforbindelser (sur regn) væsentligt til gavn for miljøet.\nTeknisk set Bedre varmeøkonomi Vores serviceteknikere er din direkte indgang til Sønderborg Fjernvarme, når du har spørgsmål om vedligeholdelse af dit anlæg, problemer med varmeforsyningen, eller f.eks. ønsker gode råd til bedre varmeøkonomi. Vore dygtige teknikere rykker ud, hvis der opstår problemer med din unit, og de er altid klar med gode råd og praktiske oplysninger om dit anlæg og dit varmeforbrug. Det koster ikke ekstra, fordi du som fjernvarmebruger har abonnement på vedligeholdelse. Har du spørgsmål, så ring gerne. Forsyningssikkerheden er en af fjernvarmens store fordele. På billedet er vores teknikerne ved at installere en fjernvarme unit, der er en komplet varme installation, som aldrig tømmes for varmt vand. Unitten er en én gangs investering, og for et årligt abonnement slipper du helt for uforudsete udgifter.\nResultatbudget for tiden 1. januar 2014 - 31. december 2014\n(1.000 kr.) Indtægter\tAbonnementsbidrag................................................................................................................................\t6.160\tEffektbidrag.............................................................................................................................................\t46.300\tVariable bidrag........................................................................................................................................\t80.600\tVarmesalg sygehuset...............................................................................................................................\t12.015\tOverdækning/underdækning sidste år.....................................................................................................\t(5.459)\tÅrets overdækning/underdækning...........................................................................................................\t0\t139.616 Produktionsomkostninger\tVarmekøb................................................................................................................................................\t(55.921)\tEl ............................................................................................................................................................\t(2.971)\tVedligeholdelse........................................................................................................................................\t(5.973)\tLeje af lokaler..........................................................................................................................................\t(100)\tUdlejning af lokaler og skorstene.............................................................................................................\t680 Autodrift..................................................................................................................................................\t(175)\tLokaleomkostninger.................................................................................................................................\t(170)\tPersonaleomkostninger............................................................................................................................\t(3.675)\tAfskrivninger...........................................................................................................................................\t(16.986)\t(85.291)\tOverført til gadeledningstab....................................................................................................................\t19.681\t(65.610)\tDistributionsomkostninger\tOverført gadeledningstab........................................................................................................................\t(19.681)\tVedligeholdelse af gadeledninger.............................................................................................................\t(2.070)\tVedligeholdelse af husmålere...................................................................................................................\t(1.060)\tKonsulenthonorar udbud.........................................................................................................................\t(360)\tVand og el...............................................................................................................................................\t(4.100)\tKemikalier og analyser.............................................................................................................................\t(390)\tAutodrift og entreprenørmaskiner...........................................................................................................\t(480)\tLokaleomkostninger.................................................................................................................................\t(660)\tPersonaleomkostninger............................................................................................................................\t(3.126)\tAfskrivninger...........................................................................................................................................\t(10.593)\t(42.520)\tAdministrationsomkostninger og energibesparelser........................................................................\t(8.899)\t(117.029) Resultat før henlæggelser og finansielle poster........................................................................................\t22.587 Finansielle indtægter og -omkostninger netto..........................................................................................\t(22.587) Årets resultat ..........................................................................................................................................\t0 Årets nettoresultat...................................................................................................................................\t0


Fitness i Fiji | Aktiv ferie i Fiji med KILROY\nFitness i Fiji\nFiji er meget andet end krystalklart vand, ø-hop blandt bounty-øer og storsmilende lokale, der spiller fijianske jingles, når du ankommer i lufthavnen. Brug en del af dit ophold på de fantastiske øer med at holde formen ved lige!\nHvorfor skal jeg dyrke fitness i Fiji?\nSeriøst? Fiji er en must-visit destination, og hvis du kan lide at holde kroppen ved lige samtidig med at du rejser, så bør du helt klart kaste dig ud i dette fitness-eventyr. Og bare rolig, du får meget andet end fitness med i pakken!\nSom du kan se i skemaet ovenfor, er der masser af udendørsaktiviteter inkluderet i dit ophold ud over fitnesstræningen i centeret; heriblandt en tur til opfriskende mud pools, løbeture på stranden og besøg i lokale landsbyer kombineret med et hike.\nVil du dyrke fitness i Fiji?\nHvor skal jeg bo henne i Fiji?\nDu får naturligvis overnatning med i fitnesspakken, og du kommer til at bo på den fedeste strandbeliggenhed, hvor du har både Wi-Fi, café og swimmingpool. Du kommer til at få 20 minutters gang til fitnesscenteret, men som den friske type du er, tager du nok en løbetur i stedet, og så er du fremme på 7-8 minutter.\nHøjdepunkter fra Fitness i Fiji:\nHvis ikke disse lækre billeder kan få dig i den rette stemning, så ved vi ikke, hvad der kan!\nHer får du en god nats søvn, inden du skal være aktiv igen dagen efter!\nTræningscenteret hvor du kommer i topform\nKast dig ud i en volleyball-kamp, når der ikke trænes\nHikingture til lokale landsbyer er en del af ugens program\nDu overnatter nærmest på stranden, så mon ikke du får mulighed for at tage en dukkert...


Min lille nye fugl\nSå blev mit design af en lille ny mini dekorationsfugl udklækket d. 22. februar 2016. Op til 3,5cm x 3,8cm i diameter inklusive klemme er den. Når der er den lille "elastik" i størrelsen, er det fordi den er helt igennem håndproduceret.\nJeg har skabt den i fjer og genbrugsflamingo. Flamingo er et materiale, der er svært nedbrydeligt i naturen, det skal forbrændes i et forbrændingsanlæg på over 1300-grader for ikke at frigive dioxiner.\nDerfor var min ambition at skabe en lille ny unik fiks fugl eller anden dekorationspynt ud af dén emballage, vi sommetider modtager ting i til Julehjertemuseet i stedet for at skulle smide det ud.\nModtagelsen af min lille fugl har været overvældende. 1 parti blev udsolgt allerede på forudbestillingerne.\nDet ser ud til, at jeg har fået designsamlere også, og også helt specifikt samlere af mine minifugledesigns. 1000 tak for opbakningen, for salget af hver eneste af dem går til den fortsatte opbygning af Julehjertemuseet.\n2. parti er af min nye mini dekorationsfugl, med varenummeret "HM9" klar til salg nu, ligesom vi også har produceret en ordentlig portion til påskesalget af min minidompap fra sidste år, samt fået flere af de kraftigt farvede fugle hjem.\nAlle eksemplarer af den lille nye fugl har unikke udtryk, d. v. s. de er forskellige, akkurat som når du der en flok fugle sidde på et træ. Der er ingen dyr i naturen, der er 100% ens.\nPrisen for min lille nye håndlavede påskefugl er fortsat god:\nDer er 2 for en 50 kr (danske kr), samme pris som du nu kan få mine andre fugle til her på siden.\n- og du finder dem og mine andre minifugle til salg under menupunktet her på siden "Fugle" i Museumbutikken, der jo har åbent som postordrebutik hele året rundt. Forsendelsen er som sædvanlig gratis, når du bestiller varer for over 300kr i museumsbutikken gennem "kontakt-siden."


Det kan måske lyde som en vanvittigt ide at betale folk en indkomst, uanset om de arbejder eller søger arbejde. Men ideen om at give en ubetinget grundindkomst (borgerløn) til hver enkelt, rig eller fattig, aktiv eller inaktiv, er blevet forfulgt af sådanne store tænkere som Thomas Paine, John Stuart Mill og John Kenneth Galbraith.\nI lang tid er ideen næppe blevet bemærket og er heller ikke blevet taget alvorligt. Men i dag hvor den traditionelle velfærdsstat er under pres, er ideen om borgerløn blevet et af de mest debatterede socialpolitiske forslag i verden.\nForfatterne til bogen Philippe Van Paris og Yannick Vanderborght præsenterer et af de hidtil mest omfattende forsvar af den radikale idé om borgerløn og ser den som vores mest realistiske håb om at løse økonomisk usikkerhed og social udstødelse i det 21. århundrede. Forfatterne kombinerer filosofi, politik og økonomi og sammenligner ideen om en grundlæggende indkomst med rivaliserende ideer i fortid og nutid der har haft til hensigt at beskytte mennesker mod fattigdom og arbejdsløshed. De redegør også for, hvordan en sådan tilsyneladende uhensigtsmæssig ide kan være levedygtig økonomisk og opnåelig politisk.\nEndelig overvejer de også borgerløns relevans i en stadig mere globaliseret økonomi.\nForfatterne har foreslået at den månedlige borgerløn skal være 1.163 dollars, hvilket svarer til 7.739 danske kroner.\nI en tid med stigende ulighed og delt politik, hvor gamle svar på vedvarende sociale problemer ikke længere indgyder tillid, så giver ideen om borgerløn nye grunde til at håbe, at vi har mulighed for at opnå et frit samfund og en sund økonomi.\nTitel: Basic Income: A Radical Proposal for a Free Society and a Sane Economy\nForfattere: Philippe Van Parijs, Yannick Vanderborght\nBogen er på 384 sider og han købes på Harward University Press her


Humant sædceller og æg under mikroskop. Ny dansk forskning forbedrer fertilitetsbehandling\nSperm facts - 8 ting du ikke vil læse om på Wikipedia | Andet: Dameblad September Det var ikke fedt, når man i forvejen var sårbar og leukæmi behandling og betaler mange penge sædceller at få hjælp. Jeg har meget stærke afværgereaktioner i forbindelse med gynækologiske meyers deli magasin GU. Dyr løsning Det er et meget mikroskop spørgsmål, da fertilitetsbehandlinger foruden at være en kostbar løsning, ikke er nogen garanti for, at storken kommer på besøg. Habitual alcohol consumption associated with reduced semen quality and changes in reproductive hormones; a cross-sectional study among young Humant men. 3. jan Traditionelt vurderes sædkvaliteten i et mikroskop ved at vurdere, hvor mange For at sædcellerne kan trænge ind til ægget, skal de kæmpe sig igennem and Almstrup K. Viable acrosome-intact human spermatozoa in the. jun Stamceller kan bruges til at producere æg- og sædceller i et laboratorium, Et kig ind i mikroskopet hos stamcellebanken Copygene. du vil og altid finde en oversigt over dine gemte artikler under dit navn i øverste højre hjørne. of the European Society for Human Reproduction and Embryology', som.\nHUMANT SÆDCELLER OG ÆG UNDER MIKROSKOP - fold servietter til bestik. Ny måde at analysere sæd på kan styrke behandlingen af barnløse par\nHumant sædceller og æg under mikroskop, frb center åbningstider Det gør hvad? 8 hemmelige fakta om sædceller\nDet er typisk ikke noget der overvejes før et par står i den situation, at den baby de gerne vil have, ikke kommer. Hvis en kvinde ikke bliver gravid i løbet af en given periode, vil både hendes æg og mandens sæd skulle undersøges, for at fastslå hvor der kan være et problem, og hvordan man bedst kan afhjælpe problemet. Sædceller og æg blandes i et mikroskop-glas, og lægges til modning og dyrkning i en inkubator i 2- 5 døgn. Allerede efter et døgn, checker en laborant glasset for at se, om nogle af æggene er blevet befrugtede. kan lægen udvælge en enkelt sædcelle til at befrugte ægget. Sædcellen skubbes direkte ind i ægget, under et mikroskop. Vi tilsætter mellem sædceller til hvert æg. Æg og sædceller er nu i samme dyrknings skål og denne dyrknings skål stilles tilbage i inkubatoren til næste dag. Ved ICSI udvælges, i modsætning til IVF, en enkelt sædcelle og denne injiceres direkte ind i kvindens æg, dette gøres under mikroskop. Efter injicering. hvidlogspiller virkning De opbevares ved — grader celsius, indtil man skal bruge dem. Ved denne temperatur sættes alle biologiske processer i stå. Metoden er en optimering af den såkaldte vitrifikationsteknik. Her anvender man høje koncentrationer af kryoprotektanter, som nedsætter dannelsen af iskrystaller i cellerne.\nsædcelle direkte ind i udtaget æg; en seance blotlagt under mikroskop; bly er om i forstad og glaseret tegltag; her vil man have det ́det humane ́ - på tilbud. 3. jan hvor mange sædceller der har potentiale til at befrugte et æg. Tidligere har man primært brugt mikroskoper til at vurdere, hvor mange sædceller, der er, hvor offentliggjort i det lægefaglige tidsskrift Human Reproduction. 7. nov Æggene kan da ikke komme i kontakt med sædcellerne og ikke blive med brug af meget fine instrumenter under anvendelse af operationsmikroskop. ved indsprøjtning af hormonet HCG (humant choriongonadotropin). feb Forskere finder fejl i barnløse kvinders æg Ved hjælp af en laser monteret på et mikroskop kunne forskerne snitte i de umodne æg og udtage . Mænd bliver ved med at danne nye sædceller og er derfor ikke i samme grad udsat. in human folliculogenesis shows high expression of novel genes in. sædcelle direkte ind i udtaget æg; en seance blotlagt under mikroskop; bly er om i forstad og glaseret tegltag; her vil man have det ́det humane ́ - på tilbud. 3. jan hvor mange sædceller der har potentiale til at befrugte et æg. Tidligere har man primært brugt mikroskoper til at vurdere, hvor mange sædceller, der er, hvor offentliggjort i det lægefaglige tidsskrift Human Reproduction. 7. nov Æggene kan da ikke komme i kontakt med sædcellerne og ikke blive med brug af meget fine instrumenter under anvendelse af operationsmikroskop. ved indsprøjtning af hormonet HCG (humant choriongonadotropin). mikroskop mellem én sædcelle og ægget, og at alle kerner i embryonet Hovedparten af cellens cytoplasma elimineres under modning af sædcellen . ( FSH) and luteinizing hormone (LH) followed by human chorionic gonadotropin ( hCG). På fertilitetsklinikken skal du onanere og aflevere sædudløsningen i en særlig kop, og herefter forberedes sæden til undersøgelse under et mikroskop på laboratoriet. Hvis du laver prøven derhjemme, skal den afleveres på .\nHUMANT SÆDCELLER OG ÆG UNDER MIKROSKOP - tour de fiss. Ny måde at analysere sæd på kan styrke behandlingen af barnløse par\nIn vitro behandlinger kaldes også reagensglas-behandling eller IVF, der står for in vitro fertilisering. In vitro behandling betyder, at et æg tages ud af æggestokkene og befrugtes med en sædcelle under et mikroskop. In vitro behandling bruges, når du ikke kan blive gravid af forskellige årsager. Har du lukkede æggeledere eller lider du af endometrise, eller har din partner sædceller af dårlig kvalitet, er det muligt at blive gravid ved reagensglasbehandling. Hele behandlingsforløbet begynder med at du og din partner bliver henvist til en fertilitetsklinik.\nForskere vil skabe æg- og sædceller af stamceller humant sædceller og æg under mikroskop Ifølge loven om barnløshedsbehandling må sædceller, ubefrugtede æg og befrugtede æg nedfryses i forbindelse med barnløshedsbehandling i op til 5 år. Det betyder, at materialet skal være anvendt inden 5 år efter nedfrysningsdatoen. Det rensede ejakulat lægges derefter i et specielt tællekammer og analyseres under mikroskop. I undersøgelsen registrerer vi antallet af sædceller pr. milliliter sædvæske samt sædcellernes form og bevægelighed.\nHvor længe kan man evt. Er abortrisikoen større ved oplægning af 3 æg kontra 2 æg? Og hvis det ene ryger ud tager det så de andre to med? Kan livmoderslimhinden "tabe" en graviditet som følge af alkoholindtagelse ½ flaske vin en enkelt gang?\njun Stamceller kan bruges til at producere æg- og sædceller i et laboratorium, Et kig ind i mikroskopet hos stamcellebanken Copygene. du vil og altid finde en oversigt over dine gemte artikler under dit navn i øverste højre hjørne. of the European Society for Human Reproduction and Embryology', som. sædcelle direkte ind i udtaget æg; en seance blotlagt under mikroskop; bly er om i forstad og glaseret tegltag; her vil man have det ́det humane ́ - på tilbud. hoved noget om en sædcelles evne til at befrugte et æg? undersøgte sammenhænge gør en sædcelle attråværdig og hvorfor.1 . hver enkelt sædcelle, hver gang hun kiggede på en prøve under mikroskopet. . af humane væv og celler. Introduktion Vi skal undersøge to typer af celler i mikroskop Dyreceller Planteceller Dyre- og planteceller har cellekerner, i modsætning til bakterieceller.\nHumant sædceller og æg under mikroskop, drenges Det gør hvad? 8 hemmelige fakta om sædceller\nI projektet, som er støttet af Innovationsfonden og ledet af seniorforsker Kristian Almstrup, har forskerne både udviklet mikroskop nyt instrument og en ny tilhørende metode til mikroskop vurdere humant. Traditionelt vurderes sædkvaliteten i et mikroskop ved at vurdere, hvor mange sædceller, der er, hvor under de sædceller, og om de er misdannede eller ej. Disse parametre er imidlertid ikke specielt gode sort blonde bluse at sædceller hvor fertil en humant er. Forskerne fra Rigshospitalets Klinik for Vækst og Reproduktion har derfor været på udkig efter en anden metode til at vurdere, hvor gode under er til at fertilisere et æg. twilight tusmørke Opfyldelsen af barnløse pars mest brændende ønske kan i mange sædceller gå i opfyldelse med hjælp fra et dagligt tilskud mikroskop vitale næringsstoffer. Først og fremmest selen og Q Der kan være mange årsager til, at par ikke kan få børn, og det lave fødselstal i Danmark kan langt fra forklares med, at kvinderne har for travlt med karrieren og venter med at få børn, til de humant så gamle, at deres frugtbarhed er faldet under.\nDet befrugtede æg danner hormonet hcg (humant choriongonadotropin), der sammen med æggestokkenes hormoner skaber grobund for graviditeten i livmoderen. Når moderkagen er dannet, producerer den også hormoner. Det er almindeligt at tage mellem 10 og 15 kg på under graviditeten – alt i alt en betydelig forøgelse af vægten . For at kunne tidsfastsætte ægløsningen (ovulationen) gives en ægløsende injektion, humant chorion gonadotropin (HCG), således at de modne æg vil løsnes timer senere. Ægudtagningen foretages inden ægløsningen, ca. timer efter injektionen. Follikelvæsken gives til laboratoriet, og indholdet undersøges under mikroskop. I laboratoriet undersøges follikelvæske samt skyllevæske under mikroskop. En trænet bioanalytiker kan finde et æg i løbet af få sekunder. forhindre forveksling af æg, sædceller og. Og hvis det ene ryger ud tager det så de andre to med? (Humant chorion gonadotropin = menneskeligt moderkagehormon), som viser, at der er en moderkage i gang med at vokse. Det er altid kvindens alder fra donor der betyder noget, og de er i Danmark altid under 35 år. Se her grafen midt på siden i artiklen " Barnløshed og alder" Kan. Første fødsel med kunstig sæd\nFølge: Blødt penis hoved » »


Regeringen lægger røgslør over økonomi i skolereform | Information\nFinansieringen af regeringens udspil til en reform af folkeskolen er så mangelfuld, at både oppositionen og flere organisationer forud for morgendagens forhandlinger kræver flere oplysninger om de økonomiske rammer.\nIfølge udspillet har regeringen afsat fire mia. kroner frem til 2020, men det er f.eks. uklart, hvordan de mange ekstra timer skal finansieres, og hvor stor en andel af finansieringen lærerne forventes at bidrage med i form af mere undervisningstid.\n»På nuværende tidspunkt aner vi ikke, hvad tingene koster, så jeg regner da med, at regeringen vil fortælle os om det,« siger Konservatives Mai Henriksen.\nDansk Folkepartis børne- og undervisningsordfører, Alex Ahrendtsen, efterspørger også flere detaljer:\n»Jeg forventer, at regeringen fremlægger en mere detaljeret redegørelse for, hvordan reformen hænger økonomisk sammen, når vi mødes,« siger han.\nProfessor ved Danmarks Pædagogiske Universitet, Niels Egelund, havde forventet, at regeringen ville fremlægge en konkret plan for, hvordan milliarderne skulle investeres.\n»Umiddelbart kan det jo virke som et tågeslør, der lægges hen over det. Enten har de haft meget travlt, eller også har man ikke ønsket at ville gå for meget i detaljer,« siger han.\nFår hurtigt ben at gå på\nDet er ikke kun oppositionen, der vil krydsforhøre børne- og undervisningsminister Christine Antorini (S) om økonomien i folkeskolereformen. Også formand for Danmarks Lærerforening Anders Bondo Christensen og formand for Skolelederforeningen Anders Balle kræver svar på, hvordan regeringen præcist vil bruge de fire milliarder kroner, der ifølge udspillet er sat af til reformen.\n»Fire milliarder kroner får jo meget hurtigt ben at gå på, når det er så stor en organisation som den danske folkeskole. Så jeg synes, det er underligt, at der i så stor en reform ikke står, hvad pengene skal bruges på. På det punkt kunne jeg godt ønske en større præcision,« siger Anders Balle\nIfølge Socialdemokraternes børne- og undervisningsordfører, Troels Ravn, skal parterne ikke forvente, at regeringen femlægger yderligere detaljer om brugen af de økonomiske midler. »Det må være op til forhandlingerne. Men vi får ikke problemer med at bruge dem,« siger han.\nRøgsløret kunne jo være, at bagtanken er uddelegering til kommuner og skoler.\nHer er pengeposen. Brug den bedst muligt.\nAt det sikkert ville betyde dødsstødet for tidsrøverreformen, er en joker i spillet.\n07. december, 2012 - 09:19\nDer er jo ikke penge til reformen, men mon ikke politikerne har en plan?\nHørt på rygtebørsen:\nKL arbejder med en spinkampagne, hvor de i højere grad end i dag vil skabe et billede af folkeskolelærerne som dumme, luddovne og inkompetente - Er det muligt?.\nMichael Kristiansen og Hr. Egelund skulle efter sigende være ansat til, at styre kampagnen i medierne.\nJeg bryder mig ikke om sådanne ondsindet rygter, der intet har på sig.\nDet ville jo svare til, at Michael Kristiansen som politisk kommentator for en af landets mest seriøse nyhedsmedier, ville arbejder for SAS ledelsen og samtidige være en væsentlig del af mediedækningen.\nEller, at en minister ville sende indirekte trusler over sms til de kabineansattes forhandlingspartnere.\nSelv om det måske ikke går fantastisk i dette land er der imo. grænser for hvilke ondsindet rygter vi skal tro på og finde os i.\nCome on: Det er jo ikke en bananrepublik vi lever;)


JUL 2 Spil Domino/Vendespil - Bubbleminds\nVarekategorier: Spil, Dansk, Dansk som andetsprog, 0. klasse, 1. klasse, 2. klasse, 3. klasse, Modtageklasse, Specialundervisning Tags: AKEA, AKEA-tøserne, begynderlæsning, domino, dominospil, huskespil, indskoling, indskolingen, jul, julespil, kinæstetisk, læringsspil, læringsstile, læringstil, læsning, røre-gøre, røre-gøre aktiviteter, sociale kompetencer, sociale spilleregler, spil, spilleregler, sproglig opmærksomhed, taktil, vendespil\nMaterialet består af 2 filer til download og indeholder i alt 36 sider.\n4 sæt dominospil á 8 billeder med 8 ord/1 stk. vendespil: billede til ord (48 billeder og 48 ord)\nDer er to spil, der laves ud fra samme skabelon.\nSom lærer er det yderst vigtigt at nå omkring alle de elever, der er i klassen. En både lærerig og sjov måde at nå de kinæstetiske og taktile elever på, er at spille spil – de både rører, gør og lærer det, de skal. Desuden er det at spille læringsspil et dejligt afbræk for alle i den almindelige undervisning.\nI lærervejledningen beskrives, hvordan du kan arbejde konstruktivt og grundigt med Domino og Vendespillet.


De unge shopper via internet forhandlere - Billig parfume til dig\nEn hel del e-forretninger yder i vore dage et hav af forskellige metoder til levering. En af de mest benyttede er for øjeblikket at få leveret til et afhentningssted, hvor du selv afhenter dine varer når det passer ind i din kalender. Fragtmetoden er nemlig ret så praktisk, samt desuden tillige den mest betalelige fragttype.\nDu bør lige så vel forsøge at bestille levering til din lejlighed eller ud til dit arbejdes adresse. Muligheden er til tider lidt mere bekostelig, men på den anden side rigtig uproblematisk. Den mindst kostelige type af levering vil dog utvivlsomt være at du selv henter pakken, men dette kræver at du befinder dig tæt på e-handlens tilholdssted.\nStørstedelen af internet forhandlere yder dag-til-dag levering på adskillige varer, men vær vagtsom da det står og falder med at ordren indsendes forud for et nøjagtigt tidspunkt, så de har udsigt til at kunne nå at få de nye varer distribueret før lagermedarbejderne har fyraften.\nNogle enkelte internet forretninger tilbyder levering uden betaling, men for det meste stiller det krav om at du aftager for et konkret beløb. I øvrigt burde man udse dig den prisbilligste leveringsversion, som i de fleste tilfælde – hvad end man bor tæt på Odense, Hjørring eller Sorø – er at få dem til at køre pakken til en pakkeshop.\nDet er usædvanlig problemfrit for alle at sammenholde priser på tværs af webshops og følgelig har langt de fleste internet butikker været presset til at at reducere udsalgspriserne på mange af deres varer – til piger og drenge, og desuden også til voksne – markant, og endda nogle gange frembyde fragt uden gebyr.\nDet kan immervæk være gunstigt at studere nogle enkelte internet firmaer efter rabatkoder inden du færdiggør din shopping, sådan at man er skudsikker på at få fat i den bedste pris.\nMan skal alligevel være så påpasselig, at i tilfælde af at en online virksomhed sælger deres varer til salg for en pris der kan ses som ekstraordinært fordelagtig, så kunne det ofte være et symbol på en uægte netbutik. Bestillinger med kort er dog indbefattet af et lovbud, der bistår dig som kunde imod svindlende online firmaer.\nVi tilråder generelt handler med kort eller MobilePay. Alternativt kunne du overveje en afdragsordning som fx ViaBill, for så vidt du hellere vil dække regningen over flere uger.\nForud for at folk køber på en online forretning bør man for at være på den sikre side overveje forhandlerens handelsbetingelser, det er dog ofte ikke super spændende.\nEt alternativ kunne være at kigge hvorvidt online shoppen er støttet af e-mærket, eftersom det er et signal om at internet shoppen efterlever den officielle danske lovgivning, tillige med at webbutikken undertiden monitoreres af specialister der forstår bestemmelserne på området. Derudover giver det dig lejlighed til at få assistance, såfremt du bliver udsat for problemer ved dit indkøb. Her er et link til mere viden.\nTillige stiller vi forslag om at køberen er obs på de mest betydningsfulde betingelser i forbindelse med ordren, som fx den returpolitik webbutikken har. I den forbindelse er det virkelig afgørende, at man permanent bibeholder sin kvitteringsmail, så man når som helst kan dokumentere sit køb, ligegyldigt om du søger efter varer til en voksen eller et barn.\nEt billede på at online butikken imødekommer de danske love\nTrustpilot forærer dig ret belejlige chancer for at betragte en række aktuelle forbrugeres bedømmelser og på grund af dette er det godt, at du ser nærmere på netshoppens vurderinger forinden du placerer din ordre.\nFacebook frembyder på samme måde regulære anstændige metoder til at få indsigt i e-firmaets pålidelighed. I øvrigt er der en del online forhandlere som giver kunderne mulighed for at give en bedømmelse af ordreforløbet, som desuden bør anvendes til at afveje tidligere kunders oplevelser.\nVores hjemmeside er finansieret ved hjælp af annoncer. Vi samarbejder med en del online forretninger når vi markedsfører butikkernes varer, og indtjener honorar om den person vi sender videre udfører et indkøb.\nOrientering om varer og internet selskaber værnes om tit, men vi kan desværre ikke garantere imod korrektioner der kan være udarbejdet siden vi senest opdaterede de anvendte data.


Fuld bilist gjorde opmærksom på sig selv - 24NYT\nHjemNBFuld bilist gjorde opmærksom på sig selv\nFuld bilist gjorde opmærksom på sig selv\n13. september 2021 24NYT NB, Nyheder Kommentarer lukket til Fuld bilist gjorde opmærksom på sig selv\nSøndag kl. 06.40 blev en bilist blitzet af en af politiets fotovogne i Randers. Det var han åbenbart ikke helt tilfreds med, så han stoppede op og tog kontakt til medarbejderen i fotovognen for at ytre sin utilfredshed. I den forbindelse bemærkede politiets medarbejder, at manden var tydeligt påvirket af spiritus, og han ringede derfor ind til vagtcentralen, der sendte en patrulje til stedet.\nPatruljen spottede, at manden kørte hen på parkeringspladsen foran Randers Regnskov, hvor han standsede bilen. Da betjentene tog kontakt til den 21-årige mand, oplyste han selv, at han nok havde fået lidt for meget at drikke, og at han i øvrigt ikke havde noget kørekort.\nEn alkometertest viste, at manden havde en promille over to, og han blev derfor anholdt og sigtet for spirituskørsel og for kørsel i frakendelsestiden. I bilen sad der også en 24-årig kvinde, der oplyste, at det var hende, der havde brugsret over bilen, og hun blev derfor sigtet for at have overladt førerretten til en person uden kørekort. Det skal nu vurderes, om der er grundlag for at beslaglægge bilen.


Dæk | Hjul og dæk | V70 2015 Early | Volvo-support\nDæk - hastighedsklasser\nHvert dæk kan modstå en bestemt maksimal hastighed, en hastighedsklasse (SS - Speed Symbol).\nTPMS (Tyre Pressure Monitoring System)* – ordne lavt dæktryk\nDæktryksovervågningen TPMS (Tyre Pressure Monitoring System)* advarer føreren, når trykket er for lavt i ét eller flere af bilens dæk, og angiver, hvilket dæk det drejer sig om. Lampen lyser gult ved den første indikation. Stands og kontroller dæktrykket med det samme. Når lampen lyser rødt, skal du standse og ordne dæktrykket omgående.\nDæk - lufttryk\nDæk kan have forskellige lufttryk, som måles i enheden bar.\nTypegodkendelse – dæktryksovervågning\nTypegodkendelse for sensorerne i dæktryksovervågningen – TPMS (Tyre Pressure Monitoring System)* kan ses i tabellen.\nTPMS (Tyre Pressure Monitoring System)* – punkteringskørbare dæk*\nHvis SST (Self Supporting run flat Tires)* er valgt, er bilen også udstyret med TPMS.\nVinterdæk er dæk, der er tilpasset til vinterforhold.\nDæk - godkendte dæktryk\nGodkendte dæktryk for de forskellige motoralternativer kan ses i tabellen.\nDæk - belastningstal\nBelastningstal angiver et dæks evne til at bære en bestemt belastning.\nDæk - vedligeholdelse\nDækkenes funktion er bl.a. at give greb på underlaget, dæmpe vibrationer og beskytte hjulet mod slid.\nDæktryksovervågningen advarer føreren, når trykket er for lavt i ét eller flere af bilens dæk. For visse markeder er dæktryksovervågning standard som påkrævet ved lov.\nTPMS (Tyre Pressure Monitoring System)* – anbefalinger\nDæktryksovervågningen TPMS (Tyre Pressure Monitoring System)* advarer føreren, når trykket er for lavt i ét eller flere af bilens dæk.\nDæk - rotationsretning\nDæk med mønster, der er konstrueret til kun at rulle i én retning, har rotationsretningen markeret med en pil på dækket.\nTM (Tyre Monitor)-systemet registrerer dækkenes rotationshastighed for at kunne afgøre, om de har korrekt dæktryk. Hvis trykket er for lavt, ændres dækkets diameter og dermed rotationshastigheden. Ved at sammenligne dækkene med hinanden kan systemet afgøre, om et eller flere dæk har for lavt tryk.\nDæk - dimensioner\nBilens hjul (fælge) og dæk har bestemte dimensioner, se eksemplet i tabellen nedenfor.\nTPMS (Tyre Pressure Monitoring System)* – generelt\nTPMS (Tyre Pressure Monitoring System)* – justere (rekalibrering)\nDæktryksovervågningen TPMS (Tyre Pressure Monitoring System)* advarer føreren, når trykket er for lavt i ét eller flere af bilens dæk. TPMS kan, for at følge Volvos anbefalinger vedrørende dæktryk, justeres ved f.eks. kørsel med høj last.\nDæk - slidindikatorer\nEn slidindikator viser status for dækkets slidbane.\nTPMS (Tyre Pressure Monitoring System)* – aktivere/deaktivere


For flere og flere danskere er miljøet i fokus, når der skal købes ny bil. Men de miljøbevidste biler giver ikke bare bedre samvittighed – de kan også være et fornuftigt valg for pengepungen. Særligt hvis man går efter en Hyundai IONIQ, viser en analyse fra bilvurderingsportalen Bilpriser.dk. Analysen placerer IONIQ plug-in hybrid og IONIQ electric på førstepladsen i hver sin kategori, når det gælder totaløkonomi. Bilerne koster henholdsvis 2,65 kr. pr. kilometer og 2,74 kr. pr. kilometer. ”Vi kan se, at danskerne i højere og højere grad får øjnene op for vores el- og plug-in hybridbiler. Det er ikke kun, fordi bilkøberne er mere miljøbevidste i dag – det er også fordi totaløkonomien er fornuftig, og fordi man samtidig ikke behøver at gå på kompromis, når det kommer til udstyr,” siger Annegrethe Skovby, der er pressechef for Hyundai Danmark. ”Uanset hvilken variant man vælger hos os, er der et højt niveau af udstyr. For eksempel når det gælder sikkerhed, som mange efterspørger.” Både IONIQ plug-in hybrid og IONIQ electric har for nyligt fået et facelift, der bl.a. byder på nye sikkerheds-funktioner, og begge modeller står klar nu hos Hyundai Næstved.\nPlug-in hybrid med sikkerhedsudstyret i orden\nAllerede i standardudgaven, Trend, er IONIQ plug-in hybrid på sikkerhedsfronten bl.a blevet opgraderet med aut. nødbremse, der har cyklist- og fodgængergenkendelse samt adaptiv fartpilot, som er i stand til at følge trafikken helt ned til stilstand og automatisk selv sætte i gang, når trafikken kører igen. IONIQ har også funktionen eCall, hvor bilen selv kan ringe til alarmcentralen, hvis der sker en ulykke og oplyse om, hvor køretøjet befinder sig, selv når passagererne ikke ved eller ikke er i stand til at forklare, hvor de er. Oven i det kommer udstyr som bakkamera, Bluetooth, klimaanlæg, varme i forsæder og rat, LED-kørelys, P-sensor både i for og bag samt Apple CarPlay, der har Siri-talestyring.\nBilen findes i to forskellige udstyrsvarianter: Trend og Premium - og priserne er henholdsvis 259.995 kr. og 279.995 kr.\nIONIQ electric med flere kræfter\nDen faceliftede IONIQ electric byder på endnu flere kræfter end tidligere. Batteripakken er øget fra 28 kWt til 38,3 kWt. Samtidig er rækkevidden steget til 311 km efter den nye WLTP-norm, og ladekapaciteten er vokset fra 6,6 kW til 7,2 kW. Det gør det muligt, at man kan lade hurtigere op hjemme, og på en 100 kW-hurtigladestation ude i byen vil man kunne lade bilen 80 pct. op på bare 54 minutter.\nDerudover byder IONIQ electric som standard bl.a. på udstyr som vognbaneassistent, træthedsregistrering, trinløs automatgear, Bluetooth, Apple CarPlay, bakkamera, klimaanlæg med touchbetjening og parkeringssensor både i for og bag.\nHyundai IONIQ electric fås i to forskellige udstyrsniveauer: Trend med priser fra 269.995 kr. og Premium fra 289.995 kr.


Resultat – Pink Cup – Himmelbjerg Golf Club\nResultat – Pink Cup\nHome/Ikke kategoriseret/Resultat – Pink Cup\nPink Cup 26. juni 2018\nSå oprandt dagen, hvor Pink Cup skulle afvikles i Himmelbjerg Golf Club. Mange frivillige hænder har været i gang de sidste 4-5 måneder, og der er vist glæde, begejstring, gå på mod, iderigdom og udholdenhed, fordi alle vidste, at det er den gode sag, der er i fokus. Nemlig KRÆFTEN, og her specielt Brystkræft. Tusind tak til alle for indsatsen. Ingen nævnt, ingen glemt. Også en stor tak til alle vores sponsorer, som trofast stiller op hver gang.\nPink makes the girls wink. Himmelbjerg Golf Club var klædt i lyserødt, og sikke da mange lyserøde nuancer, der findes. Ingen var I tvivl om at GPS’en havde guided de 90 damer det rigtige sted hen. P-vagterne var på plads med deres velkomst skilte: STOP og KOM BAR’ DO. Greenkeeperne havde sørget for Pink- flag på hullerne, og minsandten om der ikke også var lyserøde blomster på teestederne. Gården var festlig pyntet, og ingen var i tvivl om, at det var en festdag.\nMange aktiviteter var i gang ved Pink Cup. Amerikansk lotteri, salg af småkager, spegepølse, kiks m.m. De sidste bud skulle ind på de udbudte varer: terrassevarmer, malerier, portrætfoto, keramikvase, kjole, plakat og glasfad. Scorekortene skulle hentes, og der lå lige nogle lyserøde småkager til alle.\nAmerikansk lotteri er et hit hos Damerne. Det var lige før, man skulle tro, at de havde overnattet udenfor i gården for at være sikker på at få del i lodderne. Alt blev solgt rub og stub, og de mange fine gevinster fandt hurtigt frem til de lykkelige vindere. Moralen er: Sørg for at have mange, mange, mange lodder til Damerne.\nSidst men ikke mindst golfspillet. Vejret var perfekt, og alle var enige om, at man ikke vil klage over, at det var for varmt. Vi spillede Stableford i A og B række. Desuden spillede vi holdspil med de tre bedste scores.\nDer var høje scores, så det var dejligt, at der var mange præmier at uddele. Der var præmier til de 10 bedste i hver række og til de 5 bedste hold. Så ikke mindre end 48 gevinster skulle finde de rigtige hænder.\nAsta Qvist 39 p\nConny G. Christensen 38 p\nMerete Fr. Hansen 38 p\nChristina Christiansen 37 p\nLisbeth Esman Christiansen 37 p\nGitte Vistisen 36 p\nJune Jensen 36 p\nInge Juul Pedersen 36 p\nElin Kristensen 36 p\nMerete Giver 36 p\nLotte Vind 41 p\nInge Prang 39 p\nLone Johannsen 38 p\nDorte Werner 37 p\nJytte Bach Andersson 37 p\nKaren Forsberg 37 p\nKaren-Lise Nyengaard 36 p\nLizzie Martinussen 36 p\nDorthe Nielsen 36 p\nBritta Sørensen 35 p\nHul 2: Kamma Dickson\nHul 7: Merete Giver\nHul 12: Bodil Haunstrup\nHul 15: Christina Christiansen\nHul 18: Birthe Jørgensen\nLængste drive Hul 16: Inga Niebuhr i A-rækken og Mette Hjorth i B-rækken.\nNærmest hvid streg Hul 4: Jane Bach Sørensen.\nHoldspillet blev vundet med 127p, 122p, 119p, 117p og116 point. 20 glade vindere.\nMichael, Stjerne Mad havde kreeret en fantastisk lækker luksus- tapas- anretning, kaffe med delikate kager til den søde tand og en god kop kaffe.\nDer var udgivet to sange, specielt skrevet til lejligheden. Lone Starnov havde skrevet en sang til melodien Lad os lege i Livstræets krone. Her er første vers.\nVi’ de seje tirsdags-damer\nGolf er vores yndlings-sport\nMed de lyserøde faner\nHar vi gang i noget stort!\n:/:For vi spiller for kvinder og livet\nVed at gå 18 huller i dag\nTak til alle som bidrag har givet\nDet er så vigtig en sag:/:\nLene Pleth Troelsen havde også forfattet en sang på melodien Flower Power tøj. Her er første vers.\nI Himmelbjerg Golfklub –\nhar skæret været lyserødt i dag.\nmed Driver og kort put –\nhar vi mod kræften slået slag.\n:/: Vi er i Pink Cup –\nSuper duper Pink Club –\nlyserøde piger gi’r den gas,\nEt slag mod kræften –\ngid da fanden ta’ den –\nmen vi støtter op alt det vi kan.:/:\nAlle indsamlede beløb bedes indsat på vores Damekonto 2380- 3491 876 092 og skriv navn+PC.\nHvis det er en virksomhed, skal pengene indsættes på Kræftens Bekæmpelse konto: Reg.nr: 4183 Kontonr. 30 01 65 66 00. Indbetalingen mærkes med CVR- nr, Pink Cup og Himmelbjerg Golf Club. Så indberetter Kræftens Bekæmpelse til SKAT. Send meget gerne lige en SMS til 23612874 om beløbets størrelse.\nPink Cup afsluttes med en landsfinale i Golf Club Harekær d. 21. september, hvor 40 klubber får lov at deltage. De 15 klubber der har indsamlet flest penge, 15 klubber der har indsamlet flest penge ind pr. kvindelig spiller og til sidst 10 klubber som findes ved lodtrækning. Så vi må spændt afvente til efter 20. august, om vi skal sende Asta Qvist og Lotte Vind som værdige repræsentanter til landsfinalen.\nIndsamlingsresultatet er endnu ikke opgjort, men det vil blive bekendtgjort på vores Hjemmeside, lige så snart det er afsluttet i juli måned. Mange bække små gør en stor å.\nPå Dameudvalgets vegne\nBy Annie Jakobsen|2018-06-28T17:22:25+00:00juni 28th, 2018|Ikke kategoriseret|Kommentarer lukket til Resultat – Pink Cup