Flytte med hunde: Sådan introducerer du din pup til dit nye hjem\nGør disse hundevenlige deviled æg til din pup\nTo-legged RooRoo finder kærlighed med en Matchmaker\nMød Stanley Bulldog, en Anti-Bullying Advocate med en Cleft Lip\n10 Sjove fakta om hundene i Japan\nÅh, den amerikanske drøm: hjem ejerskab. Du har valgt det perfekte familiehjem i forstæderne. Den hvide picket hegn, den store indhegnet gård til spil, og den smukke have til blomster og veggies er alle inkluderet. Du, din partner og børnene har besøgt hjemmet mange gange før du flyttede ind. Du har sørget for, at gulvtæppet og maling er de rigtige farver, mesterskabet er stort nok (hvilket det aldrig er), og børnene har valgt deres soveværelser. Hvad angår hunden - vent et øjeblik. Har hunden nogensinde været i det nye hjem for at tjekke det ud? Har hunden haft mulighed for at vælge hans yndlingsværelse? Flytning med hunde er spændende - men det kan også blive en katastrofe.\nForbløffende, som dyre kommunikations professionel, bliver jeg regelmæssigt blevet hørt om dette nøjagtige scenario. Det er nemt at blive fanget i al spænding og stress ved at flytte til en ny bolig. Du har involveret hele familien i processen, men du har aldrig overvejet, hvilken indflydelse bevæget og det nye hjem vil have på din hund familiemedlem. Fra min erfaring, hvis vi er spændte og stressede, er hunden også begejstret og stresset.\nDette fører ofte til et ikke-så godt første besøg i hjemmet. Din hund skal også vænne sig til de nye omgivelser og finde sig rundt i gården. Der er mange nye dufte, nye områder at undersøge og en ny baggård at udforske. Dette kan være meget spændende for din hund, men også meget stressende, da hans omgivelser ændrer sig. At flytte med hunde kan stresse mig. Det er almindeligt, at territoriel mærkning finder sted, for at din hund kan grave i gården nær hegnet, for at porte skal stå åben af movers - listen fortsætter.\nGiv din hund en rundvisning i det nye hus\nFor at undgå eller i det mindste minimere de skadelige virkninger af et flyt til et nyt hjem på din hund, skal du medtage din hund så tidligt som muligt i processen. Før du går ind, gå med din hund i snor gennem hvert værelse i huset. Tilbring dedikeret tid med ham for at få ham til at føle sig komfortabel i de nye omgivelser.\nLæg din hunds yndlings tæppe eller hundeseng ned i stuen hvor han sover hver nat. Bed ham om at lyve i området, og giv ham en særlig godbid. Vælg et dedikeret område, hvor han vil modtage sine måltider, og læg en lille skål med mad og vand i dette område. Tjek for eventuelle områder, der kan være en sikkerhedsrisiko for din hund, såsom kældertrapper, kravlepladser og hjælpeværelser. Sørg for at disse områder kan blokeres og sikres, så din hund ikke kan få adgang uden dit tilsyn.\nHvis din hund ikke har været udsat for træ eller klinkegulv, og du har disse i dit nye hjem, husk at de kan være glat til ham, indtil han bliver vant til dem. Sørg for, at din hund er opmærksom på disse områder og ved at køre det nemt, når du løber eller spiller på disse overflader. Den sidste ting du har brug for på din flytende dag eller en hvilken som helst dag for den sags skyld er en tur til akuttehospitalet.\nNu ramte værftet med din hund - og noter plantene\nSørg for at gå din hund rundt om gården og hegnet. Det er en god tid for ham at lugte området, markere det og blive komfortabel. Det er også tid til at kontrollere portene for at sikre, at de lukker og låser korrekt. Inspicer hegnet for at se, om der er huller, hvor din hund kunne flygte. Sørg for, at han ikke har adgang til giftige planter (for eksempel engelsk holly, engelsk ivy, lantana, foxglove, daylilies, løg, azaleaer og rhododendroner) i haven eller gården. (Se denne omfattende liste over planter, der er giftige og ikke-giftige for hunde. Besøg også ASPCAs liste over giftige og giftige planter.)\nFind ud af om dine nye naboer har hunde\nIntroducer dig til din naboer og spørge om, hvorvidt de har hunde i deres familie. Det er en god tid at lære, hvem du skal bo tæt på i de næste 30 år (forudsat at dette er dit drømmehjem). Giv din hund hundenes indlæg til naboerne og deres hunde. Dette vil medvirke til at begrænse overskydende territorial barking og hegn løbe eller kæmpe. Bed om at slutte sig til dine naboer, når de går deres hunde. Husk, selvom du har en stor baggård, skal du stadig tage din hund til hyppige ture for at sikre, at han er tilstrækkeligt stimuleret både mentalt og fysisk. Dette vil også begrænse kedsomhed, hvilket kan føre til uønsket ondskabsadfærd.\nAt flytte til et perfekt hjem med din familie og din hund (eller flere hunde for nogle af jer) er det, du måske har drømt om hele dit liv. Det er en spændende og sjov tid samt en tid til at få nye venner. Din hund vil være glad for at du og familien er glade. Han vil også føle den samme spænding og nyde muligheden for at møde nye hundevenner. Følgende forslag hjælper med at sikre, at du kommer i gang på højre fod ... og højre pote!\nHvad synes du? Flytter du med hunde / har du nogensinde flyttet med hunde? Hvad er dine tip? Fortæl os i kommentarerne.\nMere om at flytte med hunde:\nFlytte til et nyt hjem Gjorde min veluddannede hund Glem alt, hvad han vidste\n5 tips til flytning til et mindre hjem med en hund\nVi elsker disse hundemetrullepinde\nLevende med en superfølsom hund\nJeg forælder mine hunde forskelligt, og jeg vil ikke lade mig føle sig skyldig i det.\nHjælp! Min senior hund har problemer med at komme på og af min seng\nVed første øjekast vil du tro, at disse nålespidsede hunde er ægte.\nHundesund Infektionskilt og behandlinger\nSådan hjælper du din hund Undgå tør, kløende hud om vinteren\nSpørg Frank: Er jeg en metrosexual hund?\nDette er hundrapporten!\nHvad din hunds pose forsøger at fortælle dig\nJa, hundens neglelak findes - Her kan du male hundens negle sikkert.\nTeknik, der hjælper dig med at holde øje med din hund, ingen ting, deres alder\nTrænger din elev i hundeparken eller stranden?\nVi Adore Kasey's Pack: Fire hunde, to ænder og en kat\nHundeshowet: Leash eller No Leash? Også: Hundfiskeri!\nProblemet med Merle Coat Patterns in Dogs\nRacer Merle - det kalejdoskop af swirly mønstre, der ikke har to hunde, der ligner hinanden. Det er et af de smukkeste frakkemønstre i hundens verden. Men merle er helt sikkert et tilfælde, hvor for meget af en god ting er en god ting. Den merle (også kaldet dapple) mønster er mønsteret, hvor tilfældige splotcher af mørkt pigment overlejres over en lysere skygge af samme farve.\nHvorfor du ikke skal tale med din hund i dagWillie the Yorkshire Terrier har det bedste hår på internettetAsk Frank: Hvad er Dingleberries?Hvorfor dræber hundeplanter? Og hvad kan vi gøre ved det?


Restaureret stenhus med privat pool, børnevenlig, internet - Felanitx\nRestaureret stenhus med privat pool, børnevenlig, internet\nFelanitx: Typisk lille mallorcanske landsby i den sydøstlige del af Mallorca, mellem 4 bakker, hvor forladte vindmøller foret. Også kendt under sit afholdt søndag ugentlige marked. Værd at se er sognekirken "Sant Miquel" med hensyn til nærliggende kilde "Font de Margarita," det Golgata med sine gamle Stationer i den Kors og Kapel "Det Calvari", klostret "Sanctuary of Sant Salvador", og den tidligere fæstning "Castell de Santueri". I nærheden er mange strande og havne i Cala Figuera, Porto Colom, Porto Petro / Cala d'Or Cala Ferrera og parken "Natura". Takket være det gunstige klima i Mallorca, solen skinner mere end 300 dage om året og mangfoldigt miljø af Felanitx giver en ideel ramme for aktiv fysisk og mental afslapning. Mange aktiviteter er i nærheden, kun 15 minutter i bil, er det de smukkeste strande på Mallorca på Cala d'Or og Porto Colom.


Kære JesperJeg har brug for noget ordentlig vejledning og\nKære JesperJeg har brug for noget ordentlig vejledning og hjælp til mit temmelig kiksede hår. Jeg har været i hænderne på 3 forskellige frisører, 2 af dem dog på frisørskoler, hvor uddannede frisører holdt øje med arbejdet. kort fortalt startede jeg med at gå fra blond til mørk, fortrød og ville gerne tilbage til det blonde. Det blev en vældig sammenblanding af afrensninger, indfarvninger, lyse striber og hårfarve. Hvilket alt sammen har resulteret i, at jeg nu har et mega smadret hår i 3 forskellige farve nuancer. En del af det er gyldent/guligt rester fra det mørke, samt en kikset lysningsfarve i toppen. Og så er nogle af de lyse striber trukket grøn/blåt op. Ja og nu aner man så også min egen mellemblonde farve i bunden (christ!) :o) Mit hår går til midten af ryggen, forsøger at lade det blive langt.Har du et forslag på behandling hos dig og en pris ide? Jeg vil også gerne klippes. Jeg er på ingen måde interesseret i afblegning af nogen art, det skal aldrig i mit hår igen. Så jeg håber selv på at det kan indfarves i en farve så tæt på min naturlige som muligt også peppes op med reflekser istedet.Mange Hilsner Camilla


Pokalstatutter for vandrepokaler\nPokalen går til vinderen af Let Lige på Gladsaxe Kaninforenings fødselsdagsstævne eller et andet stævne, som foreningen holder i april måned. Vinderen har retten til at besidde vandrepokalen, indtil den skal uddeles igen næste år. Pokalen vindes til ejendom, hvis den samme person har vundet den tre gange i træk eller fire gange i alt.\nMed pokalen følger en lille notesbog, som om muligt opbevares i pokalen. Hver gang pokalen uddeles, skriver den ansvarlige for stævnet oplysninger om kaninen, ejeren og resultatet ind i bogen.\nPokalen kan kun vindes af medlemmer af Gladsaxe Kaninforening. Den uddeles til bedste resultat, efter reglerne for klasse L, på Glad Kanins sommerudstilling, når en sådan holdes. Vinderen har retten til at besidde vandrepokalen, indtil den skal uddeles igen. Pokalen vindes til ejendom, når den er vundet af samme person tre gange i træk eller fire gange i alt.\nMed pokalen følger en lille notesbog, som om muligt opbevares i pokalen. Hver gang pokalen uddeles, skriver udstillingens sekretariat oplysninger om kaninerne, ejeren og resultatet ind i bogen.\nPokalen kan kun vindes af ungdomsmedlemmer af Gladsaxe Kaninforening. Den uddeles til det ungdomsmedlem med bedste enkeltdyr på Glad Kanins sommerudstilling, når en sådan holdes. Ved pointlighed foretages dommerskøn. Vinderen har retten til at besidde vandrepokalen, indtil den skal uddeles igen. Pokalen vindes til ejendom, når den er vundet af samme person tre gange i træk eller fire gange i alt.\nMed pokalen følger en lille notesbog, som om muligt opbevares i pokalen. Hver gang pokalen uddeles, skriver udstillingens sekretariat oplysninger om kaninen, ejeren og resultatet ind i bogen.\nPokalen kan vindes af alle piger, der er ungdomsmedlemmer i Danmarks Kaninavlerforening. Den uddeles til pigen med det bedste enkeltdyr på Gladsaxe Kaninforenings sommerudstilling, når en sådan holdes. Ved pointlighed foretages dommerskøn. Vinderen har retten til at besidde vandrepokalen, indtil den skal uddeles igen. Pokalen vindes til ejendom, når den er vundet af samme person i alt tre gange.\nPokalen kan vindes af alle drenge, der er ungdomsmedlemmer i Danmarks Kaninavlerforening. Den uddeles til drengen med det bedste enkeltdyr på Gladsaxe Kaninforenings sommerudstilling, når en sådan holdes. Ved pointlighed foretages dommerskøn. Vinderen har retten til at besidde vandrepokalen, indtil den skal uddeles igen. Pokalen vindes til ejendom, når den er vundet af samme person i alt tre gange.\nPokalen uddeles til bedste resultat, efter reglerne for klasse L, blandt gæsteudstillere på Gladsaxe Kaninforenings sommerudstilling, når en sådan holdes. Den kan med andre ord ikke vindes af medlemmer af Glad Kanin. Vinderen har retten til at besidde vandrepokalen, indtil den skal uddeles igen. Pokalen vindes til ejendom, når den er vundet af samme person tre gange i træk eller fire gange i alt.


De bare bryster bliver hængende på busserne - MX.dk\nAf Nina Azoulay - 05/08-14 10:18\nMovia fastholder reklame for brystoperation efter klage fra kommunalpolitiker.\nMovias gule busser i bybilledet vil fortsat kunne bære reklamer med bare bryster. (Billede: Polfoto/Arkiv)\nDe bare bryster kommer fortsat til at strutte fra siden af Movias busser. Rådmand for SF i Frederiksbergs Kommunalbestyrelse Balder Mørk Andersen klagede ellers før sommerferien over bestyrelsens beslutning om fortsat at tillade reklamen for brystoperationer og kaldte det blandt andet problematisk, at unge kvinder konstant får smidt urealistiske kropsidealer i hovedet, ligesom han påpegede, at reklamen kunne virke stødende.\nMen efter en ny vurdering af både lovgivning og protesterne mod reklamen, har et flertal i bestyrelsen valgt at fastholde det gældende regelsæt for reklamer i Movia, skriver Movias administrerende direktør Dorthe Nøhr Pedersen i et svar til Balder Mørk Andersen.\n‘Mennesker har vidt forskellige tærskler, og der vil altid være nogle, der kan tage anstød af en reklame. Det er jo netop et grundvilkår for ytringsfriheden - også den kommercielle - at også ytringer som ikke er populære eller som repræsenterer mindretallets synspunkter, eller som man ikke er enig i, nyder beskyttelse’, skriver Dorthe Nøhr Andersen.\nOg det ærgrer Balder Mørk Andersen:\n- Movia kunne som offentligt trafikselskab sagtens have valgt at sætte en grænse for hvad borgerne skal se på busserne. Men den kommercielle ytringsfrihed vægtes af flertallet i bestyrelsen desværre højere end hensynet til de mennesker der finder reklamerne anstødelige og potentielt skadelige, skriver han i en mail til metroxpress.


Opskrift på Karrysild med brøndkarse og kaviar fra - Hendes Verden\n3-4 gammeldags modnede marinerede sildefileterfra f.eks. Lykkeberg\nbrøndkarse, kapers og rødløg\nSkær sildefileterne i mindre stykker.\nKog æggene, og skær dem i mindre\ntern, når de er afkølet. rør ingredienserne\ntil karrysalaten sammen, og smag den til\nmed salt og peber. server silden med karrysalat\npyntet med brøndkarse, kapers og


Vejledningen handler om reglerne for arbejde med eller udsættelse for kræftrisikable stoffer og materialer.\nAT-vejledninger - At-vejledning C.2.1-2 - 1. februar 2003 Opdateret juni 2019. Erstatter At-meddelelse nr. 3.02.6 af oktober 1995 Arbejdstilsynet\nAt-vejledningen oplyser om reglerne for arbejde med eller udsættelse for kræftrisikable stoffer og materialer. Reglerne findes i bekendtgørelsen om foranstaltninger til forebyggelse af kræftrisikoen ved arbejde med stoffer og materialer (kræftbekendtgørelsen).\n1. Kræftrisikable stoffer og materialer\nReglerne omfatter arbejde med kræftrisikable stoffer og materialer, herunder fremstilling, anvendelse og håndtering af disse stoffer og materialer.\nReglerne gælder desuden for udsættelse for kræftrisikable stoffer og materialer på arbejdspladsen, fx udsættelse for respirabelt kvartsstøv ved boring i beton.\nI vejledningens bilag kan ses, hvad der forstås ved kræftrisikable stoffer og materialer.\nFor andre stoffer skal fremstillere og importører vurdere stoffernes sundhedsmæssige egenskaber i forhold til, om stofferne opfylder kriterierne for kræftfremkaldende effekt.\nDer gælder supplerende regler for arbejde med og udsættelse for asbest (1).\nKræftbekendtgørelsen supplerer de almindelige regler om stoffer og materialer i arbejdsmiljølovgivningen. Ved arbejde med kræftrisikable stoffer og materialer skal de almindelige regler derfor også følges. Det gælder også bestemmelserne om stoffer og materialer, der kan være farlige for sikkerhed og sundhed (2). I det følgende kaldes disse for farlige stoffer og materialer.\n2. Generelle krav\nDe følgende generelle krav til, hvordan påvirkning fra kræftrisikable stoffer og materialer skal fjernes eller begrænses mest muligt i forbindelse med arbejdets udførelse, gælder for alle de kræftrisikable stoffer og materialer.\nGenerelt skal kræftrisikable stoffer og materialer fjernes, erstattes eller begrænses til et minimum. Dette kan ske ved:\nSubstitution til mindre farlige stoffer og materialer\nBegrænsning af udsættelsen ved indkapsling fx i lukket anlæg\nBrug af arbejdsmetoder, arbejdsværktøj og arbejdsprocesser, som udelukker eller begrænser forureningen\nBrug af procesventilation\nBegrænsning af antal ansatte, der udsættes eller varigheden af udsættelsen\nForanstaltninger til personlig hygiejne\nForanstaltninger ved rengøring af overflader\nFor nogle af de kræftrisikable stoffer og materialer gælder der herudover særlige krav, som beskrives i afsnit 3.\n2.1. Erstatningsstoffer og -materialer (substitution)\nHvis der er risiko for udsættelse for kræftrisikable stoffer og materialer, skal arbejdsgiveren eller den selvstændige sørge for, at de kræftrisikable stoffer og materialer på arbejdspladsen fjernes, erstattes eller begrænses til et minimum.\nDet skal især ske ved at erstatte et farligt stof eller materiale med et ufarligt, mindre farligt eller mindre generende stof eller materiale eller ved at ændre arbejdsprocessen.\nErstatning skal foretages, uanset at påvirkningerne fra kræftrisikable stoffer og materialer er ubetydelige. Kun hvis brugen af et erstatningsstof eller -materiale vil medføre væsentlige forskelle i tekniske egenskaber eller udgifter for virksomheden, skal der foretages en samlet afvejning af disse konsekvenser over for de sikkerheds- og sundhedsmæssige hensyn. Det gælder dog ikke for de stoffer i kræftbekendtgørelsens bilag 1 og 2, som er mærket med (*).\nDet skal endvidere sikres, at stofferne og materialerne bruges i en form der medfører mindst risiko for påvirkning ved arbejdet, fx ved brug af granulat i stedet for et støvende pulver.\nVed enhver erstatning (substitution) skal det sikres, at den samlede risiko ved arbejdets udførelse bliver mindre.\nI virksomheder, hvor der er ansatte og en arbejdsmiljøorganisation, skal denne inddrages i vurderingen af, om der kan foretages substitution.\n2.2. Arbejdsmetoder, arbejdsværktøj og arbejdsprocesser\nNår der arbejdes med kræftrisikable stoffer og materialer, eller der er risiko for udsættelse for disse på arbejdspladsen, skal arbejdsgiveren træffe foranstaltninger, så påvirkninger undgås eller nedbringes så meget, som det er rimeligt under hensyn til den tekniske udvikling.\nBestemmelsen gælder også for arbejde, der ikke udføres for en arbejdsgiver, fx for en selvstændig (2).\nDer skal anvendes arbejdsmetoder, arbejdsværktøj og arbejdsprocesser, som udelukker eller begrænser forureningen så meget, som det er rimeligt under hensyntagen til den tekniske udvikling.\nDet gælder også for de arbejdsprocesser, der er opført i bilag 2 i kræftbekendtgørelsen.\nNår man fx blander og omhælder kemikalier, skal man så vidt muligt bruge systemer, der automatisk doserer og blander, så manuel håndtering undgås.\nUnødig påvirkning skal undgås og fastsatte grænseværdier skal overholdes.\n2.3 Oplæring og instruktion\nUdover den oplæring og instruktion arbejdsgiveren skal give til de ansatte efter reglerne om arbejdets udførelse, skal arbejdsgiveren også sørge for, at der gives oplysninger om:\nKræftrisikoen ved de stoffer og materialer, der er omfattet af denne bekendtgørelse, som findes på arbejdspladsen, herunder navnene på kræftstofferne, faremærkning, andre risici ved arbejde med og udsættelse for dem, relevante grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering og andre anvisninger\nDen potentielle sundhedsrisiko, herunder den risiko, som tobaksrygning medfører\nDe foranstaltninger, der skal træffes for at forebygge udsættelse, herunder håndtering og opbevaring, forbud mod at ryge, spise eller drikke og opbevaring af tobak, mad og drikkevarer, samt evt. andre anvendelsesbegrænsninger\nDe foranstaltninger, der træffes med hensyn til rengøring\nKorrekt brug af sikkerhedsforanstaltninger under arbejdet, herunder værnemidler og disses placering på arbejdspladsen\nSikkerhedsforanstaltninger, som arbejdstagerne, herunder redningsmandskabet, skal træffe ved uheld, f.eks. brand, spild og lignende og til forebyggelse af uheld\nBortskaffelse af stoffer og materialer samt værnemidler efter endt brug og øvrig håndtering af affald, herunder særligt mærket affald.\nArbejdsgiveren skal i oplæringen og instruktionen specielt oplyse, at stoffet eller materialet kan udgøre en kræftrisiko og oplyse navnet på det kræftfremkaldende stof eller materiale.\nNår man håndterer og bortskaffer affald, der indeholder kræftrisikable stoffer og materialer, skal det planlægges og tilrettelægges, så unødig påvirkning undgås (2).\nAffald fra stoffer og materialer skal opbevares, samles og bortskaffes i egnede beholdere, der er lukkede. Hvis det ikke er praktisk muligt, skal affaldet opbevares på anden betryggende måde. Store mængder byggeaffald kan fx dækkes med en presenning.\nAffaldsbeholdere og presenninger skal være mærket med en etiket med bogstaver i sort på gul baggrund.\nOrdlyden på etiketten skal være:\nEtiketten skal være mindst 2,5 cm høj og 5 cm bred. Etikettens bredde skal mindst være to gange højden.\nProcesudsugning er en teknisk foranstaltning, der så vidt muligt fjerner forureningen på udviklingsstedet.\nHvis luftforurening ikke kan undgås, skal der:\nFor arbejde på faste arbejdssteder, så vidt muligt anvendes procesudsugning, der fjerner forureningen på det sted, hvor den udvikles (6)\nFor andet arbejde, så vidt muligt anvendes procesudsugning, der er egnet til at fjerne forureningen på det sted, hvor den udvikles.\nDet betyder fx, at på byggepladser, hvor der skæres i træ, skal rundsaven være tilsluttet effektiv procesudsugning.\nHvis forurening fra kræftrisikable stoffer eller materialer fjernes ved udsugning, må den udsugede luft som hovedregel ikke føres tilbage til arbejdsstedet eller til andre lokaler (4).\nUdsuget luft, der udelukkende stammer fra sandblæsning på faste arbejdssteder, hvor der er krav om, at der skal bruges luftforsynet åndedrætsværn, kan dog under særlige vilkår føres tilbage til samme arbejdsrum. Dog er det en forudsætning, at det sker efter effektiv rensning samt efter tilførsel af en passende mængde frisk luft, jf. bekendtgørelsen om faste arbejdssteders indretning.\nPå faste arbejdssteder, hvor der udsuges luft, der udelukkende stammer fra bearbejdning af massivt nåletræ, herunder massivt limet nåletræ, kan luften dog i perioden 1. oktober til 1. maj under særlige vilkår føres tilbage til samme arbejdsrum. Dog er det en forudsætning, at det sker efter effektiv rensning og efter tilførsel af en passende mængde frisk luft, jf. bekendtgørelsen om faste arbejdssteders indretning.\nHvor der fx arbejdes med kræftrisikable opløsningsmidler eller med materialer med indhold af kræftrisikable opløsningsmidler, skal den udsugede luft altid føres til det fri.\nHeller ikke på bygge- og anlægspladser samt skiftende arbejdspladser må den udsugede luft som hovedregel føres tilbage til arbejdsstedet eller til andre lokaler.\nDog må den udsugede luft ved arbejde på bygge- og anlægspladser samt skiftende arbejdssteder recirkuleres til arbejdsstedet under følgende betingelser:\nNår udviklingen af stoffer og materialer, som er omfattet af kræftbekendtgørelsens bilag 1, ikke sker ved direkte arbejde med stofferne og materialerne, men udvikles som følge af en arbejdsproces. Desuden skal afkastluften være effektivt renset.\nNår arbejdsprocessen ikke er omfattet af bilag 2 i kræftbekendtgørelsen, og hvis afkastluften er effektivt renset.\nRecirkulering af udsuget luft kan derfor ske efter effektiv rensning, fx når der bores eller skæres i beton og andre stenmaterialer med udvikling af respirabelt kvarts.\n2.7. Rygning, spisning og drikning\nI arbejdslokaler eller andre arbejdsområder, hvor der er risiko for forurening fra kræftrisikable stoffer og materialer, må der ikke ryges, spises eller drikkes.\nDer må heller ikke opbevares tobak, mad- eller drikkevarer. Disse kan blive forurenet, og det kræftfremkaldende stof kan igennem dem blive optaget i organismen.\nArbejdsgiveren skal oplyse om det i eventuelt skriftligt materiale til understøtning af oplæringen og instruktionen og med skiltning, hvis der ikke må ryges, spises eller drikkes i arbejdslokaler eller andre arbejdsområder.\n2.8. Personlige værnemidler\nArbejdsgiveren skal sørge for egnede personlige værnemidler til de ansatte, hvis et arbejde ikke på anden måde kan udføres sikkerheds- og sundhedsmæssigt fuldt forsvarligt.\nArbejdsgiveren skal sørge for, at de ansatte bruger værnemidlerne under arbejdet efter reglerne om brug af personlige værnemidler.\nArbejdsgiveren selv og selvstændige skal også bruge personlige værnemidler efter reglerne om arbejde med kræftrisikable stoffer og materialer.\nDette gælder også for arbejdsprocesserne beskrevet i bilag 2 til kræftbekendtgørelsen.\nPersonlige værnemidler må ikke bæres i spisepauser og skal opbevares adskilt fra andet tøj.\nNår personlige værnemidler skal destrueres eller rengøres, skal de opbevares og bortskaffes i lukket emballage. Emballagen skal være mærket med en etiket med teksten:\n"Indeholder et stof, der er omfattet af dansk arbejdsmiljøregulering med hensyn til kræftrisiko".\nRengøring af personlige værnemidler skal foregå særskilt med egnet udstyr. Det betyder, at de personlige værnemidler ikke må vaskes sammen med andet vasketøj. De må gerne vaskes i samme maskine - bare ikke samtidig.\n2.9 Unormale driftsforhold og uheld\nHvis der opstår unormale driftsforhold eller uheld, som kan øge risikoen for at blive påvirket fra kræftrisikable stoffer eller materialer, skal de ansatte hurtigst muligt underrettes herom og om årsagen, samt hvad der bliver gjort for at afhjælpe situationen.\nSå længe der er en øget risiko, må kun de personer, der er nødvendige for at genoprette forholdene, være til stede på arbejdsstedet. Risikoen skal begrænses mest muligt, fx ved brug af nødvendige egnede personlige værnemidler, og risikoen må ikke være konstant for den enkelte ansatte. Det kan fx betyde, at der må fastsættes tidsbegrænsninger for den enkeltes beskæftigelse, mens forholdene genoprettes.\nDet gælder også for de arbejdsprocesser, der er opført på bilag 2 til kræftbekendtgørelsen.\nTekniske anlæg, ventilationssystemer og maskiner, herunder støvsugere, der bruges til procesudsugning ved arbejde med stoffer og materialer, skal have kontrolanordning, så de afslører og alarmerer ved unormale driftsforhold og uheld. Der skal også være udarbejdet en instruktion om, hvilke forholdsregler der skal følges ved unormale forhold og uheld.\nDisse tekniske foranstaltninger skal bruges både på faste, skiftende og midlertidige arbejdssteder som fx byggepladser. Foranstaltningerne gælder både, hvor der er ansatte og for selvstændige uden ansatte.\n2.10 Udarbejdelse af kemisk risikovurdering\nDen almindelige APV skal udbygges med nogle yderligere vurderingselementer af udsættelsen for stofferne og materialerne. Det gælder, når der bliver arbejdet med, eller der er risiko for at blive udsat for farlige stoffer og materialer (5, 2).\nDe nærmere krav herom er beskrevet i At-vejledning C.1.3-2 Arbejde med stoffer og materialer.\nNår der bliver arbejdet med, eller der er risiko for at blive udsat for farlige stoffer og materialer, som er kræftrisikable, skal arbejdsgiver fastlægge arten, graden og varigheden af påvirkningen.\nFor kræftrisikable stoffer og materialer skal risikovurderingen også revides, hvis der sker ændringer i forholdene, der kan få indvirkning på de ansattes udsættelse for de kræftrisikable stoffer og materialer. I risikovurderingen skal der bl.a. tages højde for forskellige eksponeringsveje for et stof. Sikkerheden og sundheden for særligt følsomme risikogrupper samt eventuelle risici for udsættelse i forbindelse med reparation og vedligeholdelse skal også indgå i risikovurderingen.\nArbejdsgiveren skal på den baggrund selvstændigt vurdere, om en række foranstaltninger er nødvendige i forbindelse med arbejde med og udsættelse for et kræftrisikabelt stof, materiale eller kræftrisikabel arbejdsproces. Vurderingen skal foretages, inden arbejdet igangsættes.\nDet betyder, at arbejdsgiveren i givet fald skal træffe disse foranstaltninger, selv om der ikke ud for stoffet i kræftbekendtgørelsens bilag 1A eller ud for en arbejdsproces i bekendtgørelsens bilag 2 er angivet noget særligt krav om sådanne foranstaltninger.\nForanstaltningerne kan bestå i:\nLukkede anlæg KH: særlige opmærksomhedspunkter i lukkede anlæg.\nAdvarsels- og sikkerhedsskiltning, herunder skiltning om rygeforbud\nEffektiv adskillelse af arbejdspladser fra andre arbejdspladser\nSærlige bade- og omklædningsfaciliteter\nMåleprogrammer i forbindelse med kontrol af arbejdsmiljøet\nUdarbejdelse af lister over ansatte, som kunne være eller har været udsat for risiko ved arbejdet med de kræftrisikable stoffer, materialer eller arbejdsprocesser.\n3. Særlige krav\nDer gælder særlige krav for nogle af de kræftrisikable stoffer, materialer og arbejdsprocesser, som er optaget i kræftbekendtgørelsens bilag. Kravene fremgår af bekendtgørelsens bilag 1 og 2, hvor der ud for det enkelte stof, materialer eller arbejdsproces er anført de særlige krav, der gælder. I afsnit 4 er vist eksempler fra bilaget.\nDer skal træffes en række særlige foranstaltninger på arbejdsstedet og i forbindelse med at arbejdet udføres, hvis det i den særlige vurdering af risikoen ved arbejdet findes nødvendigt at træffe en eller flere af disse særlige foranstaltninger.\nSærlige krav til foranstaltninger på arbejdsstedet og i forbindelse med, at arbejdet udføres, kan være:\nLukkede anlæg, fuldstændig fjernelse af forureningen og brug af personlige værnemidler\nAdvarsels- og sikkerhedsskiltning på arbejdspladsen\nAdskillelse af arbejdspladsen fra andre arbejdspladser\nAdskilte omklædningsrum for gangtøj og arbejdstøj\nListe over udsatte ansatte\nMærkning af emballagen på arbejdspladsen\nDe særlige krav til begrænsninger for brug af stoffer og materialer kan være:\nForbud imod fremstilling og brug\nForbud mod arbejde i den ansattes hjem\nForhåndsgodkendelse af fremstilling og brug\nAnmeldelse til Arbejdstilsynet af arbejdsgange, arbejdsmetoder mv.\nAnmeldelse af uheld\nAnmeldelse af stoffet eller materialet til Arbejdstilsynet (Produktregistret).\nVær opmærksom på, at disse særlige krav kun gælder, hvis anvendelsen af stoffet ikke er omfattet af godkendelsesordningen i REACH-forordningens bilag XIV eller den konkrete anvendelse ikke er omfattet af en anvendelsesbegrænsning i REACH-forordningens bilag XVII.\nI REACH-forordningens bilag XIV er der nævnt en række stoffer, som er omfattet af en særlig godkendelsesordning, der administreres af Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA).\nI REACH-forordningens bilag XVII er der oplistet en række stoffer, som kan udgøre en risiko for miljø og sundhed. Når stoffer står på denne liste, betyder det, at det enten er forbudt at producere stofferne, at markedsføre dem eller at anvende dem til visse formål. I nogle tilfælde er der forbud mod alle tre dele.\nI kan læse mere om REACH-forordningens bilag XIV og bilag XVII på Miljøstyrelsens hjemmeside.\nAnvendelser, der er godkendt i overensstemmelse med REACH-forordningens bilag XIV eller omfattet af en anvendelsesbegrænsning i bilag XVII, skal ske i overensstemmelse med betingelserne i godkendelsen eller anvendelsesbegrænsningen. Samtidig skal kræftbekendtgørelsen sammen med den øvrige arbejdsmiljølovgivning overholdes.\n3.1. Særlig instruktion\nAnsatte, arbejdsgivere og selvstændige må kun arbejde med visse stoffer, materialer og arbejdsprocesser efter vejledning om sikkerheds- og sundhedsmæssige problemer og foranstaltninger i forbindelse med arbejdet.\nInstruktionen efter kræftbekendtgørelsens § 16, stk. 2, skal foretages af særligt sagkyndige personer med viden om arbejdsmiljøreglerne, toksikologi og forebyggende foranstaltninger. Hvis virksomheden ikke selv råder over den særlige sagkundskab, skal denne indhentes eksternt. Det kan fx være en autoriseret arbejdsmiljørådgiver.\nInstruktionen efter kræftbekendtgørelsens § 16, stk. 3, om arbejde med polyesterstøbning med styren kan foretages af en person, der har gennemgået den særlige styrenuddannelse.\nArbejdsgiveren skal sikre sig, at personen formår at videregive sin viden, så personen, der skal modtage instruktionen, kan forstå den. Instruktionen varer normalt få timer og foregår som regel på virksomheden.\nInstruktionen skal indeholde information om:\nBaggrunden for den sundhedsskadelige risiko\nLovgivningens særlige krav til arbejde med kræftfremkaldende stoffer og materialer\nForanstaltninger til at imødegå en påvirkning.\nInstruktionen skal gives, inden arbejdet påbegyndes og efterfølgende i overensstemmelse med bestemmelserne ved det enkelte stof eller materiale. En god instruktion fra start giver gode vaner og mindsker risikoen for sundhedsskadelig påvirkning. Se eksempel 1 om chloroform.\n3.2. Særlig uddannelse\nAnsatte, arbejdsgivere og selvstændige må kun arbejde med visse stoffer, materialer og arbejdsprocesser, når de har gennemgået en særlig uddannelse. Det drejer sig fx om svejsning i metal, tagdækning, arbejde med asbest og polyesterstøbning med styren. Reglerne fremgår af bekendtgørelsen om arbejdsmiljøfaglige uddannelser.\nDet betyder fx, at de personer, der skal udføre arbejde med svejsning i metal, først skal have gennemført den særlige uddannelse.\nFør personer må arbejde med styren, skal de være tilmeldt det første ledige styrenkursus.\nIndtil styrenuddannelsen er gennemført, skal personer, der arbejder med styren, have særlig instruktion, jf. afsnit 3.1. Styrenuddannelsen skal være gennemført inden for to måneder.\nDet er forbudt at bruge eller fremstille en række kræftrisikable stoffer og materialer, eller de er kun tilladte til bestemte formål, da det vurderes, at det ikke er nødvendigt at bruge stofferne eller materialerne.\nFremstilling og anvendelse af stofferne, materialerne og arbejdsprocesserne er ikke tilladt, hvis det fremgår af kræftbekendtgørelsens bilag 1 og 2, men man kan søge om dispensation fra forbuddet. Det er kun muligt at opnå dispensation, hvis der foreligger særlige begrundelser for, at det er nødvendigt at bruge stoffet eller materialet.\nDe ansatte, der bliver berørt af afgørelsen, er parter i dispensationssagen og skal høres. Det sikres normalt ved, at en udtalelse fra arbejdsmiljøorganisationen sendes sammen med ansøgningen om dispensation.\nAnsøgningen skal være skriftlig og sendes til Arbejdstilsynet.\nAnsøgningen skal indeholde de samme oplysninger, som er angivet i afsnit 3.4 om forhåndsgodkendelse.\nForhåndsgodkendelse er indført, for at Arbejdstilsynet kan få viden om brugen af forskellige stoffer med henblik på særlig regulering.\nDer gives kun forhåndsgodkendelse, hvis der ikke kan bruges ufarlige, mindre farlige eller mindre generende stoffer, materialer eller arbejdsprocesser.\nDe ansatte, der bliver berørt af afgørelsen, er parter i godkendelsessagen og skal høres. Det sikres normalt ved, at en udtalelse fra arbejdsmiljøorganisationen sendes sammen med ansøgningen om forhåndsgodkendelse.\nAnsøgningen skal indeholde oplysninger om følgende:\nPåtænkt brug og vurdering af sikkerheds- og sundhedsforholdene ved arbejdet\nBegrundelse for, at stoffet, materialet eller arbejdsprocessen ikke kan erstattes af mindre farlige stoffer, materialer eller arbejdsprocesser\nEventuelle tekniske anlæg og processer, og\nDet vil sige, at der skal gives de samme oplysninger, som er nævnt i afsnit 3.5. Ansøgningen skal også fastlægge og vurdere arten, graden og varigheden af enhver påvirkning fra de pågældende stoffer, materialer og arbejdsprocesser.\nEn udtalelse fra arbejdsmiljøorganisationen kan sendes sammen med ansøgningen om godkendelse.\nArbejdstilsynet kan forlange supplerende oplysninger for at vurdere ansøgningen.\n3.5. Anmeldelse til Arbejdstilsynet\nDet er et krav i en lang række tilfælde, at arbejdsgange, arbejdsprocesser og arbejdsmetoder skal anmeldes til Arbejdstilsynet. Anmeldelsen skal ske til Arbejdstilsynet i det område, hvor arbejdet skal udføres eller foregå. Det kan være et stof eller materiale, der muligvis ikke findes erstatning for, fx nikkeloxid til katalysatorer.\nDer er også krav om anmeldelse i en række tilfælde, hvor brug af et stof eller materiale er meget udbredt, men hvor der i nogle tilfælde kan substitueres, og hvor det i andre tilfælde ikke er muligt at substituere. Et eksempel herpå er arbejde med nikkel ved fornikling.\nHvis Arbejdstilsynet ikke kender arbejdsforholdene, vil virksomheden blive besøgt.\n1. Virksomhedens navn og adresse\n2. Virksomhedens art\n3. Arbejdsstedets adresse.\nStoffer og materialer mv.\n4. Anvendt stof, materiale eller proces.\nBrugsanvisningen, der er udarbejdet af arbejdsgiveren, vedlægges anmeldelsen.\n5. PR-nr., hvis der er tildelt PR-nr.\n6. Forbrug, årlig mængde.\n7. Teknisk begrundelse for at bruge stoffet, materialet eller processen\n8. Dokumentation for, at det ikke er muligt at erstatte stoffet eller materialet. Det kan fx være oplysninger fra flere relevante leverandører om, at et andet produkt ikke kan bruges til det pågældende formål.\nArbejdsområde og -metoder mv.\n9. Afdeling(er), hvor der arbejdes med stoffet, materialet eller processen\n10. Beskrivelse af arbejdsprocessen\n11. Beskrivelse af arbejdsgangen\n12. Beskrivelse af fremgangsmåden ved rengøring\n13. Beskrivelse af fremgangsmåden ved reparations- og vedligeholdelsesarbejde\n14. Beskrivelse af fremgangsmåden ved opsamling og opbevaring af affald\n15. Beskrivelse af sikkerhedsforanstaltninger, herunder personlige værnemidler, afskærmning af arbejdssted, sluser mv.\n16. Maskiner/værktøj som bruges ved arbejdet\n17. Antal personer beskæftiget med stoffet, materialet eller processen.\n18. Dato og underskrift.\n3.6. Anmeldelse af uheld til Arbejdstilsynet\nEthvert uheld, der kan medføre risiko for, at personer udsættes for sundhedsfare ved påvirkninger fra stofferne og materialerne eller fra arbejdsprocesserne, skal meddeles til Arbejdstilsynet, hvis det fremgår af bilag 1 og 2 i kræftbekendtgørelsen.\nMeddelelsen skal indeholde:\nBeskrivelse af uheldet\nNavnene på de kræftrisikable stoffer og materialer\nOplysninger om udslippets mængde\nAngivelse af den mulige årsag til uheldet\nEn redegørelse for, hvordan lignende uheld kan forebygges i fremtiden.\n3.7. Protokol med liste over udsatte ansatte\nArbejdsgiveren skal registrere de ansatte, der er udsat for kræftrisikable stoffer, i en protokol. I den skal angives arten og varigheden af deres arbejde samt deres udsættelse for kræftrisikable stoffer og materialer. Arbejdstilsynet og den læge, der foretager helbredsundersøgelsen, skal have adgang til protokollen.\nHvad arbejdet består i (fx nedrivningsarbejde, vedligeholdelsesarbejde, reparationsarbejde og perioden for arbejdet)\nNavn på de(t) kræftrisikable stof(fer)\nDen dermed forbundne risiko for udsættelse angivet med resultatet af støvmålingerne, hvis sådanne foretages. Hvis der ikke er foretaget målinger, fx ved nedrivningsarbejde, angives et skøn over udsættelsen\nBrugen af sikkerhedsforanstaltninger samt personlige værnemidler.\nProtokollen skal opbevares i mindst 40 år, efter at udsættelsen for de kræftfremkaldende stoffer og materialer er ophørt. Hvis virksomheden ophører, skal protokollen sendes til Arbejdstilsynet.\nDe ansatte og deres repræsentanter i virksomheden eller anlægget har adgang til de kollektive og anonyme oplysninger. Den ansatte har desuden adgang til oplysninger om sig selv, der er indført i protokollen.\nVed arbejde, der indebærer hyppige jobskift, fx på byggepladser, kan det anbefales , at den ansatte ved det enkelte arbejdes ophør får en udskrift af protokollen. På den måde har den ansatte en oversigt over bl.a. omfanget af arbejdet med kræftfremkaldende stoffer og materialer, selv om arbejdet involverer flere arbejdsgivere.\n4. Eksempler på stoffer og arbejdsprocesser, hvor der er fastsat særlige krav\nBilag 1 afsnit A om stoffer og materialer i kræftbekendtgørelsen indeholder en alfabetisk liste over de stoffer, som reglerne gælder for.\nStof Særlig anmærkning\nProcent indhold i materialer\nI første kolonne er stoffet betegnet med et CAS-nr., der er et kemisk identifikationsnummer. Listens angivelse af CAS-numre er vejledende og ikke altid udtømmende.I anden kolonne er der angivet en streg, såfremt stoffet er nyt på listen, eller stoffet har fået en særregulering, eller der er ændret i reguleringen.I tredje kolonne er stofferne oplistet med navn.\nI fjerde kolonne er der lavet en stjernemarkering, hvis stoffet er omfattet af kræftdirektivet.Bilaget angiver i femte kolonne, i hvilket omfang materialer, der indeholder et stof opført i anden kolonne, er omfattet af reglerne. Indgår stoffet i et materiale med den procent eller mere, der er angivet i femte kolonne, er materialet omfattet af reglerne.\nVed arbejde med stoffer, der er opført i tredje kolonne, og materialer, der ifølge femte kolonne omfattes af reglerne, gælder altid de generelle krav, som er omtalt i afsnit 2 i denne vejledning.\nHvis der tillige gælder et eller flere særlige krav, er dette nævnt i sjette kolonne (særlige bestemmelser). Kravet er angivet med nummeret på den paragraf i reglerne, hvor det pågældende særlige krav er beskrevet.\nI sjette kolonne er der under enkelte stoffer som en serviceoplysning indsat en henvisning til REACH-forordningens bilag XIV om godkendelse af stoffet og materialer, som indeholder stoffet, og en henvisning til bilag XVII om begrænsninger for visse anvendelser af stoffet og materialer, som indeholder stoffet.\nMed hensyn til den fulde ordlyd i en anvendelsesbegrænsning og eventuelle undtagelser hertil henvises til REACH-forordningen. Det er teksten i REACH-forordningen, der er gældende og har retsvirkning.\nAnvendelser, der er godkendt efter REACH-forordningens artikel 56, jf. bilag XIV eller omfattet af en anvendelsesbegrænsning efter REACH-forordningens artikel 67, jf. bilag XVII, skal ske i overensstemmelse med betingelserne i godkendelsen eller anvendelsesbegrænsningen. Samtidig skal kræftbekendtgørelsen sammen med den øvrige arbejdsmiljølovgivning overholdes.\nAngivelserne af særlige krav i sjette kolonne skal sammenholdes med syvende kolonne, der ofte præciserer, afgrænser og uddyber de særlige krav.I syvende kolonne er der for nogle af stofferne anført, at kræftbekendtgørelsens bestemmelser gælder ved ”anden udsættelse” end arbejde med de pågældende stoffer. I enkelte tilfælde kan udsættelsen være præciseret som arbejde i forurenet jord eller som slibning, nedrivning, ophugning, svejsning og/eller varmebehandling. Udsættelse for stoffer, hvor der ikke er anført ”anden udsættelse” i bilag 1, er også omfattet af kræftbekendtgørelsen.\nI det følgende ses fire eksempler med forklaring på, hvordan de syv kolonner i bilaget om stoffer og materialer bruges. Eksemplerne viser, hvordan bilaget fastsætter særlige krav for stofferne chloroform, krystallinsk siliciumdioxid, nikkel (herunder svejsning i rustfrit stål) og chrom(III)chromat.\nBilag 2 i kræftbekendtgørelsen indeholder en udtømmende alfabetisk liste over de arbejdsprocesser, som reglerne gælder for.\nProcesser Særlig anmærkning Særlige bestemmelser Uddybende bemærkninger og begrænsninger\nI første kolonne er der angivet en streg, såfremt processen er ny på listen, eller processen har fået en særregulering, eller der er ændret i reguleringen.\nProcesserne er opført i anden kolonne.\nVed arbejde med processerne, der er opført i anden kolonne, gælder altid de generelle krav, som er omtalt i afsnit 2 i denne vejledning.\nI tredje kolonne er der lavet en stjernemarkering, hvis processen stoffet er omfattet af kræftdirektivet (8).\nHvis der tillige gælder et eller flere særlige krav, er dette nævnt i fjerde kolonne (særlige bestemmelser). Kravet er angivet med nummeret på den paragraf i reglerne, hvor det pågældende særlige krav er beskrevet.\nAngivelserne af særlige krav i fjerde kolonne skal sammenholdes med femte kolonne, der ofte præciserer, afgrænser og uddyber de særlige krav.\nI det følgende forklarer to eksempler, hvordan kolonnerne i bilaget om arbejdsprocesser bruges. Eksemplerne handler om arbejde, som udsætter personer for metalsvejserøg og træstøv.\n4.1. Eksempel 1 om chloroform\nProcentindhold i materialer\nUddybende bemærkninger og begrænsninger\n67-66-3 | Chloroform 0,1 Se REACH-forordning bilag XVII, pkt. 32, nr. 1 Anvendelse i åbne systemer\n§ 20, § 29, § 31,\n§ 16, stk. 2,\n§ 51, § 52 Industriel brug\nAnden anvendelse af materialer, hvor stoffet indgår som opløsningsmiddel.\nArbejde i forurenet jord og anden udsættelse.\nFemte kolonne angiver 0,1 %. Det betyder, at materialer, der indeholder 0,1 % eller mere chloroform, er omfattet af reglerne.\nSjette kolonne angiver de særlige bestemmelser, der skal følges, og syvende kolonne afgrænser og præciserer nærmere de områder, hvor disse særlige krav gælder.\nNår sjette og syvende kolonne sammenholdes, følger:\nREACH-forordningen indeholder en anvendelsesbegrænsning for anvendelse af chloroform i åbne systemer, se REACH-forordningens bilag XVII, pkt. 32, nr. 1.\nHvis stoffet chloroform indgår som opløsningsmiddel i et materiale i en koncentration på 0,1 % eller mere, må materialet (femte kolonne) ikke bruges uden godkendelse fra Arbejdstilsynet. Dette er angivet med §§ 47-50, der beskriver det særlige krav.\nNår man bruger stoffet chloroform eller materialer, der indeholder 0,1 % eller mere af stoffet, skelnes mellem industriel brug og laboratoriearbejde (syvende kolonne).\nTil industriel brug indeholder sjette kolonne følgende krav:\nStoffet eller materialet skal bruges i lukkede systemer eller, hvis dette ikke er teknisk muligt, fjernes fuldstændigt fra udviklingsstedet. Er det heller ikke muligt, skal man bruge egnede personlige værnemidler (§ 20).\nArbejdspladsen, hvor der arbejdes med stoffet eller materialet, skal være afgrænset fra andre arbejdspladser og være mærket med passende advarsels- og sikkerhedsskiltning (§ 29).\nArbejdsgiveren skal sørge for, at emballagen er forsynet med en etiket med følgende tekst: "Indeholder et stof, der er omfattet af dansk arbejdsmiljøregulering med hensyn til kræftrisiko" (§ 31). Etiketten skal være udformet, som det er illustreret i bilaget til reglerne.\nArbejdet må kun udføres af personer, der har fået vejledning af en særlig sagkyndig person om sikkerheds- og sundhedsmæssige problemer samt foranstaltninger i forbindelse med arbejdet. Råder virksomheden ikke selv over den særlige sagkundskab, skal den hentes eksternt, fx fra en autoriseret arbejdsmiljørådgiver (§ 16, stk. 2).\nArbejdsgange, arbejdsmetoder mv. skal anmeldes skriftligt til Arbejdstilsynet, hvor arbejdet agtes påbegyndt eller foregår (§ 51).\nEthvert uheld, der kan medføre risiko for, at personer udsættes for sundhedsfare ved påvirkninger fra chloroform, skal meddeles til Arbejdstilsynet (§ 52).\nArbejde i forurenet jord og anden udsættelse skal ske i overensstemmelse med de almindelige bestemmelser i kræftbekendtgørelsen.\nSjette kolonne indeholder følgende krav for brug af stoffet eller materialet ved laboratoriearbejde: Stoffet eller materialet skal bruges i lukkede systemer eller, hvis dette ikke er teknisk muligt, fjernes fuldstændigt fra udviklingsstedet. Er det heller ikke muligt, skal man bruge egnede personlige værnemidler (§ 20).\nDet typiske eksempel på et lukket system ved laboratoriearbejde er en handskeboks.\nStinkskabe, sikkerhedskabinetter o.l. er ikke lukkede systemer. Det er dog muligt kun at frigive spormængder fra stinkskabet. I så fald kan det accepteres, at stinkskabet erstatter et egentligt lukket system ved arbejde med chloroform.\nFrigivelsen af chloroform fra stinkskabet vil både afhænge af stinkskabets effektivitet og af afdampningen af chloroform i stinkskabet.\nStinkskabets effektivitet kan vurderes ved hjælp af en sporgasanalyse. Afdampningen af chloroform i stinkskabet vil afhænge af arbejdets udførelse og dets art og varighed.\nMan må derfor for hver enkelt arbejdsopgave vurdere, om stinkskabet er tilstrækkeligt effektivt i forhold til det arbejde, der skal udføres.\nMan skal overholde de almindelige krav til tekniske anlæg og ventilationssystemer både ved brug af lukkede systemer, fx i form af handskeboks, og ved eventuel brug af stinkskab (6).\n4.2. Eksempel 2 om krystallinsk siliciumdioxid\nKrystallinsk siliciumdioxid, herunder bl.a. 2,0 Respirabelt krystallinsk siliciumdioxid og støvende materialer med indhold heraf er omfattet\n14464-46-1 Cristobalit 2,0\n14808-60-7 alfa-Kvarts 2,0\nFørste kolonne angiver ikke et identifikationsnummer ud for krystallinsk siliciumdioxid (kvarts). Det skyldes, at krystallinsk siliciumdioxid findes i forskellige former - fx kvarts og cristobalit - med hvert sit identifikationsnummer. De mest almindelige former er nævnt i tredje kolonne.\nFemte kolonne angiver 2 %. Det betyder, at et materiale skal indeholde 2 % eller mere krystallinsk siliciumdioxid, for at materialet er omfattet af kræftbekendtgørelsen.\nSjette kolonne er tom. Det betyder, at der ikke gælder særlige bestemmelser for krystallinsk siliciumdioxid. Det er kun de generelle krav, der skal følges.\nUdsættelse for respirabelt krystallinsk siliciumdioxid på arbejdspladsen er også omfattet af kræftbekendtgørelsen.\nKrystallinsk siliciumdioxid i form af kvarts findes i en række naturligt forekommende materialer som sand, grus og stenarter. Det findes også i de mange produkter, der fremstilles heraf, som fx teglsten og kvartsmel. Man regner imidlertid med, at krystallinsk siliciumdioxid kun udgør en risiko for lungekræft efter indånding. Det vil sige, at det kun er støvformigt krystallinsk siliciumdioxid med en partikelstørrelse, der er respirabel (diameter under 5 mikrometer), som anses for at udgøre en fare.\nKræftbekendtgørelsen gælder derfor ikke for alle materialer, der indeholder 2 % eller mere krystallinsk siliciumdioxid. Det fremgår af femte kolonne, at reglerne kun gælder respirabelt krystallinsk siliciumdioxid og støvende materiale med indhold heraf.\nDet betyder for eksempel, at kræftbekendtgørelsen ikke gælder for strandsand, som indeholder mindre end 2 % respirabelt krystallinsk siliciumdioxid. Om bekendtgørelsen gælder for bakkesand, afhænger af materialets renhed. Det skyldes, at der i grusgrave kan forekomme jordarter, der i modsætning til selve sandet, kan indeholde mere end 2 % respirabelt krystallinsk siliciumdioxid.\nSelv hvis bakkesandet indeholder 2 % eller mere respirabelt krystallinsk siliciumdioxid, gælder kræftbekendtgørelsen kun, hvis materialet er støvende. Det betyder, at bekendtgørelsen ikke gælder, hvis bakkesandet kan holdes fugtigt, så der ikke opstår støv. Bekendtgørelsen gælder af samme grund ikke for fx teglsten, rør, fliser, betonelementer og granit, da disse materialer ikke i sig selv er støvende.\nSandblæsning med sand, som indeholder mindre end 2 % respirabelt strandsand, er omfattet af reglerne, fordi der ved arbejdsprocessen dannes respirabelt kvarts.\nKvartsstøv forekommer ofte på byggepladser. Støvet opstår, når man borer, hugger, sliber, skærer eller på anden måde bearbejder byggematerialer som fx beton, mørtel, letbeton, mursten, cementbølgeplader, tegl og granit.\nHvis der ved de nævnte arbejdsprocesser dannes respirabelt kvartsstøv, er arbejdet omfattet af kræftbekendtgørelsen, og der skal træffes foranstaltninger til at nedsætte udviklingen af støv under arbejdet.\nDet kan bl.a. gøres ved:\nAt planlægge arbejdet på en måde, der bruger de mindst støvende arbejdsmetoder\nAt afsætte tid til jævnlig rengøring\nAt ændre arbejdsprocesserne, fx ved at sprænge i stedet for at nedhugge, eller at klippe i stedet for at skære\nAt etablere procesudsugning ved arbejde med borende, slibende, slående og skærende værktøj\nAt vande i det omfang, det er muligt, når støvet ikke kan suges bort.\nHvis der ved en arbejdsproces dannes eller frisættes respirabelt kvarts, skal der anvendes effektiv procesudsugning for at fjerne støvet. Det kan være tilfældet ved fx boring og slibning i beton på bygge- og anlægsarbejdspladser samt skiftende arbejdssteder.\nHvis der anvendes CE-mærket støvsuger støvklasse H, anbefaler Arbejdstilsynet at føre afkastluften til det fri. Hvis dette ikke er teknisk muligt, må den rensede luft føres tilbage til arbejdslokalet, når den er effektivt renset.\n4.3 Eksempel 3 om nikkel\n7440-02-0 | Nikkel Se REACH- forordning bilag XVII, pkt. 27 Anvendelse i stikkere, smykker, urremme, spænder, nitter, lynlåse m.m. beregnet til at komme i direkte og langvarig berøring med huden\n0,1 § 51 Anden anvendelse som pulver/på støvende form.\nAnden anvendelse af metallegerin-ger.\nArbejdsprocesser, hvorved der ikke kan ske en udsættelse for nikkel, er dog ikke omfattet af bekendtgørelsens bestemmelser.\n§ 29, § 17 Svejsning og termisk skæring i rustfrit stål samt slibning i tilknytning hertil. Polering er ikke omfattet.\nSelvstændige landmænd uden ansatte er ikke omfattet af uddannelseskravet i § 17.\nSvejsning og termisk skæring i andre metaller samt slibning i tilknytning hertil, se bilag 2\n§§ 47-50 Anden anvendelse\nSlibning, ophugning, arbejde i forurenet jord og anden udsættelse.\nFemte kolonne angiver 0,1 %. Det betyder, at materialer, der indeholder 0,1 % eller mere nikkel, er omfattet af reglerne.\nSjette kolonne angiver de særlige bestemmelser, der skal følges, og syvende kolonne afgrænser og præciserer de områder, hvor de særlige krav gælder.\nREACH-forordningen indeholder en anvendelsesbegrænsning for nikkel i stikkere, smykker, urremme, spænder, nitter, lynlåse, arbejdsredskaber som fx sakse m.m. beregnet til at komme i direkte og langvarig berøring med huden, se REACH-forordningens bilag XVII, pkt. 27. Producenter må ikke anvende nikkel i sådanne stikkere, smykker, arbejdsredskaber mm., ligesom leverandører heller ikke må markedsføre sådanne artikler.\nVed brug af nikkel eller et materiale med et nikkelindhold på 0,1 % eller mere som pulver eller på støvende form gælder:\nAt arbejdsgange, arbejdsmetoder mv. skal anmeldes skriftligt til Arbejdstilsynet med angivelse af, hvor arbejdet agtes påbegyndt eller foregår (§ 51). Se også afsnit 3.5.\nArbejde med metallegeringer er kun omfattet af de generelle regler.\nArbejdsprocesser, hvor man ikke udsættes for nikkel i form af støv og røg, er ikke omfattet af kræftbekendtgørelsen. Et eksempel er håndtering af rustfrit stål.\nVed svejsning og skæring i rustfrit stål samt slibning i tilknytning hertil, dog ikke polering, gælder:\nArbejdet må kun udføres af personer, der har gennemgået en særlig uddannelse, der er godkendt af Arbejdstilsynet. Se afsnit 3.2.\nUdsuget luft fra svejsning og skæring samt slibning i tilknytning hertil i metallegeringer med mindst 0,1 % nikkel må ikke recirkuleres, men skal føres til det fri.\nAnden brug af nikkel eller materialer, hvor nikkel indgår i en koncentration på 0,1 % eller mere, må ikke finde sted uden godkendelse fra Arbejdstilsynet (syvende kolonne). Det er angivet med §§ 47-50, der beskriver det særlige krav, jf. afsnit 3.4.\nSlibning, ophugning, arbejde i forurenet jord og anden udsættelse skal ske i overensstemmelse med de almindelige bestemmelser i kræftbekendtgørelsen.\n4.4 Eksempel 4 om chrom(III)chromat\nSærlig anmærk-ning Pro-cent-\n24613-89-6 | Chrom(III)\nchromat * 0,1 § 16, stk.2, § 51 Til 22. januar 2019: Galvaniske processer\n§ 20 Til 22. januar 2019: Laboratoriearbejde\n§§ 47-50 Til 22. januar 2019: Anden anvendelse\n0,1 Se REACH bilag XIV, nr. 28 Gælder fra 22. januar 2019\n0,1 § 20 Fra 22. januar 2019: Videnskabelig forskning og udvikling\n0,1 §§ 47-50 Fra 22. januar 2019: Andre undtagelser fra REACH bilag XIV.\nArbejde i forurenet jord.\n* Stoffet og materialet er omfattet af kræftdirektivet og af bestemmelserne i kræftbekendtgørelsen, herunder § 19 og § 35, stk. 2, men ikke § 8.\nFemte kolonne angiver 0,1 %. Det betyder, at materialer, der indeholder 0,1 % eller mere chrom(III)chromat, er omfattet af kræftbekendtgørelsen.\nSjette kolonne angiver de særlige bestemmelser i kræftbekendtgørelsen, der skal følges, og syvende kolonne afgrænser og præciserer de områder, hvor de særlige krav gælder.\nREACH-forordningen indeholder en godkendelsesordning, som gælder fra 22. januar 2019 for stoffet og blandinger med indhold af mindst 0,1 % af stoffet, se REACH-forordningens bilag XIV, nr. 28.\nFrem til den 22. januar 2019 skelnes der ved brug af stoffet chrom(III)chromat og materialer, der indeholder 0,1 % eller mere af stoffet, mellem galvaniske processer, laboratoriearbejde og anden anvendelse, se syvende kolonne.\nFor galvaniske processer indeholder sjette kolonne følgende krav:\nArbejdsgange, arbejdsmetoder mv. skal anmeldes skriftligt til Arbejdstilsynet i den region, hvor arbejdet er tænkt påbegyndt eller foregår (§ 51).\nVed laboratoriearbejde indeholder sjette kolonne følgende krav for brug af stoffet eller materialet:\nDet typiske eksempel på et lukket system ved laboratoriearbejde er en handskeboks, dog kan et effektivt stinkskab anvendes, se eksempel 1.\nAnden brug af chrom(III)chromat eller materialer, hvor chrom(III)chromat indgår i en koncentration på 0,1 % eller mere, må ikke finde sted uden godkendelse fra Arbejdstilsynet (syvende kolonne). Det er angivet med §§ 47-50, der beskriver det særlige krav, jf. afsnit 3.4.\nFra 22. januar 2019 må der kun arbejdes med stoffet, hvis Kommissionen har givet en godkendelse. Anvendelser, der er godkendt efter REACH-forordningens artikel 56, jf. bilag XIV, skal ske i overensstemmelse med betingelserne i godkendelsen. Samtidig skal kræftbekendtgørelsen sammen med den øvrige arbejdsmiljølovgivning overholdes.\nVed videnskabelig forskning og udvikling indeholder sjette kolonne fra 22. januar 2019 følgende krav for brug af stoffet eller materialet ved:\nFra 22. januar 2019 skal Arbejdstilsynet godkende brugen af chrom(III)chromat eller materialer, hvor chrom(III)chromat indgår, som er undtaget fra godkendelseskravet i REACH-forordningens bilag XIV (syvende kolonne). Dette gælder ikke for videnskabelig forskning og udvikling. Det er angivet med §§ 47-50, der beskriver det særlige krav, jf. afsnit 3.4.\n4.5 Eksempel 5\nArbejde som indebærer udsættelse for røg fra metal-svejsning (svejserøg) § 29,\nSvejsning og termisk skæring i metal samt slibning i tilknytning hertil. Polering er ikke omfattet.\nFor svejsning og termisk skæring samt slibning i til-knytning hertil i rustfrit stål med mindst 0,1 % nikkel, se bilag 1A under Nikkel.\nFjerde kolonne angiver de særlige bestemmelser, der skal følges, og femte kolonne afgrænser og præciserer de områder, hvor særlige krav gælder.\nNår fjerde og femte kolonne sammenholdes, gælder følgende om svejsning og termisk skæring i metal, som fx plasmaskæring:\nAt arbejdet kun må udføres af personer, der har gennemgået en særlig uddannelse godkendt af Arbejdstilsynet (§ 17). Selvstændige landmænd uden ansatte er ikke omfattet af uddannelseskravet i § 17. Se afsnit 3.2.\nArbejdspladsen, hvor der arbejdes med svejsning og termisk skæring i metal, skal være afgrænset fra andre arbejdspladser og være mærket med passende advarsels- og sikkerhedsskiltning (§ 29).\nPå arbejdspladser hvor der er risiko for forurening fra svejserøg må der ikke ryges, spises eller drikkes og ikke opbevares tobak, mad og drikkevarer. Reglen gælder i arbejdszonen omkring den enkeltes/eller de ansattes arbejdsplads, hvor der er risiko for forurening fra svejserøg. Bestemmelsen af hvor stor den givne arbejdszone er, forudsætter en konkret vurdering af forureningens omfang.\nUdsuget luft fra svejsning og termisk skæring samt slibning i tilknytning hertil i metaller må ikke recirkuleres, men skal føres til det fri.\nArbejde som indebærer udsættelse for træstøv fra løvtræ *\nArbejde som indebærer udsættelse for andet træstøv i høje koncentrationer gennem længere tid\n* Denne type træstøv er omfattet af kræftdirektivet og af bestemmelserne i kræftbekendtgørelsen, herunder § 19 og § 35, stk. 2, men ikke § 8.\nTo af processerne nævnt i bilag 2 omhandler arbejde, som udsætter personer for træstøv.\nDen første omfatter udsættelse for træstøv fra løvtræ, det vil sige træstøv fra fx bøgetræ, egetræ, asketræ, kirsebærtræ og eksotiske træsorter som mahogni, teak og palisander.\nDen anden proces omfatter arbejde som indebærer udsættelse for andet træstøv i høje koncentrationer gennem længere tid. Ved andet træstøv menes typisk træstøv fra nåletræ, fx fyrretræ og lærketræ. Ved længere tids udsættelse forstås arbejde under produktionslignende forhold, det vil sige arbejdet er en hovedaktivitet, som foregår løbende over arbejdsugen.\nDer er ikke fastsat særlige bestemmelser for disse arbejdsprocesser. Det betyder, at kun de generelle regler om forebyggelse af kræftrisikoen ved arbejdsprocessen og arbejdsmiljølovgivningen i øvrigt gælder for dette arbejde jf. afsnit 2.9 om særlig vurdering af risikoen ved arbejdet.\nTræstøv har en række sundhedsskadelige virkninger, og man skal anvende procesudsugning på steder, hvor der udvikles træstøv.\nDen udsugede luft fra procesudsugningen må ikke føres tilbage til arbejdsrummet eller andre lokaler, det vil sige, at der ikke må ske recirkulation af luften til lokalet. Derimod må den udsugede procesluft gerne føres tilbage til lukkede anlæg, hvor det er sikret, at den tilbageførte luft ikke afgives til lokaler.\nVed almen ventilation, det vil sige, hvor ventilationen ikke har til formål at nedsætte påvirkningen fra træstøvet, men at tilføre arbejdslokalet frisk luft, kan recirkulation af den udsugede luft dog accepteres. Det gælder også, selvom luften indeholder mindre mængder træstøv.\nPå arbejdspladser, hvor der er risiko for forurening fra træstøv, må der ikke ryges, spises eller drikkes og ikke opbevares tobak, mad og drikkevarer. Reglen gælder i arbejdszonen omkring den enkeltes/eller de ansattes arbejdsplads, hvor der er risiko for forurening fra træstøv. Bestemmelsen af, hvor stor den angivne arbejdszone er, forudsætter en konkret vurdering af forureningens omfang.\nVed kræftfremkaldende stoffer forstås:\nStoffer, der er opført i kræftbekendtgørelsens bilag 1, afsnit A.\nMaterialer, der indeholder stoffer opført i kræftbekendtgørelsens bilag 1, afsnit A, i en her nærmere angivet mindstekoncentration. Det er som hovedregel 0,1 % af stoffet.\nStoffer, der opfylder kriterierne for klassificering som kræftfremkaldende kategori 1A og 1B efter CLP-forordningen (7).\nMaterialer, der indeholder 0,1 % eller mere af stoffer, som kan klassificeres som kræftfremkaldende kategori 1A eller 1B efter CLP-forordningen.\nStoffer, der er klassificeret som kræftfremkaldende kategori 2 i bilag VI til CLP-forordningen.\n• Materialer, der indeholder 1 % eller mere af mindst et stof klassificeret som kræftfremkaldende kategori 2 i bilag VI i CLP-forordningen.\nStoffer, der opfylder kriterierne for klassificering som kimcellemutagen kategori 1A og 1B efter CLP-forordningen.\nMaterialer, der indeholder 0,1 % eller mere af mindst et stof, som kan klassificeres som kimcellemutagen kategori 1A eller 1B efter CLP-forordningen.\nStoffer og materialer, der er mærket eller kan mærkes med piktogrammet GHS08 med symbolet sundhedsfarer og en eller flere af faresætningerne H350: Kan fremkalde kræft, H350i: Kan fremkalde kræft ved indånding og H340: Kan forårsage genetiske defekter.\nStoffer, der i EU har fået en harmoniseret klassificering og mærkes med piktogrammet GHS08 med symbolet sundhedsfarer og faresætningen H351: Mistænkt for at fremkalde kræft).\nArbejdsprocesser, der er nævnt i kræftbekendtgørelsens bilag 2.\nEuropa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger og om ændring og ophævelse af direktiv 67/548/EØF og 1999/45/EF og om ændring af forordning (EF) nr. 1907/2006\nEuropa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/37/EF af 29. april 2004 om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer eller mutagener.


Tænk hvis du kunne slippe for at barbere dig.. - Cosmo Laser\nCosmo Laser > Magasin > Filler og Botox > Tænk hvis du kunne slippe for at barbere dig..\n16/08/2018 Kimia Bahari\nHvis du er heldig og ikke døjer med uønsket hårvækst…\n…så håber jeg, at du er taknemmelig for at have vundet det genetiske lotteri.\nRigtig mange mennesker drømmer nemlig om at kunne kvitte den daglige barbering, og slippe alt frygt for, om nogen har lagt mærke til de tilbagevendende, mørke hårstubbe i ansigtet (eller andre steder på kroppen).\nHvis du kan nikke genkendende til dette, så prøv at læse med, mens jeg fortæller, om hvordan laserhårfjerning kan gøre dit liv meget nemmere, samt hvad du kan forvente af behandlingen.\nFEM om permanent hårfjerning\nDu kan nemlig reducere din uønskede hårvækst effektivt med laser. Hvis du ikke kender til permanent hårfjerning, og hvordan den virker, så har jeg stablet 5 vigtige punkter op omkring behandlingen her:\n#1 – Du kan reducere dine hår markant med laser\nMen inden du går igang med dit forløb, skal du vide at det er sjældent, at der opnåes en reduktion på 100 %, selvom det hedder ‘permanent hårfjerning’. Der er mange ting, der spiller ind og kan have indflydelse på resultatet. Du kan forvente en gennemsnitlig reduktion på 70 %.\nMange oplever en reduktion på mere, men det er vigtigt at tilføje, at 70 % faktisk er rigtig meget. (Især hvis du har en tæt og mørk hårvækst). En reduktion på 70 % vil betyde, at du ikke skal smide din skraber ud, men at der vil gå væsentlig længere mellem behovet for at bruge den. F.eks. ville du kunne nøjes med at barbere dig 1-2 gange om måneden, fremfor 1-2 gange om ugen (eller dagen). Derudover vil de hår, som er tilbage, oftest være finere og mindre markante end de var før forløbet.\nDesuden kan større hormonelle forandringer, såsom graviditet og PCOS, også påvirke det løbende resultat. Dette varierer naturligvis meget fra person til person.\n#2 – Det kan ikke klares med én behandling\nNogle er heldige, at respondere over det forventede på behandlingen. Hvis dette sker, kan du godt opleve en rigtig stor reduktion på få behandlinger. Men dette er mere undtagelsen end reglen.\nLangt de fleste skal gennemgå 8-12 behandlinger, før der er tale om en permanent hårreduktion. Dette betyder dog ikke, at du ikke løbende kan se en forskel. (For det kan du bestemt).\nOftest siger vi hos Cosmo, at man skal gennemgå 2-3 behandlinger, før man kan begynde at se en forskel, og det er der en helt speciel årsag til. Men det vender jeg tilbage til senere.\nHvis du har lys hud og mørke, grove og tætsiddende hår, har du de absolut bedste forudsætninger for et godt resultat.\nEr dit udgangspunkt til gengæld meget fine hår, så skal du forvente en længere process, da hårene i så fald vil være sværere at fjerne. Har du meget lyse hår, så må vi desværre skuffe dig. Lyse hår kan ikke fjernes permanent med laser. Dette skyldes, at laserens lys og varme ledes ned i hårsækkene ved hjælp af pigmentet i hårstrået. Hvis pigmentet ikke er tilstede, er det desværre endnu ikke muligt for lyset og varmen at nå ned i hårsækken.\n(Men på den anden side er du heldig, at dine hår er lyse og mindre synlige 😉 ).\nHvis du altid har undret dig over, hvorfor permanent hårfjerning kræver flere behandlinger, så hænger det sammen med den udvikling vores hår gennemgår. Et hår kan nemlig befinde sig i tre forskellige faser:\n1 – Den aktive fase\n2 – Den afstødende fase\n3 – Dvale fasen\nLaseren kan kun ramme de hårsække, som befinder sig i den aktive fase. Det estimeres, at kun 8-12 % af dine hår er i denne fase på samme tid. Det er bl.a. også derfor, at det er umuligt, at blive hårfri på blot én behandling.\nPermanent hårfjerning fungerer således\nLyset og varmen ledes ned til hårsækken gennem hårstrået, så hårsækken ødelægges og stopper med at producere flere hår. Laseren kan også godt ramme hårene, som er i afstødningsfasen, men da håret af naturlige årsager, allerede er afstødt, kan varmen og lyset ikke ledes ned til hårsækken. Du kan heller ikke ramme hår, som er i dvale, og endnu ikke er færdigudviklet.\n#5 – Er der forskel på laserne?\nJa, det er der! (Og nu bliver det måske lidt nørdet). Men der findes faktisk ret mange forskellige lasermaskiner på markedet, som bruges til hårfjerning. De mest kendte i Danmark er diodelaseren – som er den, vi bruger hos Cosmo – og IPL-laseren.\nNår det kommer til hårfjerning, er der flere undersøgelser, der viser, at IPL har en rigtig god virkning på kort sigt (op til 6 måneder). Det skal forståes som, at man ved få behandlinger oplever, at hårene hurtigt forsvinder.\nDog viser undersøgelserne, at denne hårreduktion ikke varer ved på længere sigt (+6 måneder) og at hårene, på sigt, kommer tilbage. Samme undersøgelser viser, at diodelaseren skaber resultater på kort sigt, men er samtidig også den laser, som sikrer de langsigtede permanente resultater.\nHos Cosmo er permanent hårfjerning med diodelaser, vores absolut bedst sælgende behandling med over 6000 behandlinger om året.\nTil og med fredag d. 31. august har vi tilbud på denne yderst populære behandling. Ved køb af minimum to forskellige områder, sparer du 50%. Behandlingerne skal blot være brugt senest d. 31. december. Du har fuld returret i op til 30 dage efter din købsdato.\nEt godt eksempel er bikinilinje og armhuler til kun 700 kr. (Normal pris: 1.400 kr.) eller ryg, nakke og skuldre til kun 1.850 kr. (Normal pris 3.700 kr.). Du kan selv vælge de områder, du ønsker behandlet.\n>> Du kan se alle områderne hér.\n>> Køb kampagnen hér!\nVi har fortsat 25 % på filler og Botox. Du kan se priser og købe kampagnerne lige hér.\nBook en personlig og gratis konsultation\nDøjer du med uønsket hårvækst, er du meget velkommen til at komme til en gratis og uforpligtende konsultation hos mig, eller hos en af de andre kosmetiske sygeplejersker.\nHer vil vi tale omkring din hårvækst, og forventningsafstemme et evt. forløb. Derefter kan du gå hjem med lidt læsestof, og overveje om behandlingen er noget for dig. Du skal afsætte ca. 20 minutter af din tid til konsultationen.\nDu kan med fordel købe kampagnen nu, og få pengene retur hvis du fortryder, eller til konsultationen bliver erklæret uegnet til behandlingen. (Sålænge det er indenfor 30 dage fra købsdatoen).\nDu kan booke din gratis konsultation online eller ved at ringe til os på 35394400. Vi har pt. en del ledige tider på vores klinik ved Trianglen, da vi har åbnet op for en ekstra laser.\nHåber du har en dejlig fredag!\nPS. Vi tilbyder rentefri finansiering igennem Express Bank. Så hvis sommeren har været lidt hård ved dit budget, så kan du læse mere om det her.\nUgens SIDSTE fødselsdagstilbud på en højhellig søndag er….


Sofaborde - Stort udvalg af store og små sofaborde | JYSK\nSofabord til enhver boligstil\nLigeså vel som man ikke kan forestille sig et hjem uden en sofa, kan de fleste heller ikke forestille sig en sofa uden et sofabord eller hjørnebord, hvor man kan have lidt snacks, en kop kaffe og et par stearinlys på. Hos JYSK kan du finde lige den størrelse, model og farve du ønsker, og i forskellige materialer som bambus, eg, glas og metal. Du kan være sikker på at finde et flot sofabord, som passer til indretningen i din stue, uanset om det skal være højt eller lavt, rundt eller firkantet. Gå på opdagelse i vores flotte udvalg og få et godt tilbud.\nStue - Sofa-/Hjørneborde\nHjørnebord RANDERUP Ø47 bordeaux\nHjørnebord BAKKEBJERG Ø40 hvid/natur\nHjørnebord UPTOWN Ø48 sort\nHjørnebord UPTOWN Ø60 sort\nHjørnebord SQUARE 40x40 sort/glas\nSofabord LEJRE 48x85 eg\nSofabord HALLUND 60x120 eg\nHjørnebord GADEVANG Ø45 hvid/guld\nSofabord GADEVANG Ø65 hvid/guld\nHjørnebord BJERGHUSE Ø50 sort/natur\nSofabord DOKKEDAL 75×115 beton\nIndskudsborde ORDRUP Ø50/40 glas\nSofabord PANDRUP 70x110 hvid/guld\nSofabord HINNERUP 75x120 sort\nSofaborde med flere funktioner\nEt sofa- eller hjørnebord er et møbel, der kan tjene flere formål end som stuebord. Et mindre sofabord kan med fordel bruges som natbord i soveværelset eller som legebord på børneværelset - mulighederne er mange. Når du skal købe nyt sofabord, er der flere ting at tage i betragtning, som f.eks hvor det skal bruges, hvilken størrelse, hvilken farve / materiale osv. Det er vigtigt at overveje dine behov.\nEt sofabord der passer i din boligindretning\nIndretning af ens hjem er personlig. Man skal føle sig godt tilpas i ens hjem. Hvad enten du er til det moderne eller klassiske udtryk så har JYSK et sofabord til dig. I vores udvalg finder du nemlig sofaborde i mange forskellige stilarter og designs.\nEt sofa- eller hjørnebord kan være en nem måde at tilføre hjemmet et tvist af farve. Vælg et farverigt bord i grøn, blå, rosa, guld eller rustrød, og fremhæv sofabordet. Det klassiske valg er for mange et bord i hvidt, sort eller i træ. Er du lidt mere modig og vild med et rå udtryk, så er et sofabord i beton look måske det perfekte for dig.\nStørrelsen på dit sofabord afgøres ofte af din stues størrelse, samt hvad du skal bruge det til. I mindre huse eller lejligheder kan et lille rundt bord være en god løsning. Det optager ikke meget plads i rummet, men giver alligevel mulighed for at stille en vase eller kop kaffe. Forelsker du dig i et mindre sofabord men har en stor stue, så overvej at kombinere flere små runde eller firkantede borde. Det giver et levende og moderne udtryk. Samtidig med at det gør det nemt for alle at nå snack skålene.\nDe store sofaborde har også mange fordele. De fleste modeller fra JYSK har en smart opbevaringshylde under bordpladen. Det giver mulighed for at opbevare bøger, blade og hvad man nu ellers har i stuen. Et større bord er også godt til familiehyggen, da der er god plads til et brætspil eller et slag kort.\nUanset om du er på udkig efter et stort eller lille sofabord, så har JYSK et bredt udvalg af flotte sofaborde til dit hjem. Læs vores blogindlæg: Få inspiration til at vælge nyt sofabord - og bliv inspireret!


Marlice | Tantraforum.dk\nJanuar 2021 Kbh/omegn, tantra partner x 1-3 dage om ugen. Meditation, bevidsthed, kærlighed og øvelser\nDer findes mange forskellige felter, du kan udfylde herunder, f.eks. om du søger tantrapartner eller ej, og hvilken region du bor i. Kun udfyldte felter vil blive vist. Og kun personer logget på kan blive set, og kan søges på. Du kan ændre i felterne ved at klikke på tandhjulet ovenfor.\nJeg anser mit liv for at være tantrisk og spirituelt, med god kontakt til jorden. Jeg tager ansvar for mit liv, og ser udfordringer i livet som mulighed for udvikling. (og ja det lyder lettere end det er :o) )\nMine 2 voksne døtre er begge flyttet hjemmefra, og jeg bor nu i en 2-vær i kbh nordvest tæt på brønshøj og utterslev mose. Her er luft, ro, og god energi.\nJeg lever sundt uden at være fanatisk.\nJeg elsker at danse, bevæge mig og høre musik.\nJeg har tætte venskaber, som jeg også kan opleve proces med, hvilket vil sige vi er sammen i nærvær og ærlighed, spejler hinanden og hjælper hinanden til at vokse. Derudover har vi det også ret sjovt og kan grine så tårerne triller, og det Elsker jeg, at grine, især af mig selv, og af livets spidsfindigheder 🙂\nJeg søger partnerskabet, en mand jeg kan dele mit overskud med, og gå dybt med. En mand på sigt at følges med.\nJeg forestiller mig, at vi laver øvelser sammen, har en åben kommunikation, tager ansvar for vores egne projektioner, og samtidig støtter hinanden i dette. Jeg ser for mig at vi har det sjovt, deler seksualitet og deler ud af os selv.\nDu er single og åben for at en tantra relation kan udvikle sig til en kærlighedsrelation, med tantra som omdrejningspunkt. Jeg ville glæde mig ekstra over, at du er vant til at meditere og kender til tantra.\nVigtigst er, at du er åben i dit hjerte og ønsker at gå denne vej med en feminin og powerful partner.\nLandsdel - region\nKøbenhavn og Østsjælland\nSøger du en tantrapartner?\nJeg søger en tantrapartner\nJeg søger medlemsskab af en procesgruppe


BETÆNKNING om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 2597/97 om supplerende regler til den fælles markedsordning for mælk og mejeriprodukter med hensyn til konsummælk - A6-0284/2007\nProcedure : 2007/0027(CNS)Forløb i plenarforsamlingenDokumentforløb :\nA6-0284/2007Indgivne tekster :\n19. juli 2007PE 386.533v02-00 A6-0284/2007\nom forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 2597/97 om supplerende regler til den fælles markedsordning for mælk og mejeriprodukter med hensyn til konsummælk\n(KOM(2007)0058 – C6-0085/2007 – 2007/0027(CNS))\n(KOM (2007)0058 – C6-0085/2007 – 2007/0027(CNS))\n– der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM (2007)0058)(1),\n– der henviser til EF-traktatens artikel 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6–0085/2007),\n– der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A6-0284/2007),\n(4) For at sikre overskuelighed for forbrugerne bør en sådan mælk imidlertid ikke kaldes sødmælk, letmælk eller skummetmælk, og fedtindholdet bør angives klart og tydeligt på emballagen.\n(4) For at sikre overskuelighed for forbrugerne bør en sådan mælk imidlertid ikke kaldes sødmælk, letmælk eller skummetmælk, og indholdet af mælkefedt skal angives klart og tydeligt på emballagen i umiddelbar sammenhæng med produktbetegnelsen.\nKravene om en mere nøjagtig produktbetegnelse (mælk) og pakning og mærkning deraf skal defineres bedre i forslaget til forordning. Ændringsforslag 2\nArtikel 3, stk. 1, afsnit 2 (forordning (EF) nr. 2597/97\n"Varmebehandlet mælk, der ikke opfylder kravene til fedtindholdet i litra b), c) og d) i første afsnit, kan betragtes som konsummælk, forudsat at fedtindholdet er klart og tydeligt angivet på emballagen med "fedtindhold: … %". Denne mælk må ikke kaldes sødmælk, letmælk eller skummetmælk. Medlemsstaterne kan give producenterne tilladelse til at angive fedtindholdet med "fedtindhold ... % + 0,2 %."\n"Varmebehandlet mælk, der ikke opfylder kravene til fedtindholdet i litra b), c) og d) i første afsnit, betragtes i overensstemmelse med bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/13/EF af 20. marts 2000 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om mærkning af og præsentationsmåder for levnedsmidler samt om reklame for sådanne levnedsmidler1 som konsummælk, forudsat at fedtindholdet er angivet klart og tydeligt og i umiddelbar sammenhæng med produktbetegnelsen på emballagen med "mælk ... % fedt". Denne mælk må ikke kaldes sødmælk, letmælk eller skummetmælk. ___________________\n1 EFT L 109 af 6.5.2000, s. 29. Direktivet senest ændret ved Kommissionens direktiv 2006/142/EF (EUT L 368 af 23.12.2006, s. 110).\nFedtindholdets relation til produktbetegnelsen og angivelsen af det specifikke fedtindhold skal fremgå af emballagen. Desuden skal anvendelsesområdet fastlægges mere nøjagtigt med en henvisning til direktiv 2000/13/EF, som indeholder generelle regler for mærkning af levnedsmidler. Der er ikke noget reelt behov for at indføre en tolerancemargin på "+ 0,2 %", og det ville ikke indebære praktiske fordele. Indførelsen af en tolerancemargin kunne resultere i (betydelige) uklarheder og desuden vanskeliggøre en harmoniseret gennemførelse.\nRådets forordning (EF) nr. 2597/97 omfatter for øjeblikket kun tre kategorier af konsummælk, som produceres og markedsføres i Fællesskabet. Det drejer sig om skummetmælk (med et fedtindhold på 0,5 % eller derunder), letmælk (med et fedtindhold på 1,5 % - 1,8 %) og sødmælk (med et fedtindhold på 3,5 % eller derover).\nGennem ændringen af Rådets forordning (EF) nr. 2597/97 foreslår Kommissionen nu også at tillade produktion og markedsføring af konsummælk, som ikke falder ind under de tre hidtidige kategorier i Den Europæiske Union, forudsat at fedtindholdet angives klart og tydeligt på etiketten.\nUd over en liberalisering af markedet for konsummælk vil forslaget indebære, at forskellige (nationale) overgangsregler og undtagelser fra den nuværende begrænsning til de tre mælkekategorier bliver overflødige.\nForslaget om indførelse af en mere fleksibel definition af "konsummælk" vil medføre en liberalisering af markedet for konsummælk. Men det bør ikke overses, at forslaget ikke kun vil medføre en øget fleksibilitet med mulige fordele for handlen i Fællesskabet og for forbrugerne, men også kan føre til usikkerhed eller forvirring hos forbrugerne. For så vidt skal det understreges, at Kommissionens formulering "klart og tydeligt" med hensyn til korrekt etikettering er meget åben og alt andet end klar.\nOvergangsreglerne og undtagelserne, som giver mulighed for produktion og markedsføring af mælk uden for de nuværende tre kategorier, er omfattet af forskellige tiltrædelsestraktater. Disse undtagelser udløber i 2009 og bortfalder under alle omstændigheder, hvis det her behandlede forslag vedtages.\nOrdførerens opfattelse og afsluttende bemærkninger\nOrdføreren hilser den øgede fleksibilitet ved definitionen af konsummælk velkommen. Det øger forbrugernes valgmuligheder og valgfrihed. Samtidig kan det foreslåede liberaliseringstiltag føre til stimulering af handlen med mejeriprodukter i Fællesskabet.\nOrdføreren bifalder desuden, at forslaget vil bidrage til at forenkle den europæiske landbrugspolitik og gennemførelsen deraf, idet det gør en lang række overgangsregler og undtagelser overflødige.\nOrdføreren frygter imidlertid, at tilladelsen til produktion og markedsføring af konsummælkeprodukter uden for de tre hidtidige kategorier i betragtning af forslagets uklarhed vedrørende mærkning kan skabe forvirring og usikkerhed hos forbrugerne. Ordføreren savner en entydig relation mellem produktbetegnelsen og de eksisterende mærkningsordninger. Derfor må der stilles krav om klarere og mere entydige produktbetegnelser.\nOrdføreren finder det derudover ikke nødvendigt at tillade en tolerancemargin på "+ 0,2 %" ved angivelsen af fedtindholdet. Denne ordning giver ikke klarhed og vanskeliggør en harmoniseret gennemførelse.\nDerfor foreslår ordføreren - trods sin generelle støtte til Kommissionens forslag, der lægger vægt på en fleksibel fremgangsmåde - nogle mindre ændringer med hensyn til mærkningen samt opgivelse af en tolerancemargin på "+ 0,2 %". PROCEDURE\nSupplerende regler til den fælles markedsordning for mælk og mejeriprodukter (ændring af forordning (EF) nr. 2597/97)\nKOM(2007)0058 - C6-0085/2007 - 2007/0027(CNS)


Kranio Sakral Terapi i Skanderborg & Hørning | Kontakt os i dag\nInfo om kraniosakral terapi\nUpledger kranio sakral terapi\nVidenskabelig belæg for nyskabende behandling\n"CST improved neck pain more than the sham treatment":\nKraniosakralterapi bedret nakkesmerter mere end placebo-behandling gjorde.\nKraniosakralterapi har mødt noget modstand og det er blevet sagt at behandlingen mangler videnskabelig belæg. Som vi kan se, er det ved at vende.\nDet, vi til daglig kalder stress, kommer oftest af en overaktivitet i det sympatiske nervesystem – det, der aktiverer vores kamp/ flugt-reaktioner. Modsat fører aktivering af vagusnerven (dvs. det parasympatiske nervesystem) til afspænding. Det er meget vigtigt at have en balance mellem disse to.\nForsøg at lægge mærke til – ikke at forandre eller vurdere. Hvis du f.eks. føler dig spændt i højre side af nakken, så er det sådan, det er lige nu. Der er som sådan ikke noget galt i at være spændt i nakken, heller ikke selv om det er ubehageligt.\nI stedet for at forsøge at tvinge/presse din krop til at lystre – f.eks. ved at forsøge at slappe af, forsøg da heller blot at blive i spændingen: Lad den være der, kik på den. Mærk den. Og se så, hvad der videre sker. Tit vil der efterhånden vise sig billeder, minder, følelser i tilknytning til oplevelserne i kroppen. Det kan så være et udgangspunkt for dialog, udforskning – og udvikling.\nTraumer handler heller ikke primært om tanker, men om at ens krop sidder fast i fornemmelser, der opleves som uhåndterlige og uudholdelige. Dertil kommer, at ved store traumer kobles hjernens sprogcenter ud. Det gør at man i en del tilfælde kan snakke og snakke om de ting man har oplevet, uden at man får det væsentligt bedre. Hvis det er tilfældet, har man brug for at tage sin krop tilbage. Man har behov for at få kontakt med de oplevelser, man har, og mange vil have nytte af at få hjælp til at forholde sig anderledes til sin historie. Kraniosakralterapi er ret kraftfuldt, når den – på sit bedste – kan hjælpe en med at gå ind i gamle gamle fortællinger og få kikket på de ting, der kan lave besvær i hverdagen.\nMan ligger påklædt på briksen, mens behandleren bruger blide, osteopatiske og kraniosakrale teknikker for at løsne op kroppens bindevæv og muskler, samt for at fjerne spændinger i nervesystemet. Påvirkningen er mild, men virkningsfuld, idet man hellere bruger længere tid fremfor kraft. De fleste føler sig dybt afspændte efter behandlingen. Nogle mennesker beskriver det som at få batterierne ladet op.


Palus Epidemiarum - Wikipedia, den frie encyklopædi\n32.0° S, 28.2° V\nPalus Epidemiarum (latinsk for Epidemiernes Sump) er et mindre månehav på den sydvestlige del af Månens forside, placeret sydvest for Mare Nubium, og sydøst for Mare Humorum. Månehavet danner et bånd af ujævnt, lava oversvømmet terræn som generelt løber vest-øst, med en nordgående udstikker nær den vestlige ende.\nDette månehav kendetegnes ved Rimae Ramsden, et system af kanaler i den vestlige ende, og ved det brede Rima Hesiodus som går fra omkring månehavets midtpunkt, og ud mod øst-nordøst cirka 300 km. Det oversvømmede krater Capuanus ligger i den sydlige del af månehavets centrum, og berør den sydlige kant. Nær den vestlige ende findes det oversvømmede krater Ramsden, som Rimae Ramsden er opkaldt efter. Krateret Cichus danner den østlige ende af månehavet.\nDet nordlige udspring af månehavet når de yderste kanter af krater parret Campanus og Mercator. En smal dal mellem disse kratere, forbinder Palus Epidemiarum med Mare Nubium, og en kanal fra Rimae Ramsden følger denne kløfts retning. Det lille dobbeltvæggede krater Marth ligger ved det sydlige midtpunkt af dette nordlige udspring.\nMånehavet har de selenografiske koordinater 32.0° S, 28.2° V, og befinder sig inden for en diameter på 286 km. Højdemål fra Clementine rumfartøjet viser at månehavet hælder nedad fra vest mod øst, med en højdeforskel på 2 km over hele månehavets udstrækning.\nLPOD — Grand Central Station\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Palus_Epidemiarum&oldid=7025791"\nDenne side blev senest ændret den 26. marts 2013 kl. 08:49.


Ledige stillinger - Sikkerhedsvagt | Ofir.dk\nSikkerhedsvagt – Sådan finder du dit nye job\nDit nye arbejde som sikkerhedsvagt er klar til dig på Ofir.dk. Med den grundige jobsøgemaskine på Ofir.dk får du overblik over ledige sikkerhedsvagt-stillinger i dit område. Slå til med det samme – der er rift om jobbet som sikkerhedsvagt.\nSom sikkerhedsvagt varetager du en række sikkerhedsmæssige opgaver. Opgaverne kan blandt andet indebære sikring, kontrol og tilsynsføring med private virksomheder, men kan i høj grad også dreje sig ud om udrykning og beskyttelse af private hjem. Jobbet stiller visse krav til din fysiske forfatning, ligesom du skal være i stand til at holde hovedet koldt i pressede situationer.\nOverblikket er vigtigt når du søger nyt job. Derfor har vi samlet alle ledige sikkerhedsvagt-stillinger til dig ét sted. Så kan du hurtigt og smertefrit få overblik over ledige stillinger i dit område, og slå til når du finder en passende stilling.\nOfir.dk har eksisteret siden 1996 og det giver os et uvurderligt erfaringsgrundlag. Vi ved fra erfaring, at nogle desværre ikke finder drømmejobbet i første omgang. Derfor anbefaler vi alle jobsøgende, at oprette en gratis jobagent på Ofir.dk. Så giver vi dig besked når vi slår en stilling op, som er relevant for dig.\nDanmarks største udvalg af sikkerhedsvagt-stillinger\nEn af Danmarks ældste og mest omfattende jobsøgemaskiner\nEt stort udvalg af gratis hjælpeartikler og kompetent vejledning\nPersonlig kundeservice, som altid sidder klar til at hjælpe dig\nHvor i Danmark vil du arbejde som sikkerhedsvagt?:\nSikkerhedsvagt på Sjælland Sikkerhedsvagt i Jylland\nSikkerhedsvagt på Fyn


december | 2010 | Spind En Kat\n12 projekter på ravelry, Katte, Strik\nJuni, Juli, August og en fødselsdag.\n13. december 2010 Laila\t3 kommentarer\nJeg halter lidt bagefter med de 12 projekter på Ravelry, jeg har meldt mig til. Men med lidt hiv og sving, når jeg det måske. Der er blevet strikket huer. To i koksgrå superwash uld, og en enkelt top hue i acryl, til min veninde som ikke tåler uld. Hun har lige haft ringet og sagt den er god varm, så er det jo en fornøjelse at strikke til andre\nIxor er dagens model, og sørme om den store dreng ikke blev 4 år i dag.\nTo næsten ens huer, den ene er dog lidt længere end den anden. Det har været lidt at forsøge sig frem, både med længden, kanten og ombukket, og stadig er jeg ikke helt tilfreds med ombukket. På den grå har jeg strikket to omgange vrang, der hvor bukket skal være, inden jeg igen strikker rib. Så der er nok snart en mere på vej, plus en til mig selv..


Er du smuk eller almindelig? - FEMINA BLOGGEN : FEMINA BLOGGEN\nFøler du dig smuk? Hvis du er som kvinder er flest, er svaret desværre nok nej. For en undersøgelse viser ifølge Dove, at kun 28 procent af danske kvinder synes selv de er smukke.\nNu er det at være smuk måske et vidt begreb, tænker du. Men nej, det er det egentlig ikke, tænker jeg. Det er en følelse indeni. At være smuk kan aldrig være udelukkende objektivt. Nogle steder er en stor bagdel det ypperste, andre steder er det lange ben, lyst hår og så videre. Men uanset hvordan du ser ud udenpå, kan du føle dig smuk. For det er jo ikke andre der skal bestemme, hvordan du ser dig selv, vel?\nJa, nemmere sagt end gjort – og jeg har også brugt år på at føle mig forkert og ønske mig anerledes. Og jo, det sker stadig – men sjældent. For jeg kan ærligt se mig selv i spejlet og føle mig glad for det, jeg ser. Mig! Jeg har besluttet mig for at jeg ikke skal måles op mod urealistiske idealer. Og jeg elsker at se på andre smukke mennesker, som ser helt anderledes ud.\nSå da jeg tirsdag aften sad til et stort arrangement om Kvinder og Selvværd, som Femina og Dove havde arrangeret blev jeg især glad, da 13 såkaldt almindelige kvinder gik ned af den røde løber i trusser og t-shirt, hvor der på brystet stod: #jegersmuk – for at vise os andre, at skønhed ikke er en fast form, som alle kan eller skal passe ind i.\nOg pudsigt nok er budskabet bag meget lig det budskab, som vi for mange uger siden stod og tale om på et redaktionsmøde på FEMINA, hvor vi tog første skridt til den kampagne vi har kørt de seneste uge 100%MIG – fordi det handler om rummelighed.\nFor det handler nemlig både om at stå ved os selv, som dem vi er og accepterer os selv – og lige så meget accepterer andre.\nI de uger kampagnen har kørt har vi fået stor, hjertevarm og overvældende opbakning. Det har været fantastisk. Men vi har også fået enkelte kommentarer, der “ufrivilligt” har understreget hele pointen omkring rummelighed. For eksempel i sidste uge, da Julia Lahme viste sin bløde mave frem, skrev nogle, at maven ikke var stor nok, blød nok og så videre. Altså kære kvinder, hvem skal bestemme hvornår vi er “grimme” eller “smukke” nok. Tanken er jo netop, at vi skal holde op med at lade andre definere, hvornår vi er “rigtige” – vi skal rumme os selv og hinanden.\nMen det er jo altid nemmeste at begynde med hende i spejlet. Så når jeg i denne uge (FEMINA nr. 18) stolt påstår at jeg er lækker , så mener jeg det Jeg har besluttet mig for år tilbage for, at jeg er helt o.k. som jeg er. Det betyder ikke, at jeg ikke i perioder gerne vil tabe mig, eller være sundere, eller gerne vil være mere tålmodig, gladere eller noget helt syvende. Men det betyder, at jeg grundlæggende synes at jeg er o.k.\nOg i al ubeskedenhed synes jeg det er en ret god start. Man kan jo altid begynde med sig selv, men blandt publikum i går, sagde en kvinde noget jeg fuldt ud kan tilslutte mig:\nVi skal have mange skønhedsidealer og holde op med at kommentere/kritisere hinanden for at være for tykke, tynde, blege, brune og så videre. Hørt\nOg psykolog Anna Bjerre havde en anden vigtig pointe: At være smuk er også en tilstand – at være et smukt menneske!\nLæs mere om Doves kampagne og se den rørende film, hvor kvinder vælger om de er smukke eller almindelige her\n« Do that yoga!\n3 bøger til rejsen »


- Her finder du vores cookie- og persondatapolitik\nVed at benytte og navigere rundt på denne hjemmeside, https://www.fridaforsikring.dk, accepterer du både vores brug af cookies og vores persondatapolitik. Du kan læse mere om vores cookie- og persondatapolitik nedenfor.\nDenne hjemmeside, https://www.fridaforsikring.dk, er ejet af:\nFrida Forsikring Agentur A/S (Selskabet)\nTelefon: 70 70 78 79\nBetegnelsen cookie benyttes om en lille datafil, som vores hjemmeside gemmer på din computer med det formål at kunne holde styr på, hvad der sker under dit besøg på https://www.fridaforsikring.dk og for at kunne genkende computeren. En cookie er ikke et program og indeholder ikke virus.\nHvis du har kommentarer eller spørgsmål i forbindelse med vores information og/eller behandling af personlige oplysninger, er du velkommen til at kontakte os på tlf. 70 70 78 79 eller info@fridaforsikring.dk\nHvis du som bruger mener at hjemmesiden https://www.fridaforsikring.dk ikke overholder god cookieetik, er du berettiget til at indgive en klage.\nDu skal sende din klage til selskabet på info@fridaforsikring.dk. Klagen skal indeholde:\nFrida Forsikring Agentur A/S vil herefter behandle din klage inden for rimelig tid.\nHos Frida er vi der for dig, når du har brug for det. Vi holder hvad vi lover og deler gerne ud af vores erfaringer.\nDenne politik om behandling af personoplysninger ("Persondatapolitik") beskriver, hvorledes Frida Forsikring Agentur A/S ("", "os", "vores", "vi") indsamler og behandler oplysninger om dig.\nPersondatapolitikken gælder for personoplysninger, som du afgiver til os, eller som vi indsamler via hjemmeside, https://www.fridaforsikring.dk ("Hjemmesiden").\nHvis du ønsker at tilbagekalde dit samtykke, bedes du kontakte os på info@fridaforsikring.dk.\nFrida Forsikring Agentur A/S er dataansvarlig for de persondata, som indsamles via Hjemmesiden.\nTlf. nr.: 70 70 78 79


Afrika Zimbabwe Mashonaland West Province Kariba Forslag til aktiviteter i Kariba Lake Kariba\n160 anmeldelser Nr. 1 af 1 aktiviteter i Kariba Vandområder, Natur og parker Kariba, Zimbabwe+ Tilføj telefonnummerWebsite\nTak for din vurdering. Anmeldt 11 maj 2016 SiboChadyiwa, Victoria Falls, Zimbabwe\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,5 160 anmeldelserFremragende67 %Rigtig god26 %Gennemsnitlig5 %Dårlig1 %Frygtelig1 %12. maj 2017“Easter Weekend Getaway”25. april 2017“Wish had stayed longer”PLACERING Kariba, Zimbabwe\nKONTAKT Website Forbedr denne registreringKræver denne aktivitet planlægning, billetter eller booking på forhånd?Ja Nej Ved ikke Er denne aktivitet tilgængelig uden planlægning eller booking?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed et godt sted til en picnic?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed god til små grupper (færre end fire)?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed egnet til alle aldre?Ja Nej Ved ikke Ville denne aktivitet være god til solskinsdage?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed spændende, usædvanlig eller risikabel at besøge?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed et godt sted at besøge i forbindelse med en bryllupsrejse?Ja Nej Ved ikke Ville denne aktivitet være god til kolde dage?Ja Nej Ved ikke Anbefales drikkepenge for denne seværdighed?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelse\nMedlemsvurdering Fremragende105Rigtig god43Gennemsnitlig8Dårlig1Frygtelig3Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (53)Engelsk (148)Italiensk (4)Flere sprog Sprog Dansk (53)Engelsk (148)Italiensk (4)Tysk (3)Hollandsk (2)Portugisisk (2)Kinesisk (forenklet) (1)\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejSiboChadyiwaVictoria Falls, Zimbabwe178Anmeldt 11 maj 2016 Uforglemmeligt Sundowners af mod søenHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nilconte57Como, Italien12157Anmeldt 5 maj 2016 avventuraGoogle Oversæt MereTak, ilconte57 Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejMeggis CChinhoyi368Anmeldt 22 april 2016 Lake visning og krydstogtHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nAfrikatouriKøln, Tyskland263134Anmeldt 9 april 2016 mehrfach besucht....Google Oversæt MereTak, Afrikatouri Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejkatypeaLondon, Storbritannien5017Anmeldt 5 april 2016 Afrikansk oplevelse af drømmeHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nFratetoBelo Horizonte, MG5214Anmeldt 1 april 2016 Maravilhoso o lugarGoogle Oversæt MereTak, Frateto KevUrsVictoria Falls, Zimbabwe4416Anmeldt 29 marts 2016 Watery ParadiseGoogle Oversæt Mere1 Tak, KevUrs Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejTAUSIF P2Anmeldt 9 marts 2016 fra mobile enheder Fisketur ...Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nCarolyn HBelfast, Storbritannien3213Anmeldt 15 februar 2016 Lovely although can't swim in waterGoogle Oversæt MereTak, Carolyn H moyrak2016Sanliurfa Province, Tyrkiet144Anmeldt 9 februar 2016 Cruise on Lake KaribaGoogle Oversæt Mere1 Tak, moyrak2016 Forrige\nOpdaterer listen... I nærheden Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Lake Kariba.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Retningslinjer for indlægSendBekræftelse: ForrigeNæste123