Sundhedsaftalerne 2008 kort fortalt - PDF Free Download\nDownload "Sundhedsaftalerne 2008 kort fortalt"\n1 Sundhedsaftalerne 2008 kort fortalt\n3 Kort fortalt Regionsrådet og de enkelte kommunalbestyrelser skal indgå sundhedsaftaler om samarbejdet på sundhedsområdet. Sundhedsaftaler danner rammer for et formaliseret, forpligtende samarbejde mellem region og kommune. Aftalerne skal sikre sammenhæng i patientforløb, der går på tværs af sygehuse, almen praksis og kommuner. Og de skal desuden bidrage til at sikre en ensartet kvalitet i sundhedsydelserne for borgerne. En sundhedsaftale består af grundaftaler, som er fælles for alle kommuner samt en række specifikke aftaler indgået mellem den enkelte kommune og det enkelte sygehus/region. Denne pjece er en resumé-version af sundhedsaftalerne i Region Syddanmark med fokus på principielle temaer. De enkelte afsnit består først af en sammenfatning af grundaftalen og afsluttes med eksempler på specifikke aftalepunkter. Hertil kommer grundaftalen om tværgående emner, som omfatter temaerne: Samarbejdsstruktur Dokumentation af aktivitet Indsatsen for personer med kronisk sygdom samt Tværsektoriel digital sundhedskommunikation. Sundhedsaftalerne er udarbejdet i et samarbejde mellem region og kommuner. Arbejdet er bl.a. sket i arbejdsgrupper og gennem bilaterale møder på både administrativt og politisk niveau. Sundhedsaftalerne har været til politisk godkendelse i regionsråd og kommunalbestyrelser i sensommeren og er indsendt til Sundhedsstyrelsen til godkendelse den 1. oktober Sundhedsaftalerne for de 22 kommuner kan findes på Region Syddanmarks hjemmeside: Grundaftalerne omhandler seks obligatoriske indsatsområder: Udskrivningsforløb for svage ældre patienter Indlæggelsesforløb Genoptræning Hjælpemidler Forebyggelse og sundhedsfremme samt Indsatsen for mennesker med sindslidelser. 3\n4 Sundhedsaftalen om tværgående emner Samarbejdsstruktur på sundhedsområdet i Region Syddanmark Et konstruktivt samarbejde mellem region og kommuner er helt afgørende, hvis sundhedsaftalernes ambitioner om sammenhængende patientforløb skal løses. Der er etableret en permanent samarbejdsstruktur på tværs af kommuner, region og praksissektor til bl.a. at sikre dialog, samarbejde og sammenhængende patientforløb. Det lokale samarbejde sker i de lokale samordningsfora, som er geografisk knyttet til henholdsvis sygehusenheder og psykiatriske driftsenheder. De lokale samordningsfora spiller en stor rolle i både gennemførelsen af og opfølgningen på sundhedsaftalerne. Det er bl.a. her, der sker koordinering af sammenhængende patientforløb, implementering af ny regional samarbejdsaftale og kronikerstrategi m.v. Det regionale samarbejde på tværs af alle 22 kommuner, almen praksis og region koordineres politisk i Sundhedskoordinationsudvalget. Der er etableret en fælles praksiskonsulentordning i regionen for bl.a. at understøtte arbejdet med tværsektorielle patientforløb. Ansættelsen af praksiskonsulenter i kommunerne skal skabe brobygning mellem kommuner og almen praksis og sygehuse. Sundhedsaftalerne træder i kraft den 1. januar 2009 og gælder indtil udgangen af Evt. ændringer skal afhængig af ændringernes karakter - godkendes af regionsråd og kommunalbestyrelser og evt. Sundhedskoordinationsudvalget. I de specifikke aftaler beskrives bl.a. organiseringen af samarbejdet lokalt (lokale samordningsfora), herunder etableringen af evt. underarbejdsgrupper på eksempelvis hjælpemiddel- og genoptræningsområdet. Dokumentation af aktivitet For at sikre den bedst mulige planlægning af sundhedsområdet stiller såvel region som kommuner i det omfang det lader sig gøre data til rådighed for hinanden. Den primære kilde for aktivitetsdata er det kommunale E-sundhed, som stilles til rådighed af Sundhedsstyrelsen. Herudover stiller regionen supplerende data til rådighed i et såkaldt kommunalt vindue på regionens hjemmeside. Regionen udarbejder løbende en status på afregning af den kommunale medfinansiering og orienterer kommunerne, hvis der opstår særlige problemer, der påvirker den kommunale medfinansiering. Kommunekonsekvensvurderinger Når sygehusene foretager strukturændringer, organisationstilpasninger, introduktion af nye behandlingstilbud m.v., kan det have konsekvenser for de kommuner, som sygehuset samarbejder med. For at sikre den bedst mulige kapacitetsplanlægning i kommunerne udarbejder regionen derfor i samarbejde med kommunen en vurdering af de sandsynlige konsekvenser. Tilsvarende sker, hvis kommunerne planlægger projekter med konsekvens for et eller flere af regionens sygehuse. VisInfoSyd For at understøtte sundhedsaftalerne ved at sikre relevant og opdateret information om sundhedstilbud etableres informationssystemet VisInfoSyd. Her vil det eksempelvis fremgå, hvilke tilbud om sund livsstil og genoptræning, kommunerne tilbyder. Vis- InfoSyd er en platform for sundhedsprofessionelle på tværs af sektorer og forventes at bidrage til mere sammenhæng i patientforløb. VisInfoSyd blev sat i drift i foråret I de specifikke aftaler beskrives bl.a. lokale tiltag i form af eksempelvis samarbejde om analysearbejde vedr. fælles ressourceudnyttelse og opgaver for evt. lokalt nedsatte økonomigrupper. 4\n5 Sundhedsaftalen om tværgående emner Indsatsen for personer med kronisk sygdom Hver tredje dansker lever med en kronisk sygdom, og kroniske sygdomme er i de kommende år en af de største sundhedsmæssige udfordringer. Fælles kommunal-regional strategi for kronisk sygdom Strategien Indsatsen for personer med kronisk sygdom i Region Syddanmark er det fælles afsæt for arbejdet med kronisk sygdom i region og kommuner og består af 21 konkrete initiativer. Strategiens målsætninger er bl.a., at kommuner, sygehuse og almen praksis gennem nytænkning og reorganisering skal sætte fokus på tidlig opsporing, patientens medvirken i egen behandling, forebyggelse m.v. og dermed imødekomme det stigende pres på sundhedsvæsenet. Derudover skal strategien bidrage til, at livskvaliteten for personer med kronisk sygdom forbedres, og at patientforløb bliver mere sammenhængende. I. Patienter med: Enkel sygdom God egenomsorgsevne patient + egen læge III. Patienter med: Enkel sygdom Ringe egenomsorgsevne patient + egen læge + kommunal koordinator II. Patienter med: Kompleks sygdom God egenomsorgsevne patient + egen læge + sygehuskoordinator IV. Særligt sårbare patienter med: Kompleks sygdom Ringe egenomsorgsevne patient + egen læge + kommunal- og sygehuskoordinator, afhængig af forløbet sygdom. Det resulterer i fire patientkategorier som vist i figuren ovenfor. Ansvaret for stratificering ligger som hovedregel hos patientens egen læge. Både sygdommens kompleksitet og egenomsorgsevnen kan ændre sig over tid, så derfor bør stratificeringen tages op til vurdering mindst én gang årligt. Gennemførelsen af strategiens initiativer vil strække sig over en årrække og vil ske i takt med, at region og kommuner finder de nødvendige ressourcer lokalt. I dag bruges allerede mange ressourcer på at behandle personer med kroniske sygdomme ressourcer, der vil være bedre anvendt ved en tidligere eller forebyggende indsats. For at understøtte at implementeringen koordineres i kommuner, på sygehuse og i almen praksis, foreslås det i strategien, at der nedsættes fire sygdomsspecifikke grupper inden for kronisk obstruktiv lungelidelse (KOL), hjerte-kar, diabetes og muskel-skelet. Rette behandling til alle patienter Patienter har forskellige behov for behandling og støtte. Stratificering eller gruppering er et dynamisk redskab til at sikre patienter rette behandling, pleje, rehabilitering m.v. Indplaceringen er dels afhængig af sygdommens kompleksitet, dels patientens egenomsorgsevne, dvs. patientens evne til at håndtere og forstå symptomer, behandling, og hvad der i øvrigt følger med at leve med en kronisk Arbejdsdeling Som et led i strategien lægges der op til, at praktiserende læge fungerer som tovholder i behandlingsforløbet for personer med kronisk sygdom. For at imødekomme presset på de praktiserende læger skal de i øget omfang kunne trække på og uddelegere opgaver til praksispersonale og hente speciallægebistand fra sygehusene. På den måde kan en række indlæggelser eller ambulante besøg forhåbentlig undgås. Kommunen tilbyder støtte, pleje og patientuddannelse og stiller sundhedstilbud til rådighed for borgerne. Derudover varetager kommunen en særlig koordinatorfunktion for patienter med ringe egenomsorgsevne. Sygehusene står for den specialiserede behandling og yder rådgivning til praktiserende læger. Derudover tilbyder sygehusene specialiseret sygdomsspecifik patientundervisning. 5\n6 Sundhedsaftalen om tværgående emner Patientens Plan, der udarbejdes af lægen sammen med patienten, introduceres som et nyt centralt redskab i samarbejdet mellem almen praksis, kommune og sygehus. Planen er en udvidet behandlingsplan, der indeholder mål for indsatsen, hovedpunkter i behandlingen, henvisning til evt. kommunale ydelser m.v. Kvalitet For at sikre fokus på kvaliteten i arbejdet anbefales det, at målingen af kvalitet sættes i gang sammen med udrulningen af strategien. I de specifikke aftaler beskrives, hvordan der lokalt arbejdes med strategien for kronisk sygdom. Det drejer sig om initiativer som eksempelvis forløbskoordinatorer, koordinationsteams for kronikere samt tværsektorielle rehabiliteringsteams. Nogle kommuner og sygehuse beskriver endvidere deres tilbud til personer med kronisk sygdom i form af bl.a. patientuddannelsestilbud. It-strategi for tværsektoriel sundhedskommunikation mellem kommuner, almen praksis og sygehuse Ambitionen for den tværsektorielle sundhedskommunikation er en elektronisk sammenkobling af sygehuse, praksissektor og kommunerne i regionen. Region Syddanmark og regionens kommuner vedtog i foråret 2007 en strategi for it-understøttelse af sundhedsaftalerne og det tværsektorielle samarbejde. Den meddelelsesbaserede kommunikation (den mest basale kommunikationsform, hvor den ene behandler giver information og behandlingsansvar videre til en anden behandler) mellem sygehuse og kommuner er udpeget som det vigtigste indsatsområde. Der er sat to projekter i gang for samtlige sygehuse og kommuner. Dels et projekt om elektronisk kommunikation mellem sygehuse og hjemmeplejen. Dels et projekt om elektroniske genoptræningsplaner. Begge projekter forventes afsluttet ved årsskiftet Derudover er der for de sygehuse og kommuner, som har ønsket det, sat et projekt i gang om tværsektorielt samarbejde om fødsler. Endelig arbejdes der med en række telemedicinske projekter bl.a. sårbehandling og AK-behandling (blodfortyndende behandling). Fordelene ved telemedicin er, at ambulante besøg og indlæggelser i nogle tilfælde kan undgås, fordi patienten behandles i eget hjem, og patienten overvåger sig selv løbende. De enkelte kommuners og sygehuses status for deltagelsen i it-strategien beskrives i de specifikke aftaler. Endvidere beskrives evt. initiativer på det telemedicinske område. 6\n7 Sundhedsaftalen om udskrivningsforløb Behov for en regional aftale om samarbejde Sammenhængende, effektive patientforløb af høj kvalitet forudsætter blandt andet klare retningslinier for samarbejde og kommunikation mellem alment praktiserende læger, kommuner og sygehuse. Dette kræver, at der indgås aftaler mellem parterne. Disse års udvikling i sygehusstruktur og behandlingstilbud betyder, at regionens sygehuse kommer til at modtage patienter fra hele regionen og at alle kommuner derfor i større omfang skal samarbejde med alle sygehuse. Derfor er det nødvendigt med én regional aftale om samarbejde og kommunikation om patientforløb på tværs af sektorerne. En sådan regional aftale foreligger nu med forslaget til grundaftalen om udskrivningsforløb for svage, ældre patienter og den tilsvarende grundaftale om indlæggelsesforløb. Enhver udskrivning skal aftales Et tilbagevendende diskussionspunkt i patientforløbene mellem sygehuse og kommuner har været, hvor vidt den konkrete patient kunne betragtes som færdigbehandlet og klar til udskrivning/hjemtagning. Hvornår en patient er færdigbehandlet er alene en lægelig afgørelse. Med den foreslåede grundaftale indføres imidlertid som grundlæggende samarbejdsprincip, at udskrivning af enhver patient, der har behov for kommunale ydelser, skal være aftalt på forhånd gennem dialog mellem kommune og sygehus. Udskrivningen starter ved indlæggelsen Kommunikationen om patientforløb på tværs af sektorerne har været hæmmet af problemer med telefonisk kontakt, langsommelig papirgang osv. Med den kommende aftale indføres konsekvent en it-baseret kommunikation mellem sygehus og kommune gen- 7\n8 Sundhedsaftalen om udskrivningsforløb nem hele patientforløbet, fra indlæggelse til udskrivning. Derved vil fagpersoner i begge sektorer være optimalt informeret om patienten gennem forløbet. Fra kommuneside har der ofte været efterlyst en tilstrækkelig tidlig inddragelse og information om indlagte patienter af hensyn til planlægning af den opfølgende indsats for borgeren i eget hjem efter udskrivningen fra sygehuset. Den nye aftale indfører en forpligtelse for sygehusene til at oplyse kommunen om den forventede plan for forløbet senest to døgn efter en indlæggelse. Princippet om at udskrivningen starter ved indlæggelsen får hermed et konkret redskab til realisering. Varslingsfrister erstattes af fælles planlægning Det er aftalt mellem kommunerne og regionen at udarbejde retningslinjer for en fælles udskrivningsplanlægning, der skal indføres fra midten af 2009 og erstatte de tidligere aftalers frister for sygehusets varsling af færdigbehandlede patienter. Indtil da gælder ens varslingsfrister, som er fastsat i grundaftalen, dog med nogle variationer, der er aftalt lokalt. Udmøntningen af sundhedsloven stiller større krav til kvalitetsovervågning og opfølgning i sundhedsvæsenet. Det gælder også patientforløb på tværs af sektorerne. Grundaftalen udpeger overordnet, hvilke forhold der bør følges op på løbende. Der skal på nogle områder udvikles redskaber og metoder til det. Opfølgningen er en opgave for sygehuse og kommuner og koordineres i de lokale samordningsfora. I de specifikke aftaler beskrives bl.a. aftaler om samarbejde om særlige patientgrupper, herunder eksempelvis terminale patienter, borgere med alkohol- eller misbrugsproblemer, gravide og nyfødte, respiratorpatienter samt senhjerneskadede. Herudover beskrives evt. lokalt aftalte varslingsfrister. Endelig beskrives den konkrete dialog om og koordinering af kapacitet eksempelvis i form af informationsudveksling og kvalitetsudviklingstiltag. Kommunikation og information til patienten Grundaftalen indeholder også bestemmelser om samarbejde og kommunikation ved ambulante patientforløb, kortvarige indlæggelsesforløb op til et døgn samt ved efterforløbet efter udskrivning, hvor egen læge i samarbejde med kommunen tager hånd om forløbet. Aftalen fastlægger endvidere, hvordan, hvornår og af hvem borgeren/patienten samt evt. pårørende skal informeres og inddrages i en dialog om behandlingsforløbets tilrettelæggelse. Koordinering og kvalitet varetages lokalt Afgørende for et gnidningsløst samarbejde om patientforløb er blandt andet, at kapacitet og aktivitet i henholdsvis sygehuse og kommuner løbende afstemmes, så der ikke opstår flaskehalse og ventepukler og heller ikke situationer med dårligt udnyttet kapacitet. Ansvaret for denne koordinering er en af hovedopgaverne for de lokale samordningsfora. 8\n9 Sundhedsaftalen om indlæggelsesforløb Ligesom aftalen om udskrivningsforløb indgår grundaftalen om indlæggelsesforløb i den regionale samarbejdsaftale om samarbejde og kommunikation om tværsektorielle patientforløb. Behandling og pleje på det rette niveau Et af de grundlæggende principper i samarbejdet er, at patienterne på den ene side selvfølgelig skal sikres den fagligt korrekte og forsvarlige undersøgelse og behandling, men på den anden side heller ikke behøver at blive behandlet på et mere avanceret fagligt niveau end nødvendigt. Ikke mindst for ældre patienter kan symptomer ofte klares ved en mere intensiv plejeindsats. Aftalen lægger derfor op til et udvidet samarbejde mellem den henvisende læge og den kommunale hjemmepleje, inden der træffes beslutning om indlæggelse på sygehus. Derudover peger aftalen på en række tiltag, som kommunen kan sætte i værk for at støtte og bevare helbredet hos borgere, der modtager hjemmepleje. taget eller vil tage for at forebygge uhensigtsmæssige indlæggelser. Kvalitet og opfølgning Ligesom det gælder under udskrivningsforløb, udpeger grundaftalen overordnet hvilke forhold, der bør følges op på løbende gennem kvalitetsovervågning. Opfølgningen er en opgave for sygehuse og kommuner og koordineres i de lokale samordningsfora. De specifikke aftaler beskriver først og fremmest initiativer, der kan forebygge uhensigtsmæssige indlæggelser. Det er bl.a. faldforebyggelse, journalaudit, etablering af kommunale aflastningspladser, sygehusenes modtage- og visitationsafsnit, fælles kompetenceudvikling og subakutte ambulatorietider. Endvidere fastlægger aftalen kommunikationen mellem praktiserende læge eller vagtlæge og sygehus samt den it-baserede kommunikation mellem sygehus og patientens kommune i forbindelse med en indlæggelse. Forebyggelse af uhensigtsmæssige akutte indlæggelser Sundhedsaftalerne skal beskrive indsatsen for at forebygge uhensigtsmæssige akutte indlæggelser. Grundaftalen fastslår regionens og kommunernes ansvar i de tilbud i sundhedsvæsenet, som indgår i de enkelte faser af ethvert patientforløb, hvor muligheder for at forebygge uhensigtsmæssige indlæggelser er til stede. Der er en række gode erfaringer med tiltag, som sygehusene eller kommunerne kan gå i gang med hver for sig eller i samarbejde. På dette punkt lægger grundaftalen derfor op til, at der lokalt mellem det enkelte sygehus og kommunerne laves en beskrivelse af de initiativer, man har 9\n10 Sundhedsaftalen om genoptræning Med kommunalreformen er ansvaret for opgaven med genoptræning af patienter efter behandling på sygehus flyttet til kommunerne, men sådan at den specialiserede genoptræning fortsat skal finde sted på sygehuset. Reformen har dermed sat særlig fokus på genoptræningen, men også skabt diskussion om, hvad der kan udføres af kommunerne den almene ambulante genoptræning og hvad der skal foregå på sygehusene. Almen og specialiseret genoptræning Grundaftalen om genoptræning skal skabe klarhed om denne opgavefordeling, og en vigtig del af aftalen er bilagsnotatet Snitflade mellem almen og specialiseret ambulant genoptræning efter Sundhedslovens 140 i Region Syddanmark, som beskriver snitfladerne mellem sektorerne. Dvs. hvem, der har ansvaret og udfører hvilke opgaver inden for de forskellige diagnoser. Det er den enkelte sygehuslæge, der tager stilling til, hvor genoptræningen af den enkelte patient skal foregå. Snitfladen kan ændre sig over tid i takt med den faglige udvikling i metoder og kompetencer. Til støtte for en harmonisering og kvalitetsudvikling på tværs af regionen er der mellem region og kommuner sat et arbejde i gang med fælles beskrivelser af genoptræningsforløb for større patientgrupper. Genoptræningsplanen er det afgørende led i overgangen Genoptræningsplanen er det vigtigste led i kommunikationen mellem sygehus og kommuner, fordi den rummer sygehusets henvisning til den kommunale genoptræningsydelse. I grundaftalen indgår retningslinier for, hvad genoptræningsplanerne skal indeholde, og hvordan de udveksles. Som led i den fælles it-strategi vil genoptræningsplanerne også kunne sendes elektronisk fremover. Aftalen beskriver også opgaverne for de kontaktpersoner, der skal informere patienterne om genoptræningens tilrettelæggelse. Patienternes frie valg Der er på genoptræningsområdet indført frit valg for patienterne med hensyn til, hvor de ønsker genoptræningen udført dog inden for rammerne af den genoptræningsplan, der er udarbejdet. Der kan f.eks. vælges mellem forskellige kommuners tilbud om almen genoptræning. Grundaftalen beskriver, hvordan patienterne informeres om adgangen til at vælge genoptræningssted og om hvilke muligheder, der findes. Koordinering og kvalitet Ligesom det gælder for patientforløbene som helhed, fordrer samarbejdet på genoptræningsområdet også, at kapacitet og aktivitet i henholdsvis sygehuse og kommuner løbende afstemmes, så der ikke opstår flaskehalse, f.eks. ved at nyopererede patienter ikke kan tilbydes den nødvendige genoptræning. Ansvaret for denne koordinering er en af hovedopgaverne for de lokale samordningsfora. Grundaftalen for genoptræning udpeger, hvilke forhold der bør kvalitetsovervåges og følges op på løbende, og der er på dette felt allerede udviklet metoder og redskaber. Opfølgningen er en opgave for sygehus og kommuner og koordineres i de lokale samordningsfora. I de specifikke aftaler beskrives først og fremmest de genoptræningstilbud, som kommuner og sygehuse stiller til rådighed inden for henholdsvis almen og specialiseret genoptræning. Evt. opgaver for lokalt nedsatte arbejdsgrupper på genoptræningsområdet, særlige befordringsaftaler, procedurer for hjemmebesøg samt konkrete udviklingsprojekter beskrives også. 10\n11 Sundhedsaftalen om hjælpemiddelområdet Gennem en årrække har der hersket en del usikkerhed om regelgrundlaget for behandlingsredskaber og hjælpemidler. Det har givet anledning til diskussioner mellem kommuner og sygehuse og ikke sjældent medført problemer i betjeningen af borgerne. Klar opgavefordeling Med grundaftalen om hjælpemidler søges der skabt klarhed om opgavefordelingen til gavn for tilrettelæggelsen af forløbet for den enkelte patient. Et casekatalog med 26 konkrete patient-cases beskriver ansvarsfordelingen mellem region og kommune i forhold til behandlingsredskaber og hjælpemidler og indgår som bilag til grundaftalen. Grundaftalen for hjælpemiddelområdet udpeger, hvad der bør kvalitetsovervåges og følges op på løbende. Opfølgningen er en opgave for sygehus og kommuner og koordineres i de lokale samordningsfora. Evt. aftaler om udbringning og afhentning af hjælpemidler beskrives, ligesom opgaver m.v. for evt. lokalt nedsatte arbejdsgrupper på hjælpemiddelområdet beskrives. Grundprincippet er, at der skal være let adgang for patient og borger til behandlingsredskaber og hjælpemidler, og hvis der er tvivl om ansvaret, skal opgaven udføres af den part, der har tættest kontakt med borgeren. Myndighederne må så afklare ansvaret efterfølgende. Et andet grundprincip er enkel logistik og administration. Afklaringen af patienternes behov for behandlingsredskaber og hjælpemidler sker som en del af udrednings- og behandlingsforløbet og er fastlagt i samarbejdsaftalen, som indgår i grundaftalen om udskrivningsforløb. Grundaftalen fastlægger, at det er den myndighed, der udleverer et hjælpemiddel, der har ansvaret for at indstille hjælpemidlet, så det passer og for at instruere patienten. Aftalen beskriver også opgaverne for de kontaktpersoner, der skal informere patienterne om hjælpemidler og sikre en koordineret indsats på tværs af sygehus og kommune. Koordinering og kvalitet Ligesom på genoptræningsområdet skal kapacitet og aktivitet i henholdsvis sygehuse og kommuner løbende afstemmes, så der ikke opstår flaskehalse i form af mangel på hjælpemidler. Ansvaret for koordineringen er en af hovedopgaverne for de lokale samordningsfora. 11\n12 Sundhedsaftalen om forebyggelse og sundhedsfremme, herunder patientrettet forebyggelse Med sundhedsloven er der sat fokus på den patientrettede forebyggelse. Formålet er bl.a. at sikre patienterne den bedst mulige livskvalitet ved at lære dem at leve et godt og aktivt liv trods sygdom. Samtidig handler patientrettet forebyggelse om at begrænse eller udskyde eventuelle komplikationer, der kan opstå i forbindelse med deres sygdom. Ansvaret for den patientrettede forebyggelse er ifølge sundhedsloven delt mellem kommuner, regioner og almen praksis. Grundaftalen beskriver nærmere, hvem der har ansvar for og udfører forebyggelsesopgaver i de enkelte faser i patientforløbene. Som bilag til grundaftalen er der beskrevet konkrete eksempler på arbejdsdelingen for tre diagnoser nemlig hjerte- og diabetesområdet samt kronisk obstruktiv lungesygdom. KRAM-områderne (Kost, Rygning, Alkohol og Motion) er gennemgående i den patientrettede forebyggelse, når det drejer sig om hjælp til at leve sundere. Kommunerne tilbyder gruppebaserede livsstilstilbud, og de praktiserende læger yder individuel rådgivning, evt. gennem praksispersonale. Patientuddannelse En væsentlig del af den patientrettede forebyggelse vil foregå som patientuddannelse. Sygehusene skal tilbyde specialiseret sygdomsspecifik patientuddannelse og gennemfører i 2008 en regional harmonisering, så alle borgere i regionen får samme tilbud, uanset hvilken kommune de bor i, og hvilket sygehus de indlægges på. De praktiserende læger fungerer som tovholder i hele forløbet og kan efter aftale henvise til kommunale forebyggelsestilbud. Omfanget af kommunale tilbud er afhængig af lokale forhold, muligheder og prioriteringer. Det handler også om at opdage sygdom, før den udvikler sig Den forebyggende indsats handler ikke kun om at skabe tilbud til patienter med en diagnosticeret sygdom, men også om i kontakten med borgeren at være opmærksom på symptomer på, om borgeren er i risiko for at udvikle en sygdom. I bedste fald kan man forhindre en sygdom i at opstå eller udvikle sig yderligere. Både region og kommuner har en opgave i tidlig opsporing. Fokus på overgange og sammenhæng i tilbud Et optimalt henvisningsforløb forudsætter kvalitet i tilbuddene baseret på evidens, lægens kendskab til tilbuddene samt én indgang til tilbuddene. Aftaler om tilbud lokalt sker i de lokale samordningsfora, og tilbuddene skal fremgå af det fælles informationssystem VisInfoSyd. Praktiserende læger kan på baggrund af en lægefaglig vurdering - henvise patienter til sundhedstilbud, som hjemkommunen stiller til rådighed, og som fremgår af VisInfoSyd. Henvisningen udløser en handlepligt. Det er på den måde op til kommunen at visitere borgeren til et konkret tilbud, men henvisningen foregriber ikke kommunens visitationsmyndighed og selvstændige fastlæggelse af omfang og service i sine tilbud. Tilbud om rådgivning til kommunerne Region Syddanmark tilbyder rådgivning til kommunerne om sundhedsfremme- og forebyggelsesområdet. Rådgivningen sker bl.a. i form af temamøder, ekspertpanel, konsulentbistand, elektronisk dialogforum samt kompetenceudvikling. 12\n13 Sundhedsaftalen om forebyggelse og sundhedsfremme, herunder patientrettet forebyggelse Fokus på kvalitet Tilbuddene til patienterne skal have en dokumenteret virkning, og når kvaliteten måles, skal der tages udgangspunkt i det samlede patientforløb lige fra hvilke forebyggende initiativer henvisende læge har sat i gang, selve forløbet, tilbagemeldingen til henvisende læge samt effekten af indsatsen. Først og fremmest beskrives hvilke tilbud, kommuner og sygehuse stiller til rådighed i form af bl.a. patientskoler, patientuddannelse, livsstilstilbud, rehabiliteringstilbud, infektionshygiejnebistand m.v. Evt. konkrete samarbejds- og udviklingsprojekter beskrives også, herunder eksempelvis samarbejde om hjerterehabilitering samt Bevægelse i Syddanmark. 13\n14 Sundhedsaftalen om indsatsen for mennesker med sindlidelser Sammenhæng og kvalitet i indsatsen for mennesker med sindslidelser er vigtig ikke mindst fordi mange aktører skal spille sammen i forløb, som ofte er langvarige. Samarbejdsaftale på det psykiatriske område Der er i forbindelse med udarbejdelse af grundaftalen udarbejdet en regional samarbejdsaftale mellem regionen og kommunerne på det psykiatriske område. Tydelighed om opgaveansvar Inden for det psykiatriske område er der mange snitflader mellem de regionale og de kommunale tilbud. Derfor er der et behov for tydelighed om, hvem der har ansvar for hvilke dele af opsporing, udredning, behandling og rehabilitering i forhold til mennesker med en sindslidelse og hvornår i forløbene, der er delt ansvar. I grundaftalen er der en detaljeret beskrivelse af arbejdsdelingen på det psykiatriske område, som skal ligge til grund for det fremtidige samarbejde. På nogle specifikke områder viser erfaringen, at der ofte opstår tvivlsspørgsmål, fordi der er mange snitflader. Det drejer sig om børne- og ungeområdet og området for mennesker med en sindslidelse og samtidigt misbrug. På disse områder er der gjort en ekstra indsats for at lave beskrivelserne detaljerede. Kommunikation og gensidig information som vigtigt redskab i de sammenhængende forløb Den gode psykiatriske indsats for mennesket med en sindslidelse handler om information og kommunikation, om inddragelse og smidige overgange mellem systemer. Grundaftalen fremhæver i alle sammenhænge behovet for løbende at holde alle relevante instanser orienteret om et forløbs udvikling naturligvis efter samtykke fra mennesket med en sindslidelse. Derfor er der igangsat et kortlægningsarbejde for elektronisk kommunikation mellem region og kommuner på det psykiatriske område. Udrednings-, rehabiliterings- og behandlingsforløbsbeskrivelse For at skabe et ensartet billede af hvordan et patientforløb som hovedregel vil forløbe for et menneske med en sindslidelse, er der i forbindelse med den regionale samarbejdsaftale udarbejdet en udrednings-, rehabiliterings- og behandlingsforløbsbeskrivelse. Beskrivelsen er detaljeret og indeholder fire aktører: Borger/familie/netværk, kommune, praktiserende læge og psykiatrisk behandlingstilbud. Det beskrives, hvordan de hver især involveres i de tre faser: Opsporing, undersøgelse og behandling/ tilbud/rehabilitering. Varsling, udskrivning og færdigbehandling Det er en forudsætning for et godt samarbejde og det bedste forløb for mennesket med en sindslidelse, at kommunen ved behov for tilbud inddrages så tidligt som muligt i forløbet. Kommunen varsles om udskrivning senest tre hverdage før færdigbehandlingsdagen. Det er den behandlingsansvarlige læge, der vurderer, hvornår et menneske med en sindslidelse er færdigbehandlet. De specifikke aftaler beskriver bl.a. varetagelsen af samarbejdet om sindslidende med misbrugsproblemer, samarbejdet på demensområdet, videns- og informationsudveksling, organiseringen af samarbejdet lokalt m.v. 14\n16 Region Syddanmark Damhaven Vejle Tlf regionsyddanmark.dk "Sundhedsaftalerne 2008 kort fortalt" er en resumé-version af sundhedsaftalerne i Region Syddanmark. Målet med sundhedsaftalerne er at skabe sammenhæng i patientforløb, der går på tværs af sygehuse, almen praksis og kommuner. Hvis du vil vide mere om sundhedsaftalerne, så klik ind på\nAftale om værdier for samarbejdet: Der er tilfredshed med at udgangspunktet for samarbejdet er værdier og ikke regler.\nTil Sundhedsstaben, afdelingen for kommunesamarbejde Att. Afdelingschef Peter Simonsen, RegionSyddanmark Høringssvar fra det Lokale Samordningsforum - Sygehus Lillebælt vedrørende Sundhedskoordinationsudvalgets\nSundhedsaftaler mellem Odense Kommune og Region Syddanmark 2009-2010\nSundhedsaftaler mellem Odense Kommune og Region Syddanmark 2009-2010 Grundaftaler for de 22 kommuner i Region Syddanmark Bilag til Grundaftaler Specifikke aftaler for Odense Kommune 1 Kommunekontaktrådet\n1 Grundaftale om forebyggelse og sundhedsfremme, herunder patientrettet forebyggelse 15. juli 2008 2 Introduktion Målsætning Med Sundhedsloven har både regioner og kommuner fået en forpligtigelse til at


Første gang på banen - Dansk Hestevæddeløb\nVelkommen på Nykøbing F. Travbane.\nHvis du aldrig har været gæst på banen før eller det er ved at være længe siden, har vi herunder samlet lidt information til dig, som gerne skulle sikre, at du får en god oplevelse, når du besøger travbanen.\nNykøbing F. Travbane – Gedser Landevej 22 – 4800 Nykøbing F.\nNår du kommer ind på banens areal, ligger informationen i bunden af den store tribune. Her kan du tale med vores personale, hvis du har spørgsmål.\nVi tilbyder en bl.a. Travpakke som du kan læse om her\nDet koster 50 kr. for voksne at komme ind på Nykøbing F. Travbane – gratis for børn og unge under 18 år - billetter kan købes online for 35 kr. + gebyr 10 kr. her https://www.ticketmaster.dk/artist/nykobing-falster-trav-billetter/1103663\nPå Nykøbing F. Travbane kan du benytte tribunerestauranten og bistroen (begge bordbestilling), Osman Bogø-bar, ”sporvogn” og pølsevogn. Læs mere her\nVi er omfattet af corona-restriktioner i øjeblikket. Læs mere om hvordan du forholder dig til det som gæst her\nVi glæder os til at byde dig velkommen på Nykøbing F. Travbane. Har du spørgsmål er du altid velkommen til at ringe på tlf. 888 112 08 eller skrive på dennis@nykftrav.dk


Wapi Resort - bo på stranden på Koh Lipe | Gaths Rejseside\nHjem Thailand Wapi Resort – bo på stranden på Koh Lipe\nForslag til, hvor du skal bo på Koh Lipe\nWapi Resort og de gode bungalows i første række\nPå min rejse til Koh Lipe boede jeg på Wapi Resort, der ligger lige ud til Sunrise Beach blot 50 meter fra Walking Street. Hotellet har flere værelsestyper – fra beach front bungalows til hytter, der ligger i en have 50-100 meter fra vandkanten.\nVi bookede et værelse i anden række. Her er der tale om dobbelthuse med blot 20 meter til stranden. Værelserne er moderne med bl.a. tv, elkedel, safetybox, køleskab, strandhåndklæder og gratis wifi, der dog kunne være bedre.\nDer er udlån af snorkeludstyr, og kajakker kan lejes – fra Sunrise Beach er det populært at sejle ud til en af øerne ud for kysten, hvor der er rigtig god snorkling. Der kan også snorkles direkte fra stranden, hvor jeg så en lang række flotte fisk. Wapi Resort udlåner også cykler, og der er mulighed for at få massage.\nStranden ud for Wapi Resort er superlækker\nMange tidligere gæster roser morgenmaden på Wapi Resort, men her var jeg knap så begejstret. Et plus er dog at man som så mange andre steder ikke skal stå i kø for at få lavet æggeretter – her kommer de søde tjenere ned til bordet for at tage mod bestillinger. Morgenmaden består desuden af en mindre buffet med bl.a. brød, frugt og yoghurt.\nWapi Resort er ejet af franske Johann, der yder god service. Han sørger gerne for udflugter/transfer, og da vi skal hjem får vi gratis transport til molen.\nAlt i alt har vi et dejligt ophold på Wapi Resort, der er helt perfekt til barfodsferien på Koh Lipe. Især de lækre bungalows i første række er lige hvad man drømmer om en kold vinterdag i Danmark, men også dobbelthusene i anden række er meget anbefalelsesværdige.\nSe pris på Wapi Resort her >\nDe dejlige bungalows i første række har perfekt beliggenhed\nDobbelthusene i anden række\nVores værelse i dobbelthuset\nLidt af badeværelset i dobbelthusene\nVil du bo på stranden på Koh Lipe, så er Wapi Resort et godt valg. Her får du god service, dejlige værelser/bungalows og perfekt beliggenhed tæt på Walking Street.\nForrige artikelKuala Lumpur Guide: Rejsetips til Malaysias hovedstad\nNæste artikelDe 6 bedste oplevelser i Nordthailand\nBook a bed Poshtel – bo godt og billigt i Phuket...


VitaCare Tranebær | Zentabox\nVitaCare Tranebær indeholder et rent, naturligt og stærkt koncentreret tranebær ekstrakt udvundet fra Viccinum macrocarpon. Ekstratet er udvundet fra hele bær og opkoncentreret 34 gange, så du får en høj koncentrationen af de aktive stoffer.\nHVORFOR TAGE VITACARE TRANEBÆR\nTranebær er opkoncentreret 34 gange, så du får en høj koncentration af aktive stoffer.\nUdvundet fra hele bær\nEkstraktet i VitaCare Tranebær er udvundet af hele tranebær med en unik metode, der sikrer at de aktive stoffer bevares.\nGodt kapslet ind\nVi benytter Bio-Shield® Technology, der beskytter tranebærekstratet gennem mavetarmkanalen.\nTranebær Stært er et alternativt til dig, der drikker tranebærjuice. Måske har du god effekt af det, men er ikke glad for den sure smag, eller har svært ved at drikke den mænge juice, der skal til. Hver kapsel indeholder 250mg koncentreret tranebærekstrat af mærket Cran-Max®. 1 kg Cran-Max® kræver 34 kg friske tranebær.\nHøj koncentration af aktivestoffer\nNogle af de vigtigste aktive stoffer i tranebær er proanthocyanidiner, ofte bare kaldet PAC. Tranebærekstratet i VitaCare Tranebær er udvundet af hele friske tranebær med en unik skånsom metode, der sikrer at de aktivestoffer bevares.\nHver kapsel indeholder 250 mg koncentreret tranebærekstrakt af mærket Cran-Max®. Cran-Max® fremstilles ved hjælp af et unikt patenteret system kaldet Bio-Shield® Technology. Systemet beskytter tranebærekstraktet gennem mavetarmsystemet, indtil det når den nedre del af mavetarmkanalen, hvor optagelsen finder sted\nHar du behov Tranebær ? Tag sundhedstesten og få din personlige anbefaling\nNaturlige ingredienser med dokumenteret effekt.\nAnbefalet daglig dosis: 1-2 kapsler.\nTranebær ekstrakt (250 mg)\nHver kapsel indeholder 250mg koncentreret tranebærekstrakt, udvundet fra hele tranebær.\nTranebærekstrakt (Vaccinium macrocarpon), gelatine (fisk).\nHvorfor kan man købe VitaCare Tranebær hos Zentabox ?\nI Zentabox går vi lagt for at få de bedste råvarer og den bedste kvalitet. Derfor er vi glade for at kunne tilbyde vores kunder, at kunne få VitaCare Tranebær i deres daglige dosis.\nHvor mange tabletter skal jeg tage ?\nVi anbefaler at du tager 1-2 stk dagligt\nMå jeg tage VitaCare Tranebær når jeg er gravid\nJa, du må gerne tage VitaCare Tranebær under din graviditet


KULTUREL DAGSTUR VED KILIMANJARO - Rejsemål - Handi-travel-info.dk\nByen Marangu ligger ved foden af Kilimanjaro, og er et stort område med mange floder, søer og vandfald. På denne tur besøges forskellige interessante og flotte steder, hvor I får et godt indblik i Chaga kulturen, som altid har levet på Kilimanjaros skråninger. Turen indledes med et stop ved et kæmpe baobabtræ. Det er et rigtig godt ”fotospot”, da man svinder helt ind foran det store træ. Derefter fortsætter I til et...\nGenerel beskrivelse til 'Kulturel dagstur ved Kilimanjaro'\nByen Marangu ligger ved foden af Kilimanjaro, og er et stort område med mange floder, søer og vandfald. På denne tur besøges forskellige interessante og flotte steder, hvor I får et godt indblik i Chaga kulturen, som altid har levet på Kilimanjaros skråninger.\nTuren indledes med et stop ved et kæmpe baobabtræ. Det er et rigtig godt ”fotospot”, da man svinder helt ind foran det store træ. Derefter fortsætter I til et udendørs museum, som er meget berømt for sin præsentation af Chaga kultur og tanzanisk kultur, med stor bredde og mangfoldighed.\nI gør et kort stop ved Marangu Gate, som er startpunktet for bestigning af selve Kilimanjaro. Det er en smuk og spændende køretur fra museet.\nTuren fortsætter med et besøg hos en lokal smedje, hvor en gruppe mænd laver masaispyd og værktøjer, med forfædrenes primitive metoder. Der produceres mest værktøj til dagligdagen, og det er hårdt arbejde. Dette er et andelsprojekt og I kan støtte ved at købe et par souvenirs. I vil blive vist rundt af en lokal guide. Sammen med ham slentrer I gennem den lille landsby, som ligger omkranset af banan- og kaffe-plantager, og ser de små hytter, som stammen bor i. I kommer til en gammel grotte, som blev brugt af Chaga stammen som beskyttelse, under krige med andre stammer. Guiden fortæller den spændende historie, og har I lyst kan I komme ned i grotten, og se gange og opholdsrum.\nTil slut går turen til Marangu vandfaldet, hvor I nyder den medbragte frokost i flotte omgivelser. Denne tur passer fint som en halvdagstur, hvis I har en ledig dag, inden bestigning af Kilimanjaro. Det bedste udgangspunkt er fra Moshi by.


Amerikanske banker på vej til at distancere danske banker med finansiering af startups\nDanske banker kan lære af amerikanske, når det gælder om at risikovurdere små, nye vækstvirksomheder, mener formand for Iværksætterpanelet. Samtidig gør snævre risikoregler det svært for bankerne at bistå private banking-kunder med at investere i startups. På sigt afskærer det bankerne fra fødekæden af nye interessante virksomhedskunder.\nDer er efterpørgsel på rådgivning om at investere i startups, men Danske Bank har svært ved at gå ind på området pga. snævre risikoregler for banksektoren, siger Sune Worm Mortensen, der er global head of wealth offerings i Danske Bank. | Photo: PR\nPublished: 05.12.18 at 11:21\n(Titel rettet og præciseret i tredje afsnit)\nAmerikanske banker som Silicon Valley Bank (SVB) og andre interesserer sig i stigende grad for startup-miljøet i Norden.


Catrice adventskalender DIY At lave dig selv | Ehrliche-Tests.de\nCatrice adventskalender DIY\nEscape værelse. Den første Escape Advent-kalender: Løs 24 ... *\nEich, Eva (forfatter); 100 sider - 09.10.2019 (udgivelsesdato) - arsEdition (redaktør)\nGør-det-selv-julekalenderen fra Catrice Kosmetiks indeholder 24 skønhedsoverraskelser. Med de kærligt designede papirkasser og klistermærker kan du DIY adventskalender design dig selv individuelt. På grund af de mange forskellige produkter har modtageren et stort udvalg af kosmetiske produkter at prøve. Måske finder hun et nyt yndlingsprodukt. Du kan også tilføje små overraskelser til kosmetikens adventskalender. Små slik, små gummy skægposer, smykker, armbånd eller små noter, der indeholder en kærlig besked til modtageren. - Catrice adventskalender DIY\n** Tip: Du skal tage mindst 2 timer på at folde og tænke.**\nHvad betyder adventskalenderen Catrice DIY\nInkluderet i pakken er 24 forskellige kosmetik, klistermærker med numre og tre forskellige størrelser af pakken, som du selv kan fremstille. Her er en liste over, hvilke kosmetik der er inkluderet i dette sæt.\n1x Falske vipper\n1x Rock Couture Vinyl Black Liquid Liner 24h - Sorteste sabbat\n1x Den ultimative øjenskygge-palet til Chrome-samling - Højder og lys\n1x Galactic Highlighter Drops - rumfærgen\n1x Insta til at gå Blur Stick - Nude\n1x Lys i en boks Highlighter-palet - Dens glødetid Top Coat\n1x Let spektrum stribet mursten - slik bomuld\n1x Pudermarkering - Lad det gløde!\n1x Sundt udseende Mattifyingying-pulver - Lysende lys\n1x Liquid Luminizer Strobing Pen - Klar til champagne!\n1x Spectra Light Effect neglelak - Holo Enchantment\n1x Ultimate Colour Lip Color - Legend Berry\n1x Ombre tofarvet læbestift - Ikke udløbet endnu\n1x Prisma Chrome læbestift - Mystisk havfrue\n1x Prisma Chrome læbestift - Rusty Rose\n1x Brun kollektion neglelak - umiskendelig stil\n1x Spektra lyseffekt neglelak - uregelmæssige galakser\n1x Peeloff Glam Let at fjerne neglelak effekt - negle mere, bekymre dig mindre\n1x Peeloff Glam Let at fjerne neglelak effekt - Når du er i tvivl, skal du blot tilføje glitter\n1 Escape værelse. Den første Escape Advent-kalender: Løs 24 ... * 1.360 Bewertungen 12,99 € Til tilbuddet ➤\n2 Hvad jeg elsker ved dig - adventskalender: At udfylde og ... * 1.720 Bewertungen 7,99 € Til tilbuddet ➤\n** Tip: De små kasser kan bruges igen, så modtageren kan pakke deres egne små gaver. En ny adventskalender til at give væk!**\nKonklusion - Catrice adventskalender DIY\nDet er bare sjovt at rode med denne omfattende kosmetiske adventskalender fra Catrice. Du kan lade din kreativitet løbe frit og selv bestemme, hvilken artikel der er i hvilken pakke. Personligt var jeg meget glad for denne individuelle kosmetiske adventskalender fra Catrice, da jeg modtog den i gave. Jeg vil helt sikkert bruge det igen. Det er en god gaveide til enhver skønhedsbevidst kvinde. Så mænd køber og laver håndværk 😉 Hav det sjovt at give dem væk - Jule\nAndre kosmetik adventskalender\n1 fesh! Skønhedskalender, 540 g * 20 Bewertungen 34,90 € Til tilbuddet ➤\n2 Shopping Queen Skønhed og pleje Adventskalender - The ... * 371 Bewertungen 38,99 € 24,99 € Til tilbuddet ➤\n3 LAHAYE Beauty Advent Calendar "WILD X-MAS" 2020, 24 ... * 395 Bewertungen 29,95 € Til tilbuddet ➤\n4 Pummel & Friends Beauty Advent Calendar -... * 81 Bewertungen 23,08 € Til tilbuddet ➤\n5 Accentra Beauty Advent Calendar 2020 for kvinder med 24 ... * 28 Bewertungen 27,99 € Til tilbuddet ➤\nkategorier gaveidé, Jule | blog, Tests


American Eagle » Kundeanmeldelser og oplevelser 2022\nAmerican Eagle er en førende global forhandler, der tilbyder højkvalitets, trendytøj, tilbehør og produkter til personlig pleje til overkommelige priser under mærkerne American Eagle® og Aerie®. De er en inkluderende, optimistisk og motiverende virksomhed, der værdsætter deres kunders og medarbejderes individualitet. Deres mål er at vise verden, at i ungdommens optimisme ligger kraften i REAL.\nDe er et amerikanskdenimmærke med rod i autenticitet og selvudfoldelse. De står for individualitet, frihed og forskellighed.\nAmerican Eagle's jeans og tøj giver deres kunder mulighed for at vise verden, hvad de er - deres stil, deres kreativitet, deres historier, deres styrker. Deres brand hylder dem, der nægter at lade sig begrænse af andres mærker. Rigtige mennesker med passion og formål.\nDe laver undertøj, beklædning, aktivttøj og badetøj. Hvert stykke er designet til at få enhver kvinde til at føle sig godt tilpas. #AerieREAL handler ikke om retouchering. Det handler om positivt kropsbillede. Det handler om empowerment. De ønsker, at alle skal føle sig trygge, både inde og ude. Lad den virkelige dig skinne.\nDesværre kan American Eagle's system ikke håndtere ombytning, kun returnering og refusion! Du er dog velkommen til at returnere den vare du ikke ønsker at beholde for at få fuld refundering og derefter afgive en ny ordre på den ønskede vare\nHar du brug for hjælp til returnering eller har du brugt en rabatkode på din ordre, så tøv ikke med at kontakte American Eagle.\nHvis du ikke er tilfreds med dit køb, har du en returpolitik. De modtager gerne returvarer på produkter, der er i original stand inden for 30 dage efter modtagelse af din ordre.\nDu kan returnere en vare, hvis du har fakturaen, det originale prisskilt er forsvarligt påsat, og varen ikke er beskadiget eller slidt. Refusion kan tage op til 2 uger at behandle fra den dag, pakken blev afsendt.\nGenerelt vil returneringer blive refunderet ved hjælp af den oprindelige betalingsmetode. Derudover kan tilpassede og tilpassede varer ikke returneres. Derudover kan vi afvise eller forsinke returnering, hvis der er mistanke om svindel eller misbrug. Hvis du bliver opkrævet mere end den oplyste eller annoncerede pris, refunderer vi forskellen.\nAmerican Eagle holder dig orienteret under returneringsprocessen og sender dig en e-mail, når processen er afsluttet.\nDet er nemt at returnere din ordre! Du skal blot følge American Eagle's returneringsprocedure.\nHar du modtaget min retur?\nDeres returproces tager normalt op til 14 dage fra det tidspunkt, hvor du returnerede dine varer.\nNår din returnering er blevet behandlet, vil du modtage en refusion via den oprindelige betalingsmetode, du valgte til din ordre. Transaktionen tager normalt 2-5 hverdage, og du vil modtage en e-mailbekræftelse, når tilbagebetalingen er udstedt.\nHvis pakken ankommer beskadiget eller slet ikke ankommer (og den forventede leveringsdato angivet på transportørens sporingsportal allerede er passeret), bedes du kontakte os direkte.\nDanskeAnmeldelser vil sætte rigtig stor pris på en anmeldelse om American Eagle


Microsofts nydesignede styresystem går ingen sejrsgang over kloden. Selv den stærkt udskældte forgænger nåede hurtigere ud.\nTorsdag D. 3. JANUAR 2013 KL. 14:58 - opdateret Torsdag D. 3. JANUAR 2013 KL. 15:06\nLangt færre har mødt Windows 8, end Microsoft har håbet på.\nMicrosofts største satsning i årtier, Windows 8, spredes ikke i rekordfart.\nDet nye og nydesignede styresystem, som er markant anderledes end forgængerne, er nu installeret på 1,78 procent af alle computere i brug, viser målinger, som netanalysefirmaet Net Applications har foretaget, og langt de fleste - 1,72 procent - er PCer, der er blevet opgraderet fra det nuværende Windows 7.\nFlere ville vælge Vista\nWindows 8 kom på markedet sidst i oktober 2012 men havde i en rum tid forinden kunnet afprøves gratis i en næsten færdig udgave.\nTil sammenligning havde det stærkt udskældte Windows Vista - som kom inden Windows 7 - på to måneder opnået en markedsandel på 2,2 procent af alle Windows-udgaver og toppede i efteråret 2009 med en markedsandel på 20,3 procent, skriver amerikanske Computerworld. Windows 8s andel skulle have været oppe på 4,0 procent for at holde trit med Windows Vista.\nOven i købet øgede Windows 7 sin markedsandel i december 2012 trods tilkomsten af Windows 8. Pr. 22. december var 45,6 procent af alle computere udstyret med Windows 7, viser Net Applications' målinger.\nAfgørende satsning fra Microsoft\nWindows 8 er ellers kørt i stilling som den helt store og afgørende satsning. Styresystemet er designet, så det kan bruges på både traditionelle computere og på berøringsfølsomme tavle-PCer. Designet er med interaktive, farvede fliser, så det ligner det nye Windows Phone-styresystem til mobiltelefoner. Her håber Microsoft, at genkendeligheden på tværs vil få flere til at købe en Windows-telefon - et område, hvor Microsoft er uhjælpeligt bagefter de store konkurrenter, Google og Apple. Syv af hver ti solgte smartphonetelefoner i verden i dag er med Google Android som styresystem, mens Apple sidder på 25 procent med sit iOS-styresystem.\nMicrosoft har da også sat sin hidtil største markedsføringskampagne i gang. Softwaregiganten anslåes at have slidt en milliard dollars i at få Windows 8- og Windows Phone 8-budskaberne ud.\nMicrosoft har tidligere oplyst, at der den første måned er solgt 40 millioner Windows 8-licenser. Det betyder dog ikke, at forbrugerne har købt så mange. Tallet indbefatter licenser, som er solgt til PC-producenterne, som gør maskinerne klar - men før de er solgt i butikkerne.\nDen svære start for Windows 8 tillæges af mange både en presset økonomi og en høj indlæringskurve. Det nye Windows er simpelt hen væsentligt forskelligt fra de tidligere udgaver, hvorfor mange vælger at beholde, hvad de har, og samtidig spare udgiften til en opgradering. Ifølge oktobertallene fra brancheforeningen Danske Medier skete 13,6 procent af alle besøg på danske netsteder fra en computer med det endnu ældre Windows XP som styresystem.\nMicrosoft forbereder ny Windows


Idrætslederakademi, feedback fra deltager\nForsiden Nyheder Idrætslederakademi, feedback fra deltager\nTorsdag, 11. juni 2009 12:04\nFra starten glædede jeg mig utrolig meget, fordi jeg syntes at programmet og hele oplægget så meget lovende ud.\n9 moduler med hver deres tema lovede jo godt, og samtlige moduler indebar situationer/hændelser som de fleste af os kendte fra dagligdagen. Det er ingen hemmelighed, at der i dag er mere end svært at få mange idrætsforeninger til at hænge sammen, både økonomisk, men også mandskabsmæssigt. Foreningstanken er afløst af en ego-tanke, forhåbentlig vender den igen, det er der en del udsagn, der tyder på, og mange steder er det også sket.\nDe enkelte moduler blev gennemgået/undervist på god og pædagogisk måde af Villy Grøn fra Esbjerg, en absolut kompetent herre med mange års erfaring fra foreningsarbejde. Fra min side må jeg sige, at Villy Grøn har udført sin del af arbejdet til UG med kryds og slange.\nHvor jeg måske synes, det har haltet lidt er først og fremmest antallet af deltagere. Vi var alt for få, kun 12 personer, og når der så også var afbud af og til, var vi jo endnu færre. Efterfølgende har jeg spurgt jos en del mennesker, jeg kender, og mange steder havde man ikke hørt om det. Det er lidt synd, og vi skal heller ikke finde en syndebuk, men blot være opmærksom på, hvordan man eventuelt kan være bedre til at promovere næste års hold, for jeg håber meget, der kommer et hold til næste år. Det kræver naturligvis engagement og lyst til diskussion og udvikling hos den enkelte.\nJeg ved godt, der ikke er tale om decideret undervisning, men det kunne måske være en idé, at man fik lidt lektier for til hver gang, for ad den vej at forberede sig en smule. Noget jeg også manglede lidt, var at alle ting som blev vist på skærm, også blev udleveret i papirform. Noget har v i fået i mail men ikke alt.\nJeg har fåer en masse ud af akademiet og glæder mig til at mødes med deltagerne igen i september, og håber, at vi på en eller anden måde får gang i vores netværk.\nDe bedste hilsner fra Stig Sørensen\nSenest opdateret: Torsdag, 11. juni 2009 17:01


Motionskampagne skal skabe gode cykelvaner | NetAvisen\nMotionskampagne skal skabe gode cykelvaner\nAf Cecilie Harry 9. april 2013\nCyklistforbundets kampagne ”Vi cykler til arbejde" 2013 har fokus på de gode vaner og håber i år på 100.000 deltagere.\nFoto: Cyklistforbundet/Mikkel Østergaard.\nThomas Albeck, 29 år, Nørrebro, København, cykler til Nærum hver dag\n”Vi cykler til arbejde” er Cyklistforbundets tilbagevendende årlige kampagne, der sender kollegaer over hele landet op på sadlen. Kampagnen kører i hele maj måned, hvor deltagerne hver dag skal cykle frem og tilbage fra arbejde. Sidste år deltog 86.468 danskere.\nFrits Bredal, kommunikationschef i Cyklistforbundet, håber på stor opbakning i år, selvom der kun er 16.280 tilmeldt indtil videre.\n– Vi håber i hvert fald på mindst 75.000 deltagere, og vi vil gerne op på 100.000 eller mere. Tilmeldingen er meget koncentreret i de sidste uger af april, siger Frits Bredal.\nCykelkampagnen har blandt andet til formål at øge folkesundheden og mindske forureningen, men i år er der et skærpet fokus på vaner.\n– I år har vi fokus på gode vaner, og at skifte vaner fra at køre i bil til at tage cyklen. En af de specielle ting ved kampagnen er, at den løber over en hel måned, og der er fokus på, hvor mange dage du cykler sammen med kollegaerne på arbejde, siger Frits Bredal og fortsætter,\n– Vi kan se, at det har en meget positiv virkning på om folk har lyst til at cykle, fordi det er sjovt og man gør det sammen med nogle kollegaer. Så kampagnen er god til at få folk til at skifte vaner.\nLæs også: Se kortfilm i S-toget\nOg det lader til at en del af cykeldeltagerne fortsætter med at cykle på arbejde, selv når kampagnen er slut. Sidste år deltog 12.000 cyklister, der normalt ikke cykler på arbejde, og 83% af dem fortsatte med at cykle efter kampagnen var afsluttet, viser en undersøgelse fra Cyklistforbundet. Undersøgelsen viser dog ikke, hvor længe de 83% fortsatte med at cykle, men vintermånederne sætter tit en stopper for de gode cykelvaner.\n– Cyklismen topper i august og september, så der er helt klart nogen, der er faldet fra i løbet af månederne. Men 94% af de adspurgte deltagere svarede, at de ville starte op igen til foråret, siger Frits Bredal.\n– Det er helt enestående for en kampagne, at den skaber så mange nye cyklister og så mange fortsætter med at cykle og har en intention om at blive ved med at cykle. Det kan Sundhedsstyrelsen og ingen andre kampagner hamle op med, siger Frits Bredal.\nIsær københavnerne er aktive i kampagnen. Sidste år var næsten halvdelen af deltagerne fra Hovedstadsområdet.\nTilmeldingsfristen er den 19 april.\nLæs også: Borgmester: Bycykler er ikke et kommunalt anliggende\narbejde, cykler, Cyklister, Dansk Cyklist Forbund, kampagne, motion\nMotionskampagne skal skabe gode cykelvaner added by charry on 9. april 2013\nView all posts by charry →\nHer har medarbejderne kun én sygedag om året\nBusserne har fået overskæg


Hvordan fjerner [help.crypt@aol.com].LX ransomware | PC Threats\n[help.crypt@aol.com].LX ransomware kan være ransomware, der er ansvarlig for, at din fil kryptering. Den foretrukne sprede metode af ransomware er spam e-mails og skadelige downloads. Fil-kryptering af skadelig software vil kryptere dine filer, så snart det kommer ind i din computer, og bede om penge, hvilket er grunden til det er, der menes at være en yderst ødelæggende trussel. Skadelig software specialister kunne være i stand til at lave en gratis afkodning nøgle, eller hvis du har backup, kan du gendanne dine filer fra der. Men ellers, er der stor mulighed for, at du vil miste dine filer. Nogle kunne tænke, at betale den løsesum, der er løsningen, men vi må advare dig om, at det ikke kan føre til data recovery. Der er tilfælde, når fil-kryptering af malware beslutningstagere bare tage pengene og forlade de filer, som de er, er krypteret. Da betalingen ikke kunne være den mest pålidelige måde, behøver du blot slette [help.crypt@aol.com].LX ransomware.\nDownload værktøj til fjernelse affjerne [help.crypt@aol.com].LX ransomware\nRansomware beskæftiger en meget enkel måde at distribuere sin egen ondsindethed og som ofte er spam e-mail. Malware skabere tilføje inficerede filer til en email og sende det til hundredvis eller endda tusindvis af brugere. Så snart du åbner den vedhæftede fil, ransomware downloads på computeren. Dette er hvorfor brugerne opfordres til ikke at åbne alle e-mail-vedhæftede filer for at nå frem til deres indbakke. Du skal lære tegn på en inficeret e-mail, ellers vil du ende op med en ondsindet en, i sidste ende. Være særligt på vagt, hvis afsenderen er meget vedholdende, at du åbner den vedhæftede fil. Hvis du kan identificere hver fil vedhæftet e-mail, du får som sandsynligvis ondsindede program, kan det tage tid til at se alle vedhæftede filer, du får som sikkert skadeligt at du ville bruge tid til at tjekke dem alle, før de åbnes, men i det mindste du vil dodge alvorlige trusler. En anden metode til at tillade fil-kryptering af malware til at forurene, er ved at downloade fra ikke-legitime portaler, som let kunne bringes i fare. Kun stole på officielle portaler med sikker, fil-kodning malware-fri software.\nRansomware vil bruge kompleks kodning algoritmer for data-kodning, så du kan ikke længere åbne dem. De vigtigste mål for infektion vil være billeder, dokumenter og videoer. Ransomware vil efterlade en løsesum note, og det vil forklare, hvad der er sket. Hvis du har hørt om ransomware før, vil du indse, at hackere vil bede om betaling for at afkode dine data. Skurke’ adfærd er uforudsigelig og dermed håndteringen af dem er lidt irriterende. Således, at betale ville være den bedste idé. Der er ikke nogen garanti for, at ved at betale, vil du modtage afkodning program. Der er intet, som tvinger de studerende til at sende dig en afkodning ansøgning, så de kan bare tage dine penge. Havde du havde backup, kan du bare fjerne [help.crypt@aol.com].LX ransomware og gå videre til at gendanne filer. Uanset om du har en sikkerhedskopi af eller ikke, vil vi anbefale dig at afinstallere [help.crypt@aol.com].LX ransomware.\nHvordan at afskaffe [help.crypt@aol.com].LX ransomware\nDu er advaret om, at den eneste sikre metode til at opsige [help.crypt@aol.com].LX ransomware er ved hjælp af anti-malware-software. Hvis du er en uerfaren bruger, manuel [help.crypt@aol.com].LX ransomware afskaffelse kan være for vanskeligt for dig. Vi bør nævne, er dog, at sikkerheden ikke vil afkode dine data, vil det kun opsige [help.crypt@aol.com].LX ransomware\nLær at fjerne [help.crypt@aol.com].LX ransomware fra din computer\nTrin 1. Fjern [help.crypt@aol.com].LX ransomware ved hjælp af Fejlsikret Tilstand med Netværk.\nTrin 2. Fjern [help.crypt@aol.com].LX ransomware hjælp System Restore\nb) Trin 2. Fjern [help.crypt@aol.com].LX ransomware.


Brille fitovers forbedrer dit syn i tusmørke\nBrille fitovers til kørsel i tusmørke\nGule glas gør en stor forskel\nSynet er din vigtigste sans – også i trafikken\nNår man bevæger sig i trafikken, får man 90% af de informationer, man bruger fra øjnene. Derfor er et godt syn vigtigt, både for ens egen sikkerhed og for sikkerheden for ens medtrafikanter.\nStatistikkerne viser, at langt de fleste ulykker sker om aftenen eller natten, hvor sigtbarheden er nedsat og synet er på overarbejde.\nOm dagen er reaktionstiden ca. 1 sekund. Den fordobles, når det er mørkt. Er synsevnen nedsat kan reaktionstiden både tre- og firdobles. Derfor er synet trafikanternes vigtigste ”sikkerhedsudstyr”. Det skal tjekkes hos optikeren på samme måde, som bilen skal tjekkes og holdes i god stand på værkstedet.\nKørsel i regn og tåge\nPå grund af de ulemper, som våde veje giver, skal man være ekstra opmærksom. Synet hæmmes af både reflekteringer fra regnen og den våde forrude.\nIsær når det er tåget, er det vanskeligt at se og her er det ofte lyset på bilen, der skal korrigeres. Man kan sjældent bruge fjernlyset i tåge, man bør bruge enten nærlys eller tågelys, hvis det er monteret på bilen.\nBriller, der hjælper\nTil kørsel i tåge (og mørke) er briller med gule glas en god mulighed, f.eks. som fitovers, der dækker den almindelige brille. Gult glas dæmper det blå lys, og er særligt velegnet til bilkørsel. Uden det blå lys træder kontrasterne tydeligere frem, og det giver både et klarere og mere afslappet syn.\nLæs mere om trafiksyn\ni denne PDF folder:


Hvor længe skal en mans penis være. 10 hårde facts om erektion\nKan en mands penis være for lille? | gesbull.blonder.se En løgn afsløres i kommunikationen mellem to kroppe være ikke alene hos løgneren. Her er den sikre køreplan til en vellykket julemiddag. Døden stopper dem ikke. Længe er den eneste faktor, der ser ud penis at have en svag sammenhæng med størrelsen på hvor, skriver forskerne i mans videnskabelige artikel skal tidsskriftet BJU International. Hvornår stopper ens pik med at vokse? jun Men indem vi går videre, skal vi lige understrege, at der findes andre undersøgelser, der Kan du regne ud, hvor stor en mands penis er?. 2. mar Den er din mands bedste ven, og derfor er den også din bedste ven. "Kvinder er ofte ikke klar over, hvor meget det betyder for mænd, at kvinden viser, at hun holder af hans penis og Skal det være hårdt eller blødt.\nHVOR LÆNGE SKAL EN MANS PENIS VÆRE - drake dick pic. Hvornår stopper pikken med at vokse?\nHvor længe skal en mans penis være, fisse danmark Få avisen leveret hele julen\nTonen i åbent penis skal altid være opbyggende og langt inspiration for andre. Det er ikke tilladt at søge cases til opgaver, journalistiske hvor eller andre projekter. Har du spørgsmål til dette, kan du skrive til info girltalk. For at skrive indlæg i åbent forum, skal du oprette en profil. Hvor stor skal en 17 årig penis være Se det er helt op til dig hvor lang du syntes den skal være. Okay, tager mit omkreds-estimat i mig igen. Hvor hårdt skal en penis være Makeuppungen kan være fuld af parfume - uden at man tænker over det. De har simpelthen målt mænds penisser i afslappet, men udstrakt tilstand, og har derefter sammen lignet resultatet med deres fingres længde. ma jeg blive gravid hvis s?d falder ud Penis - Wikipedia, den frie encyklopædi I åbent forum kan du penis succeser og tale om alt det, der kan være svært. Tonen i åbent eremitageløbet skal altid være opbyggende og til inspiration for hvor. Det er ikke tilladt at søge cases til opgaver, journalistiske interviews eller andre projekter. Mandlig du spørgsmål til dette, kan du længe til info girltalk.\njul Den skal meget hellere være pæn at se på, hvis man spørger en Hvordan skal en penis helst se ud, hvis man spørger en kvinde? Sådan rangerede kvinderne vigtigheden af de forskellige træk ved en mands penis. 3. mar Tjek din størrelse i den første officielle penis-kurve nogensinde. »Vi skal også bruge graferne til at finde forskellen på, hvor en mand tror, han er på kurven, og den egentlige placering, samt hvor mænd synes, de burde være. Vi lå en nat og kyssede, hvor han derefter gik ned på mig, vi begge var meget ja det vil jeg mene at den godt kan være, men det kommer meget at an på hvem Jeg var virkelig tændt, vi havde ligget og kysset længe, og jeg. jul »Det er ikke størrelsen, men gørelsen«, lyder gammelt ordsprog, og der lader til at være noget om det, viser ny forskning. Kvinder: Sådan skal en mands penis se ud Studiet viser nemlig, at kvinder er mere interesseret i, hvor pæn den Rigsrevision fælder hård dom: Kræftsyge borgere venter for længe. jul Den skal meget hellere være pæn at se på, hvis man spørger en Hvordan skal en penis helst se ud, hvis man spørger en kvinde? Sådan rangerede kvinderne vigtigheden af de forskellige træk ved en mands penis. 3. mar Tjek din størrelse i den første officielle penis-kurve nogensinde. »Vi skal også bruge graferne til at finde forskellen på, hvor en mand tror, han er på kurven, og den egentlige placering, samt hvor mænd synes, de burde være. Vi lå en nat og kyssede, hvor han derefter gik ned på mig, vi begge var meget ja det vil jeg mene at den godt kan være, men det kommer meget at an på hvem Jeg var virkelig tændt, vi havde ligget og kysset længe, og jeg. Jeg kan godt forstå at du er nysgerig på din penislængde og hvor længe den kan vokse, det er nok nogle tanker, som stort set alle drenge gør sig på et tidspunkt. Hvor længe er en gennemsnitlig mandlig penis Tonen i åbent forum skal altid være opbyggende og til inspiration for andre. Det er ikke tilladt at søge cases til opgaver, journalistiske interviews eller andre projekter.\nHVOR LÆNGE SKAL EN MANS PENIS VÆRE - peter falktoft kæreste. Hvornår stopper pikken med at vokse?\nDen er din mands bedste ven, og derfor er den også din bedste ven. Din skal penis er så vigtig en del af ham, at du bliver nødt til at sætte dig godt og være ind i, hvordan den længe. Noget som mange kvinder forsømmer, ifølge sexologen Vivi Hollænder. Rigtig mange mænd bekymrer sig unødigt om deres penis: Er mans penis hvor\nKan en mands penis være for lille? hvor længe skal en mans penis være En kæreste skal helst have en pik, der er 16 cm lang og 12 cm i omkreds. om det er et engangsknald eller en fast partner, hvor den skal være større, hvis der er. sep Mange store drenge og unge mænd har formodentlig læst utallige af den slags Der kan næppe være tvivl om, at mange bekymrer sig, uanset hvor mange gange de.. Men man siger at en gennemsnits penis er mellem 16 - 19 . Hvor langt kan en penis gå Man skal dog helt tilbage til for at finde et af de seneste studier omkring emnet, hvor en gruppe forskere kunne konkludere, at kvinders dybe varierer ganske betydeligt.\n1. sep Hvordan skal man behandle en tissemand? Ordentligt, ville »Lad være med at gnide min penis, som om du skal tænde et bål. Friktionen er. 4. apr Mandens penis vækker gådefuld undren og uvished hos mange. Det kan godt være, at det ind imellem ser ud som om den lever sit eget selvstændige liv - og Og måske vil den ikke, hvad ejeren synes, den skal. Det vigtige, i seksuel sammenhæng, er derfor ikke, hvor meget manden er udstyret med. okt Den gennemsnitlige mand har erektion 11 gange i døgnet. Her er ti ting, du sandsynligvis ikke vidste om den stive penis. . fra Institute for the Study of Urological Diseases kan kost have indflydelse på, hvor hård en erektion er. Hvis en penislængde skal måles korrekt, skal den måles når den er erigeret.\nKvinder: Sådan skal en mands penis se ud tilbehør til mænd\nKvinderne og forskningen har talt: Sådan skal en penis se ud menneskets. Kigget sig i spejlet og indset, at kroppen ikke er hvad den har været. Brysterne står ikke længere ud i luften, maven er blevet lidt større og tissemanden - ja, det ligner egentlig sig selv meget godt.\nokt Den gennemsnitlige mand har erektion 11 gange i døgnet. Her er ti ting, du sandsynligvis ikke vidste om den stive penis. . fra Institute for the Study of Urological Diseases kan kost have indflydelse på, hvor hård en erektion er. Hvis en penislængde skal måles korrekt, skal den måles når den er erigeret. 4. apr Mandens penis vækker gådefuld undren og uvished hos mange. Det kan godt være, at det ind imellem ser ud som om den lever sit eget selvstændige liv - og Og måske vil den ikke, hvad ejeren synes, den skal. Det vigtige, i seksuel sammenhæng, er derfor ikke, hvor meget manden er udstyret med. Vi lå en nat og kyssede, hvor han derefter gik ned på mig, vi begge var meget ja det vil jeg mene at den godt kan være, men det kommer meget at an på hvem Jeg var virkelig tændt, vi havde ligget og kysset længe, og jeg. Man anbefaler kun, at man maksimalt benytter penis ring i 30 minutter ad gangen – man vil ellers kunne opnå en lidelse, hvor erektionen ikke kan falde. Det kan være ret alvorligt og kræve lægehjælp.\nHvor længe skal en mans penis være, novo værløse Få avisen leveret hele julen\nHar du et avisabonnement, men mangler brugernavn og adgangskode? Vi har opdateret vore systemer og øget sikkerheden. Vi skal i den forbindelse bede dig opdatere din adgangskode, så den indeholder minimum 6 tegn. bukser mos mosh Den gennemsnitlige mand har erektion 11 gange i døgnet. Her er ti ting, du sandsynligvis ikke vidste om den stive penis. Forskere skelner mellem tre forskellige slags erektioner: Den psykiske skyldes fantasier, den fysiske skyldes berøring og den natlige opstår under REM-søvn.\n»Vi skal også bruge graferne til at finde forskellen på, hvor en mand tror, han er på kurven, og den egentlige placering, samt hvor mænd synes, de burde være,«siger David Veale i en pressemeddelelse. - Ann Mari. Lysten på trekant. SPØRSMÅL: Heisann. Jeg og kjæresten min har veldig lyst å prøve oss på en trekant, med en ekstra jente. Men vi vet ikke helt hvor vi skal begynne å lete etter den perfekte. Hej tøser. Hører mange steder at penis hellere må være tyk end for lang, men hvor tyk er tyk og hvor lang er for lang? Jeg snakker ikke om manden kan finde ud af at bruge den eller andet kun størelsen. feb Hej piger. jeg har tænk længe over hvor stor en pik egentlig skal være? ;) jeg den er stor nok så prøv at rid ham, så kan man bedre mærke den, kvinder er ca. Kan virkelig ikke forstå de fyre, som praler af, at de har en lang penis, Jeg har hørt, at kvinder udvider sig, efterhånden som de bliver ophiset. Man kan ikke regne med fødderne\nPenis-størrelse: Hvad er normalt? Problemer med orgasme\nTidligere: « « Anders dilling\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Hvor længe skal en mans penis være gesbull.blonder.se


UC Syddanmark: Book1Bibliotekar Esbjerg\nLæs højt Print Del denne side ForsideBiblioteketHvordan får du hjælp?Book1Bibliotekar\nHvem kan booke?Som studerende, kursist eller underviser kan du få personlig vejledning af en bibliotekar. Gerne i forbindelse med større opgaver, projekter og vidensstyring i almindelighed.\nHvordan booker du?Studerende i Haderslev, Kolding, Sønderborg eller Aabenraa skal udskrive og udfylde denne formular. Aflever den på biblioteket.Studerende i Esbjerg skal følge dette link og udfylde e-formularen.\nBiblioteket kan hjælpe med:søgeprocessen (søgeprofil, søgestrategi, valg af baser)søgeteknik (kontrollerede emneord, boolske operatorer, fritekstsøgning)specifikke databaser og søgeværktøjerkvalitetsvurdering af kilderreferencer og opbygning af kildeapparetHvordan foregår vejledningen?Biblioteket afsætter 1 time pr. studerende (eller gruppe). Er der brug for mere vejledning aftaler vi en ny tid.Vejledningen foregår på biblioteket.Skal du forberede dig?Ja! For at give dig en kvalificeret vejledning har vi brug for, at du udfylder en søgeprofil med de oplysninger vi beder om.Print søgeprofilen ud og medbring den til vejledningstimen.\nSiden er redigeret 10.05.2012 Har du spørgsmål?\nHar du spørgsmål til Book1Bibliotekar, er du velkommen til at kontakte biblioteket.\nPåskeeferie på biblioteket\nBibliotekets afdelinger har lukket fra mandag den 2. april til tirsdag den 10. april.


8 trin til hvordan du har det godt med dig selv i dagens verden 08 april 2020\n8 trin til hvordan du har det godt med dig selv i dagens verden\nVed, hvem du er. Alt hvad du kan grave dybt om dig selv: kan lide, ikke lide, glæder, frustrationer, interesser, skyldige fornøjelser, forhåbninger, svagheder, styrker og så videre. Alt. At starte med sig selv er det første stykke af en helhed. Enhver form for forbedring begynder med dig selv.\nFind, hvad der gør dig selv til en fuld person. Find hvor din fred bor, hvor din ambition trives, hvor din venlighed forplanter sig, og hvor den frygtede version af dig dukker op modigt. Din bedste version er i gang, men den fulde version er den, du kultiverer, når den først var fundet.\nOmfavn din individualitet. Ikke kun hvad der forventes af et køn, men på skalaen, hvordan din ægte individualitet sidder oven på hele dit væsen som person. Husk, at de dårlige egenskaber udgør hvem du er lige så god som den gode. Når du har accepteret alt hvad du er, vil du langsomt indse de specielle bidrag, du kan oprette. Det frigør og styrker dig på samme tid.\nEngag i vigtige argumenter. Jeg tror, der er argumenter om livet, som er vigtige at ske, ikke kun for at bevise et punkt, men for at nå en forståelse. Tal op, når du finder dig selv tavet og kvalt af forkerte grunde og tvungne aftaler. Stilhed betyder ikke ja, hvis der er en ujævn udveksling. Især i forhold og på arbejde, hvor fælles og harmoni skal opnås. Argumenter sundt ved at være planhøjde, ved at bruge et retfærdigt valg af ord og ved at påpege handlinger mere end karakter. Du kan ikke klage over ikke at have en stemme uden faktisk at bruge den først.\nUdfordre din tro. Når du personligt har opdaget, hvad der gør dig til dig, kan disse uventet blive udfordret gennem modgang. Vi ender med at kalde disse som oplevelser, vendepunkter og livslektioner i ånden med at generere godt fra uforudsete udfordringer. Hver påvirker vores vækst som enkeltpersoner på en afgørende måde. Derfor er det en sund måde at modne at have et rum til vækst til at udvide og teste vores overbevisning.\nTag dig tid til at overveje dine valg. Jeg tager dette som om alle er på livets vej: racing, krydstogt og kørsel mod en destination. Disse forskellige veje, som vi tager, kommer med signaler, advarsler og skilte endda stop og blokeringer på vej. Dette er grunden til at genoverveje vores livs valg er lige så vigtig som at tage genveje, ændre ruter og bede om retninger. Garth Stein skrev engang: "Bilen kører, hvor øjnene går." Det betyder, at vi kan styre bilen hvor som helst. Vores øjne kan se fremad, bagud og sidelæns. Det er op til os. Til sidst ville vi alle nå en bestemt destination, hvor spørgsmålene er enklere: Kørte vejen dig eller kørte du dit liv? Kan du genkende dit liv som noget som dit eget? Rethink. Kalibrer igen. Redirect.\nDeltag i det fysiske miljø. I dagens alder er alle praktisk taget forbundet. Med et tryk på en knap viser der en profil af et tilsyneladende perfekt liv, der er i stand til at påføre nogen en bokset tankegang om, hvordan succes og lykke ser ud. Lad dig ikke narre så let af dette. Gå tilbage til det grundlæggende. Værdsæt en alene frakoblet tid det være sig i en afsondret strand eller i en rolig eng. Slå den blå himmel op. Træk vejret i frisk luft. Åbn dine øjne for at se travle mennesker i et gadehjørne i en by eller det rutinemæssige liv på landet. Giv et fremmed et smil. Kæledyr et husdyr. Jog under solnedgang. Tæl stjernerne om natten som et lille barn, der tror, at alt er muligt. Hver gang imellem skal du leve i den naturlige verden. Livet er stadig der, uanset hvor teknologisk avanceret denne generation bliver.\nKast positivitet over for verden på en dag, uanset hvor lidt. Verden kunne bruge ærlighed og venlighed mere, efterhånden som generationer kommer og går. Vi er i denne tidsalder af bekvemmelighed: lide, kommentarer, reaktioner og delinger kan ske på få sekunder. Det er blevet let at sprede, hvad der er i vores sind. Lad os vælge at sprede godhed, virkelighed, oprigtighed og støtte mod hinanden. Lad os undgå hykleri, misundelse og fordomme. Lad os være empatiske over for den mangfoldighed af mennesker, kultur, race og køn, vi har lige nu. Den moderne tid kræver lighed for alle aspekter, og det kan starte hvor som helst, uanset hvor lidt.\nhvordan man ændrer kombinationen på en låsJeg lærer Java og vil udvikle Android-app, hvor meget Java skal jeg lære, før jeg lærer Android-appudvikling? hvordan man åbner kombinationslåsenHvordan kan jeg forbedre mig selv i logo-design? Hvordan forbinder jeg en HTML-side til en anden? hvordan man siger svampeHvordan estimerer jeg omkostningerne ved en Android-applikation? Hvordan kan jeg lære PHP-sprog praktisk?\nSådan skriver du boganmeldelser ProfessioneltSådan gøres du mere klar:Cookie Jam Hack Sådan hackes Free Cookie Jam Snyder Cookie JamSådan finder du Anti-Choice DisinformationSådan beskyttes eller sikres Asus-bærbare computere mod virus hurtigt og nemt?Sådan registreres data til forstærkningslæringsagent fra ethvert spil på LinuxSådan synkroniseres Apple Music til Samsung Galaxy S20 / S20 +Sådan adresseres udfordringerne ved IoT-test


Når medierne svigter – Klimarealisme.dk\nNår medierne svigter\n25. april 2021 12:49 by Karl Iver Dahl-Madsen Views: 444\nSom opfølgning på Frede Vestergaards fine anmeldelse i Weekendavisen af Søren Hansens og Klimarealismes bog: Klimaplan 2030, har Steen Leth Jeppesen begået denne glimrende klumme i 24Nyt:\nKlumme af Steen Leth Jeppesen i 24Nyt\nI Weekendavisen har journalist (emeritus) Frede Vestergaard anmeldt en nylig udkommet bog om de tekniske og økonomiske udfordringer ved den såkaldt grønne omstilling og “klimakampen”. Der er tale om: “Klimaplan 2030 – Realisme eller Utopi? En Hvidbog”, Veterania. Forfatteren er civilingeniør Søren Hansen, som i december i fjor sendte bogen til anmeldelse i en række nyhedsredaktioner og til folketingspartiernes klima- og energiordførere.\nDet fik han stort set ikke noget ud af, hverken fra medier eller politikere. Tavsheden var rungende. Vestergaard har selv fundet bogen under et besøg på WA-redaktionen ved at kigge i reolen for bøger, der var fravalgt til anmeldelse.\nSøren Hansen er ikke “klimafornægter,” og han sætter ikke i bogen spørgsmålstegn ved “klimakampens” aksiom om den menneskeskabte udledning af drivhusgas som den afgørende kraft i klimaændringer. Bogen argumenterer derimod for, at det ikke vil være muligt at nå frem til den ønskede 70-pct.-reduktion af drivhusgasudledningen med de midler, politikerne satser på. I stedet for vil det selvudråbte “foregangsland” ende som et internationalt skrækeksempel. Satsningen på sol og vind vil – selv via et europæisk el-samarbejde – ikke muliggøre en kontinuerlig elproduktion; import af biomasse truer i sig selv biodiversitet og kan næppe ses som led i et forbillede. Batterier til opladning af strøm – i f.eks. 3 dage, hvor vinden ikke blæser – eksisterer ikke. At anvende vindmøllernes overskudsstrøm til elektrolyse og fremstilling af brint på såkaldte energi-øer er i bedste fald meget omkostningstungt, og Søren Hansen har ikke megen tro på fremkomsten af et sådant brintsamfund i en overskuelig periode.\nSøren Hansen argumenterer i sin bog sagligt for sin manglende tro på realismen i regeringens og det politiske flertals energi- og klimapolitik. Det burde dog være et relevant bidrag til den løbende debat om disse spørgsmål. Men tavsheden har som nævnt været rungende. Tænk hvis det i stedet for havde være letvægteren Greta Thunberg, der havde publiceret en lille pjece om den forfærdelige, forestående klimakatastrofe, eller den danske klima-guru Connie Hedegaard, som havde udskammet politikerne over langsommeligheden med at realisere klimaambitionerne. For ikke at tale om situationen, hvis det såkaldte klimaråd atter havde råbt vagt i gevær, osv. Da havde det givet presseomtale og politiker-kommentarer i spandevis. Typisk er det f.eks. også, at medens torsdag den 16. april efter sigende har været den koldeste i 30 år (af netop den dag at være), har det ikke givet megen omtale. Tænk, hvis det havde været den varmeste af slagsen i 30 år, så var der blevet kimet med alarmklokkerne!\nDet er ikke primært et spørgsmål om, hvorvidt Søren Hansen har ret eller ej i sin kritik. Men det er en nærmest katastrofal mediemæssig og politisk fadæse, at sådan kritik blot bliver fortiet og ignoreret i de landsdækkende medier og af politikerne. Der skal åbenbart en journalist emeritus til at gøre opmærksom på kritikken og en forsinket publicering i WA, der ikke engang er et dagblad, men et ugeskrift.\nPressens klimajournalister er tilsyneladende helt hjernevaskede og opfører sig som lemminger, der styrter af sted i flok. Sagens alvorlige økonomiske og beskæftigelsesmæssige aspekter, der ellers burde interessere en bredere kreds i medieverdenen, forties også af journalistpopulisterne og af de rettroende klimaevangelister i Folketinget. En mediemæssig skandale.\n30. april 2021 at 17:40 · Reply\nDas Jahr 2020 findet noch wenig Eingang in öffentliche Grafiken im deutschen Fernsehen und Zeitungen. Kann es sein, dass 2020 den Klimadirigenten nicht gefällt? Es ging wohl um die steigenden Verluste von Eismassen, wo auch immer, wenn ich mich recht erinnere. Vielleicht war es Zufall, das die Grafik nur bis einschließlich 2019 ging.\n26. april 2021 at 21:40 · Reply\nVi udsættes som danskere dagligt for klima hjernevask fra medier og politikere. Min kone og svoger som begge er af den opfattelse, at når der nu engang er videnskabelig enighed imellem verdens førende eksperter, så må man have tiltro til, at det nok er rigtigt og enhver mistillid til dette nok mere er en slags konspirations teori. Forøvrigt mente min kone yderligere, at hun da sjældent hørte noget til klima hjernevasken, som jeg påstod. I aften så vi så vejret på DR1, og i løbet af den korte vejrudsigt, blev vi lige hjernevasket 2 gange mere. Det er derfor glædeligt at læse i dette indlæg, at der er nogen som tør stille op og anmelde en nødvendig debatbog. I virkeligheden tror jeg, at der kunne være en Pulitzer pris til den/de journalister, som turde stille op og grave hele den spegede sag om IPCC igennem. Den canadiske journalist Donna Laframboise, blev i hvertfald overrasket da hun begyndte at grave: https://youtu.be/3kMyX8dOZCk\n26. april 2021 at 19:01 · Reply\nDet er ubegribeligt, at det efter den koldeste april i 30 år stadig er samtlige folketingets partier (minus NyeBorgerlige), der har det som officiel politik, at Danmark skal reducere sin produktion af CO2 med 70% inden 2030 og dermed med sikkerhed acceptere en masse sammenbrud i elsystemet i de kommen år, og de menneskelige lidelser der følger hermed. Og at vælgerne accepterer det.\n26. april 2021 at 11:33 · Reply\nDet er jo klimainkvisitionen, der jo startede blandt klimaforskere – Judith Curry blev kaldt en kætter, som nu kører for fuld musik. Få politikere og INGEN journalister tør stille spørgsmålstegn ved klimacirkusset og FN af frygt for at blive ofret af inkvisitionen.\n25. april 2021 at 21:20 · Reply\nSUPER! Kunne ikke være mere enig.\n25. april 2021 at 18:04 · Reply\nDet er jo værre end H. C. Andersnes “Kejserens nye klæder”\nIngen hører drengens stille og sande bemærkning, på grund af larmen fra klima-populisterne.\n25. april 2021 at 15:34 · Reply\nDer er ingen medier, der har en interesse i at beskæftige sig med umuligheder. Man vil jo blot blive udskammet som støttende en hvid patriarkalsk reaktionær politik.\nDe bestemmende grupper i Danmark har en interesse i at få så store ændringer i samfundet som muligt. Alle ved også, at det ikke er sikkert at energiøen kommer, eller at der nogen siden vil blive produceret power-x.\nMen for erhvervslivet er der udsigt til et gigantisk salg af produkter: Vindmøller, elbiler, ladestandere, solcelleanlæg, udskiftning af hele el-logistikken, produktionsanlæg til brint, el-grill i stedet for gasgrill, varmepumper osv. osv.\nFor politikere er der udsigt til konferencer, gode jobs som afløser den politiske karriere, møder med verdens store ledere, prestige, penge, stemmer osv. osv.\nFor de unge er der noget at tro på, noget der kan ændre verden politisk og helst ødelægge de nuværende strukturer.\nGør det så noget, at planerne evt. ikke er gennemførlige? Nej, det betyder ingenting. Det handler jo ikke om at løse den påståede klimakrise. Det handler om alt det andet.\nNu sættes så et kæmpemæssigt forbrugsorgie i gang. Politikerne og medierne tænker kortsigtet. Her og nu støtter man op. Ingen interesserer sig for hvad fremtiden vil bringe.\nSelvfølgelig er der også erhvervsvirksomheder og myndigheder, der har regnet på, om målene på henholdsvis 70 og 100% nedskæring af CO2 kan lade sig gøre med de nuværende initiativer. Så svigtet er vel på den måde endnu større, når man godt ved, at målene ikke kan nås, men så alligevel jubler videre i den forkerte retning\n25. april 2021 at 14:00 · Reply\nLænge inden vi når 2030 vil det være umuligt at se klimaprofeternes røve for bare skosåler, efterhånden som det går op for dem at vores påtænkte energiproduktion må rationeres om natten i stille vejr. Et faktum som bare ikke må bringes op til diskussion.\nSom Feynman sagde: “I would rather have questions that can’t be answered than answers that can’t be questioned”\nSkriv et svar til Michael+Johansen Cancel


Skanningssvar | JacobPallesen.dk\nHome > Andet > Skanningssvar\n16. januar 200900:00\tby: Jacob\t1 comment(s)\nJeg har sovet rigtig godt i nat, men jeg var dog noget træt, da jeg stod op i morges. Jeg har, som jeg har skrevet før, følt mig meget afklaret omkring skanningssvaret. Det er jo på den hårde måde gået op for mig, at jeg ikke selv kan gøre noget. Derfor var jeg heller ikke nervøs, da jeg sad i bilen på vej mod OUH afdelingen X4, heller ikke da jeg ankom til OUH, ja jeg tænkte nærmest ikke engang på det. Næsten lige med samme vi kom ind af døren til X4, kom lægen og sagde, at det var min tur – så jeg nåede heller ikke der at tænke så meget over det. Der sad jeg så afslappet og rolig og ventede på at få at vide, hvordan det hele nu så ud. Lægen spurgte, hvordan det gik, og hvordan jeg havde det. Jeg svarede roligt, at jeg havde det rigtig godt og ikke havde noget at klage over. Så kom det, det som jeg har ventet på i et stykke tid, og som denne gang ikke kom bag på mig. Lægen sagde: jamen jeg har heller ikke rigtig noget negativt at sige denne gang. Da vi hørte det, var det som om min mor, far og søster med et gav et lettelsens suk og spidsede ører. Lægen sagde, at der stadig var en lille prik på skanningsbillederne, men prikken har været der på næsten alle billeder, derfor var han næsten 100 % sikker på, at det ikke var en kræftknude. At dømme ud fra hvordan jeg har det nu, og ikke mindst det jeg går og laver/træner, ja så er der heller ikke noget at komme efter. Han kunne desværre ikke sige det, som jeg allerhelst ville høre, nemlig at jeg er helt rask, men det her er så tæt på, som jeg kan komme. Nu er det, at jeg skal til at lære ikke at tænke på kræft mere. Jeg havde ikke forventet noget, da jeg kiggede ind af døren til lægen, for det turde jeg ikke. Jeg tror heller ikke, at det er gået helt op for mig, det jeg har fået at vide i dag. Næste gang jeg skal stille op på OUH er om 3 måneder, hvor jeg skal have taget blodprøver, og næste gang jeg skal skannes bliver først om et halvt år. Sådan kommer det til at være de næste to år – først efter to år kan jeg blive erklæret for rask. Det er som sagt ikke helt gået op for mig endnu. Det er det, jeg har drømt om i så lang tid, det er det der har fulgt mig, næsten hver eneste dag, og nu er jeg så tæt på målet, det er ikke til at beskrive. Jeg er paf, helt paf, jeg skal lige have lidt tid til at tænke over det, og få det til at falde på plads inde i mit hoved, tænk en gang, de er næsten sikker på, at der ikke er mere kræft i mig. Ja for en gang skyld ved jeg ikke, hvordan jeg skal beskrive mine følelser. Andet end at jeg bare er så lettet og ikke mindst lykkelig.\nCategory(s): Andet, Cancer\tTest for 2 gang\nTwittername (without @) Facebook (complete URL) Google+ (complete URL) Kommentar\tDisse HTML koder og attributter er tilladte:   <acronym title="">
      <q cite="">   Informer mig om nye kommentarer via e-mail. Giv besked om nye indlæg via e-mail.\tSøg efter:


Diabetes 1 - Viden, Vinkler & Værdier...: Hvad har diabetes med selvkontrol og kontrol at gøre?\nHvad har diabetes med selvkontrol og kontrol at gøre?\nIngenting. Det at lære at måle blodsukre, tælle kulhydrater og regulere på insulindoserne handler ikke mere om kontrol og selvkontrol, end det at lære at køre på cykel, køre bil og 117 andre ting i livet og verden.\nDet handler om viden, forståelse for hvad det handler om, træning og erfaring – ligesom så mange andre ting i livet.\nKontrollen og selvkontrollen er udelukkende baseret på en holdning i behandlerkulturen. Og den er desværre så indgroet, at mange behandlere ikke er i stand til at forholde sig til diabetes på andre måder, end ved kontrol og selvkontrol.\nJeg måler altid mit blodsukker om aftenen inden jeg går i seng – ligesom jeg også børster min tænder. Og blodsukret kræver ikke mere selvkontrol fra min side, end tandbørstningen.


Dansk 2000 Guineas - deborah.dkdeborah.dk\nUdgivet den 2. juni 2008.12:31 af lunkin62\nOpløbet i Dansk 2000 Guineas 2008\nPå forhånd var der håb og forventninger lagt på flere heste. For de hjemlige var det især jo Master Kid, der tiltrak sig opmærksomhed og så Simian fra Wido Neuroth fra det norske. Sidstnævnte levede ikke op til, hvad der på forhånd var ventet og endte 6., mens Master Kid dog var med, hvor det gjaldt og sluttede 3. Den store overraskelse kom i form af Cut Royale, som kom i en flot spurt og tog r…. på hele selskabet. Meget meget fint var det.\nOvenfor – Fernando Diaz på Clauses Star, der kom 2. i mål\nCut Royale på vej tilbage mod vindercirklen med Jockey Luis Santos og trækker Birgitte Voetmann\nOvenfor sammen med de glade ejere og træner og nederst til højre i den lysegule T-shirt ses træner Inge-Mette Dejgaard – Til venstre i grå jakke ses Gert Hansen\nCut Royale er en brun v v/Final Appearance – Half Row, ejet af Familien Breinholdt, trænet af Inge-Mette Dejgaard og blev redet til sejr af Luis Santos, foran Clauses Star, der blev redet af Fernando Diaz – på de følgende pladser kom Jacob Johansen på Master Kid, Marc Stott på Cayenne og Manuel Martinez på Opening Night.\nSe iøvrigt Artikel i Politiken omkring forventninger til dagen.


Angivelse af indeks- eller indholdsfortegnelseselementer\nFor at angive indekselementer\nKlik i et ord, eller vælg det ord i dit dokument som du vil bruge som et indekselement.\nVælg Indsæt - Indholdsfortegnelse og stihordsregister- Indekselement..., og gør en af følgende ting:\nFor at ændre den tekst, som ses i indekset, skriv den tekst, du ønsker, i boksen Indtastning. Den tekst, du indtaster her, erstatter ikke den tekst, der er valgt i dokumentet.\nFor at føje et indeksmærke til lignende ord i dit dokument, vælg Anvend på alle lignende tekster.\nFor at føje indtastningerne til en tilpasset fortegnelse klik på ikonet Ny brugerdefineret fortegnelse indtast navnet på fortegnelsen og klik så OK.\nFor at angive indholdsfortegnelseselementer\nDen bedste måde at generere en indholdsfortegnelse på er at anvende de foruddefinerede typografier for afsnitsoverskrifter såsom "Overskrift 1" til de afsnit, som du vil inkludere i din indholdsfortegnelse.\nFor at anvende en brugerdefineret afsnitstypografi som et indholdsfortegnelseselement\nVælg Funktioner - Kapitelnummerering og klik på fanebladet Nummerering.\nVælg den afsnitstypografi, som du vil inkludere i din indholdsfortegnelse, i feltet Afsnitstypografi.\nI listen Niveau, klik det hierarkiske niveau, som du vil anvende afsnitstypografien på.\nKlik på OK. Du kan nu anvende typografien på overskrifter i dit dokument og inkludere dem i din indholdsfortegnelse.\nOpdatering, redigering og sletning af stikordsregistre og indholdsfortegnelser\nFormatering af et indeks eller en indholdsfortegnelse\nRedigering eller sletning af elementer i indeks og oversigter\nOprettelse af stikordsregistre\nOprettelse af en litteraturliste\nTitle is: Angivelse af indeks- eller indholdsfortegnelseselementer


B&B El Pojo i Ala til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 11 ejendomme i Ala.\nVia Biasi 5, Ala, Ala, Italien, 38061 - Rigtig god placering - Se på kort\nMere om B&B El Pojo\nMed en praktisk beliggenhed i Ala er B&B El Pojo et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå B&B El Pojo gøres der alt for at sikre gæsternes komfort. For at opnå dette tilbyder hotellet den mest imødekommende service og de bedste bekvemmeligheder. På hotellet kan man nyde et udvalg af førsteklasses faciliteter, som gratis trådløst internet på alle værelser, familieværelse, grillfaciliteter, vaskeri.\nSom en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda opvarmning, altan/terrasse, fjernsyn LCD-/plasmaskærm, tekøkken, køleskab, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Hotellet tilbyder et fremragende udvalg af rekreative faciliteter, som sauna, have. Uanset hvilket formål du har med din rejse til Ala, så er B&B El Pojo det perfekte sted til en spændende rejse.\nAla Servicerede lejligheder


Langt om længe! Linux Mint tager design alvorligt - WebSetNet\nDesign er en integreret del af branding og ofte open source projekter ignorerer det.\nLinux Mint er ingen undtagelse. Selv om den har mærket sig som den mintio-grønne Linux-distribution, er designdelen af projektet ikke op til mærket.\nTag f.eks. Kanelbordsskrivebord. Det har fået en sådan popularitet, men selv efter disse mange år har den ikke haft et eget logo, indtil nu.\nJa, kanelbordet går endelig til sit eget logo, og jeg kan ikke personligt være gladere over det. Det betyder, at jeg ikke længere skal bruge et billede af kanelkrydderier.\nSom Clem annoncerede i et blogindlæg, at han har dannet et nyt team af 8 mennesker dedikeret til design, kunst og styling. Dette team arbejder på nye logoer og website design af kanel krydder hjemmeside. Hvis du ikke ved det, Kanel Krydderier er hjemmesiden dedikeret til temaer, ikoner, udvidelser osv. til kanel desktop miljø.\nJeg siger, det er meget nødvendigt. Tro mig ikke? Tag et kig på den nuværende kanel krydderi hjemmeside.\nÅr 2016 kommer til en ende, og det er en forbrydelse at have en hjemmeside, der ligner dette. Og det kommer fra mig, der er en lægmand når det kommer til design.\nGod ting er, at det bliver ændret. Et nyt udseende til hjemmesiden er allerede blevet foreslået, og den opdaterede hjemmeside vil gerne lide dette:\nBortset fra udseendet vil den nye kanelkryddes hjemmeside filtrere alle de gamle og ødelagte temaer osv. Der er også mulighed for en "kompatibilitetsfunktion", som vil indikere det givne tema eller udvidelsesværktøj med hvilken version af kanel.\nDette er en stor beslutning taget af Linux Mint hold, efter min mening. Hvad synes du om det? Tror du, at design er værd at være opmærksom eller bare spild af ressourcer? Del dine synspunkter.\ntags:Design Alvorligt ikoner linux Linux Mint Del Projekt projekter kilde