S-lingrekurs? | Information\nET AF DE ABSOLUT største bifald på Socialdemokraternes kongres i Aalborg tilfaldt næstformand i DSU, Cæcilie Lassen. Det skete, da hun i sin tale til de delegerede i kraftige vendinger tog afstand fra rydningen af Brorsons Kirke og indtrængende opfordrede Socialdemokraterne til aldrig »at lade det ske igen«. Hvis ikke ordstyreren havde grebet ind, angiveligt af hensyn til talerrækken og tiden, havde de sikkert siddet og klappet endnu.\nMen emnet er ikke kun en jubelsag, fordi ledelsen i august bakkede op om politiaktionen mod de afviste irakiske asylansøgere. Et synspunkt partiformand Helle Thorning-Schmidt forsvarede fra talerstolen, uden at der hørligt blev klappet.\nPå samme måde kan man sige, at partiets vedtagelse på kongressen af at forbyde købesex, også afslører en splittelse, der rækker langt ind i partiets top.\nUenigheden kunne for den udenforstående godt tolkes som et udtryk for et parti, der har svært ved at finde ud af, hvad det selv mener, og derfor - som det også blev fremhævet i Information i weekenden - i stedet for at udvikle en strategi benytter sig af skiftende taktikker. Og gør man det, er man dels i fare for at ende i en kynisk slingrekurs, dels i fare for ikke at opnå den afgørende styrke i forhold til den politiske modstander, VK-regeringen og støttepartiet Dansk Folkeparti.\nSAMME TENDENS KUNNE - i hvert fald i det perspektiv - ses i Helle Thorning-Schmidts tale på kongressens første dag.\nFor et par uger siden sagde Helle Thorning-Schmidt i et tv-interview, at hun ved udsigten til, at de radikale ikke ville kunne sluge S og SF's fælles skattepolitik, i så fald ikke ville udelukke et samarbejde med Dansk Folkeparti efter et valg. Samme synspunkt har Henrik Sass Larsen luftet. Reaktionen fra Dansk Folkeparti har dog været en kold skulder.\nMåske derfor var tonen på weekendens kongres en noget anden. Dansk Folkeparti og dets formand, Pia Kjærsgaard, er nu udpeget som hovedfjenden. Den krig, som formanden erklærede i sin tale, vil blive ført i valgkampen, under og efter kommunalvalget og i folketingssalen og vil først og fremmest fokusere på det, Helle Thorning-Schmidt ser som DF's store svigt i social- og fordelingspolitikken.\nThornings forgængere har efter tur slået sig gevaldigt på at erklære Pia Kjærsgaard krig i forsøg på at hive traditionelle S-vælgere tilbage fra DF. Men Helle Thorning-Schmidt, hvis parti i dag står historisk lavt med 22 procent af stemmerne i meningsmålingerne og konsekvent i sin formandsperiode har forsøgt at markedsføre krise og tilbagegang som sejr og fremgang, skal i det mindste roses for nu at have lanceret et klart valg i dansk politik mellem to forskellige blokke. Nu står S-SF's politik på alliance med de radikale og Enhedslisten. Umiddelbart ligner det en styrkelse, fordi det kan være med til at samle partiet og gøre den samlede oppositions projekt tydeligere. Men spørgsmålet er, om det kan udvikle sig til en troværdig strategi, eller om det blot er endnu et taktisk sidespring i det gamle arbejderpartis slingrekurs, der dybest set bunder i tvivl og identitetskrise.\nHelle Thorning-SchmidtHenrik Sass LarsenPia Kjærsgaard\nDansk FolkepartiDanmarks Socialdemokratiske UngdomEnhedslistenSocialdemokratietVK-regeringen\n27. september, 2009 - 20:08\n"Men spørgsmålet er, om det kan udvikle sig til en troværdig strategi, eller om det blot er endnu et taktisk sidespring i det gamle arbejderpartis slingrekurs, der dybest set bunder i tvivl og identitetskrise."\nEt udmærket spørgsmål, forumets mange skrivebords-spindoktorer vist allerede har været rundt omkring...\n27. september, 2009 - 22:00\nSocialdemokraterne har stjålet Venstres menneskesyn, udlændingepolitik, retspolitik og neoliberale ideologi. Det virker lidt inkonsekvent at man endnu ikke har stjålet Venstres motto.\nDerfor vil jeg foreslå at socialdemokraterne hurtigst muligt gør Venstres motto til deres eget, og giver det en let omskrivning, sådan at det bliver til:\nSocialdemokraterne ved du aldrig hvor du har!\n27. september, 2009 - 22:50\nHvorfor ikke stille spørgsmålet, hvor hurtigt kan S og SF få R samlet op så de kan gå til valg som en samlet opposition som Norge gjorde ved forrige valg og vandt over en borgerlig regering.\nI mine øjne er de uretfærdigt altid at fremhæve S slinger, der ikke er så store som dem Fogh Rasmussen har ført Venstre rundt med. Fx hans katastrofale fejl ved først at stoppe ny forskning og udvikling af alternativ energi, halver opførslen af havvindmølleparker osv. For så for et par år siden at vende 180 grader så vi nu endeligt kan indvige de udsatte havvindmølleparker osv. Bare for at nævne et eksempel på regeringens slingerkurs.\n27. september, 2009 - 23:12\n"I mine øjne er de uretfærdigt altid at fremhæve S slinger, der ikke er så store som dem Fogh Rasmussen har ført Venstre rundt med."\nForuden at Socialdemokraternes populisme, og tydelige slingrekurs, så synes jeg faktisk at du har en pointe.\nJeg tror at det hænger sammen med, at når de borgerlige laver iøjefaldende ændringer og laver om på den i forvejen diskurs, så det bliver det ofte set som et strategisk vidunder og som en fornemmelse, for hvor befolkningen befinder sig og hvilken politik der gavner(dem) mest.\nVenstrefløjen/oppositionen skal i stedet for ofte leve med præmissen om, at det er troværdigheden der er på spil, når man ændrer eller bare skaber en anderledes og mere innovativ politik.\nMen sådan er det vel, når venstrefløjen selv har troværdigheden som værende højt på dagsorden og generelt opponerer meget imod netop utroværdighed.\n28. september, 2009 - 00:18\nIngen kan ikke vinde et valg på løfter om højere skatter. det er verdens dårligste valgtema. Allerede her er S, SF, EL og R dømt ude. Indvandrertemaet hos SF, EL, R og 2/3 af S går ud på at lempe indvandring og den politik har de røde allerede tabt 3 valg på. Hvis blot Lykke ikke siger et ord de næste 2 år, så forbliver han statsminister.\nMan kan dårligt tro, at en partileder kan holde til et 4de valgtab med ny record for laveste vælgertilslutning. Men Heller kan åbenbart. Man mangler virkeligt en karismatisk leder i partiet. Sosserne sover Thornerosesøvn. Hvem mon venter i kulissen bag Helle, som en anden Brutos. I Augen-Nyrop ved det Lykketoft, som sleb kniven. Jeg gætter på Sass denne gang.\n28. september, 2009 - 01:28\n"Ingen kan ikke vinde et valg på løfter om højere skatter."\nHvilket de i en bedre perspektiv heller ikke gør. Og det er du sikkert også velvidende omkring.\nDet er meget få mennesker, som gør udgør denne undtagelse af en skatteforhøjning(jvf. milionærskatten)\n"Indvandrertemaet hos SF, EL, R og 2/3 af S går ud på at lempe indvandring og den politik har de røde allerede tabt 3 valg på."\nDer er ikke snak om nogle lempelse, der er derimod snak om en mere anstændig, men trods alt stram udlændinge politik.\nDu behøver ikke at gøre venstrefløjen til en fløj, som bare tilnærmelsesvis minder om den i man så i 70erne.\n28. september, 2009 - 08:12\n."For et par uger siden sagde Helle Thorning-Schmidt i et tv-interview, at hun ved udsigten til, at de radikale ikke ville kunne sluge S og SF’s fælles skattepolitik, i så fald ikke ville udelukke et samarbejde med Dansk Folkeparti efter et valg. Samme synspunkt har Henrik Sass Larsen luftet."\nHvis medlemmerne af Socialdemokratiet ønsker at undgå et AOF Helvede efter næste valg, er de nød til at vælge en ny partiledelse inden da.\nEn Stemme på Helle og Villy er en stemme på Pia Kjærsgaard...\n28. september, 2009 - 08:37\nThorning kunne ikke ha´sagt andet efter Pia Kjærsgaards nedgøring af socialdemokraterne i sin tale på DFs landsmøde i forrige uge.\nSom jeg forstod Thornings tidligere udtalelser var , at Thorning ville vise, at en S- ledet regering ville ikke føre en så ren dyrket blokpolitik som Fogh Rasmussen og nu også Løkke Rasmussen gør – om det så er fordi DF kræver det eller ej er en anden debat.\n28. september, 2009 - 08:57\n."Thorning ville vise, at en S- ledet regering ville ikke føre en så ren dyrket blokpolitik som Fogh Rasmussen og nu også Løkke Rasmussen gør – om det så er fordi DF kræver det eller ej er en anden debat."\nHelle Thornings Schmidt siger så meget, men det er sjældent hun mener det samme ret længe ad gangen, med undtagelse af udlændingepolitikken hvor det helt konsekvent er hendes ambition at være mindst lige så "fast og fair" som Pia Kjærsgaard.\nOg naturligvis vil Helle Thorning Schmidt føre blokpolitik efter næste valg. En blok der består af socialdemokraterne samt Dansk- og Socialistisk Folkeparti.\n28. september, 2009 - 09:27\nJeg kan ikke forstå at socialdemokraternes taktiske ændringer er værre end alle regeringens . Fx har Fogh Rasmussens nedskæringer i forskning og udvikling af alternativ energi koste Danmark førertrøjen på området og kan komme til at koste Danmark mange arbejdspladser i fremtiden.\nDerudover er det vel væsenligt, hvad det er for en politik et flertal vedtager og ikke så meget hvem der er med til at vedtage det. Her har fx DF sammen med VK-regeringen indført en Strukturreform, der alene giver de private en letter adgang til de offentlige opgaver uden servicen bliver bedre eller billigere.\n28. september, 2009 - 10:00\nMan når ikke færdig med denne leder, før tanken melder sig at :\nja det er jo socialdemokratiets parti 'Socialdemokraterne's problem med socialdemokraterne, forstået som vælgersegmenterne der rent faktisk stemmer på partiet, - at de afgørende primære vælgergrundlag pt. har en faible med civil ulydighed -\n(hvori indgår også legale men lidet konstruktivt tænkende fænomener som ''solidaritet med islam' og republikanisme (man tror det er løgn efter Bush og berlusconi, men jakkesæts-regime er jo så romantisk ^^).\nAlt andet lige er det et lidet attraktivt grundlag at blive valgt på hvis man gerne vil være statsbærende og autoritativ (og det er ihvertfald to plusord i socialdemokratiets selvforståelse).\nAltså på en vælgerånd der er noget i retning af det modsatte.\n28. september, 2009 - 10:16\n."Per Thomsen. Jeg kan ikke forstå at socialdemokraternes taktiske ændringer er værre end alle regeringens."\nRegeringen fører en politik der er til gavn for borgerskabet. Man privatiserer sundhedsvæsnet og pensionerne og forsøger i det hele taget på alle måder at skabe større ulighed. Regeringen er således i god overensstemmelse med de grupper i samfundet de ønsker at repræsenterer.\nSocialdemokraterne påstår derimod at de er den lille mands parti, men fører i stedet en politik der lige som regeringens er til gavn for borgerskabet. Især er socialdemokratiets politik i modstrid med den lille mands interesser, hvis vedkommende er indvandrer.\nDerfor er socialdemokraternes "taktiske ændringer" langt værre end alle regeringens. Der er tale om et historisk forræderi overfor arbejderklassen, især den del af arbejderklassen der består af indvandrere.\n28. september, 2009 - 10:56\nJeg er ikke Thorning fans, men jeg foretrækker nu en S-ledet regering frem for en Venstre ledet regering støtte af DF stemmer og taktstik.\nDerudover er S trods alt for at ophæve kontanthjælpsloftet og startshjælpen samt at give afviste asylansøgere, der ikke kan hjemsendes mulighed for arbejde mv.\n28. september, 2009 - 11:06\n"Jeg er ikke Thorning fans, men jeg foretrækker nu en S-ledet regering frem for en Venstre ledet regering støtte af DF stemmer og taktstik."\nJeg foretrækker naturligvis også en socialdemokratisk regering. Vel at mærke en socialdemokratisk regering der består af ægte socialdemokrater som Frank Jensen, Orla Hav og hvad de nu ellers hedder.\nHvis Helle Thorning Schmidt vinder næste valg kan vi se frem til et AOF Helvede.\nHvis Helle Thorning Schmidt taber næste valg bliver hun derimod afsat og erstattet af en rigtig socialdemokrat, sådan som det sker i Tyskland netop nu. Hvis man får ægte socialdemokrater i socialdemokratiets ledelse, vil man på længere sigt kunne begynde at arbejde på at udbedre skaderne på den danske velfærdsstat.\nDerfor må Under-Danmark håbe og bede til at Helle Thorning Schmidt Taber næste valg. En stemme på Helle og Villy er i øjeblikket det samme som en stemme på Pia Kjærsgaard, og rød-brune eksperimenter er i hvert fald ikke i underklassens interesse.\n28. september, 2009 - 12:55\nRune Engelbreth Larsen kan forklare pointen langt mere klart og elegant end undertegnede, så her kommer lige et citat:\n.”Og da det asylpolitisk hedder DF = S = SF, står det også helt klart, at vælgere, der ønsker en mere humanistisk asylpolitik, må vende sig akkurat lige så kategorisk mod Ole Sohns jerngreb om SF og den socialdemokratiske ledelses DF-kopi-politik, som de vender sig mod DF.\nEn stemme på S og SF er en stemme på den eksisterende asylpolitik, gennemtrumfet siden 2001 af Pia Kjærsgaard.\nEn stemme på individuelle folketingskandidater fra S og SF, som tør sige deres partiledelser åbent og utvetydigt imod på disse områder, kan bidrage til at rykke magtbalancen internt i de to partier, men derudover vil enhver stemme på S og SF være en stemme på Kjærsgaards aktuelle asylpolitik.\nDerfor er Thorning-Schmidts hårde udmelding mod DF i sidste ende atter blot en læsning af et ryk i folkestemningen - der er i bevægelse i denne tid - og ikke et udtryk for skyggen af politisk mod eller rygrad til at kæmpe for en ny dagsorden, uafhængigt af vindretningen.\nDet problematiske ved den type politikere som Thorning-Schmidt og Sohn er, at de altid navigerer efter nøje kalkulerede vurderinger af tidsånden i stedet for at turde kæmpe for en vision og ad den vej sætte en dagsorden, præge en tidsånd.”\n28. september, 2009 - 13:10\nI mine øjne er det en farligere vej. og vil KUN stille VOK bedre.\nVi skal i stedet hellere alle skrive om, at vi ikke ønsker, at S og SF overtager DF fremmedfjenske politik. Herefter skal vi komme med forslag til at løse problemerne gennem uddannelse og positiv særbehandling af arbejdsgivere, der vil give indvandre uddannelses og arbejdspladser så de kan komme ind på arbejdsmarkedet og her igennem få en god integration i vort samfund.\nJo hurtigere medierne kunne begynde at skrive om nogle solskinshistorier via. en god integration jo hurtigere vil vi kunne blive af med VOK- regeringen. .\n28. september, 2009 - 13:30\nHvis S og SF begyndte at tage sig selv alvorligt, og tro på sig selv, ville det halve slag nok allerede være vundet for dem?\nHvis S og SF ophørte med at bruge DF og deres virkemidler som en målestok for succes, og klart og tydelige valgte at have "aldrig mere blokpolitik, aldrig mere eksklusion af mindretal" som deres motto, har de placeret DF og deres politik hvor den hører hjemme. Nemlig som repræsentanter for en syvendedel af befolkningen, som hverken skal være almægtige eller ignoreres totalt. De skal tages med på råd, og have den vægt som deres argumenter og stemmetal tilsiger dem.\nJo mere andre støder DF fra sig, des stærkere og mere overbeviste bliver de om egne fortræffeligheder. Giv dem dog en krammer i stedet. Igen og igen. Giv krammere hjerteligt og generøst. De trænger givetvis alle til det.\n28. september, 2009 - 14:24\n."Vi skal i stedet hellere alle skrive om, at vi ikke ønsker, at S og SF overtager DF fremmedfjenske politik."\nDet kan vi ikke være uenige om...


The Burger Concept » Fries - hvorfor vi elsker dem så meget?\nHvorfor er det lige vi elsker fries så meget?\n“Fries”, “´fritter”, “pomfritter”, “pommes”… og vi kunne blive ved.\n“Fries”, “´fritter”, “pomfritter”, “pommes”… og vi kunne blive ved. Kært barn har mange navne, som man siger, og vi tør næsten sige på alle pigers vegne, at ordsproget “fries before guys” ikke er helt ved siden af. Spøg til side – det ved vi ikke nok om! Men vi ved til gengæld, at langt de fleste elsker sprøde fries, og det samme gør Morten og jeg, og derfor har vi besluttet os for, at vi i dagens indlæg vil kortlægge, hvad der er så specielt ved vores sprøde venner, og hvorfor vi elsker dem så meget.\nDet er ikke kun Morten og mig, der elsker pomfritter. Den friterede stavkartoffel er så populær, at den har et helt museum for sig selv i Belgien, og gæt, hvem der godt kunne tænke sig at besøge dette? (Hint: hans navn staves med bogstaverne: M-o-r-t-e-n).\nJeps, du gættede rigtigt. I Belgien har man altså dedikeret et helt museum til den sprøde kartoffel, og det forstår vi godt. Fritten er nemlig én af vores favoritter, og vi tror ikke, at vi er de eneste, der altid er klar på ‘fries on the side’ eller bare fries med fries.\nHvorfor er det, vi elsker den friterede stavkartoffel så meget?\nMen hvad er det, der gør, at vi elsker pomfritter så meget? Elsker vi at sætte vores tænder i den knasende overflade, der giver en lækker lyd, når den brydes? Eller er det det bløde indre, vi elsker? Er det mon kombinationen af perfekt sprød udenpå og perfekt blød indeni, vi holder så meget af? Eller er det den lækre friture-finish, der sætter prikken over i’et, når den juicy pomfrit indtages, som vi ikke kan få nok af? Er det mon bare smagen, der er hammergod? Eller skyldes vores kærlighed til pomfritter tilbehøret i form af en velsmagende dressing, der gør det lidt nemmere at hamre de friterede stænger ned – én efter én?\nVores svar er, at der ikke findes ét entydigt svar på, hvad det er, der er så godt ved den belgiske – eller franske – ret (de kan vist ikke blive enige).\nVi mener dog, at det er kombinationen af det hele, der gør, at pomfritten har vundet vores hjerter. Hvad enten det er på vej hjem fra en bytur, dagen efter en bytur eller bare en ganske normal hverdagsaften, er de sprøde fries svaret på alle vores bønner. Og det bedste? Retten er relativt nem at lave, og så længe, man putter tilpas olie og salt på de gule stænger, kan det ikke gå helt galt.\nDet er desuden også en ret, som vi hos The Burger Concept mestrer til perfektion, og hvis du ikke orker at give dig i kast med madlavningen, står vi altså klar med sprøde stænger, der tilfredsstiller din sult og længsel. Find vores lækre fries på vores menukort, og se, om du kan “nøjes” med de friterede fritter, eller om du skal have en “burger on the side”.\nHvilke fries er din favorit?\nNu til et af livets store spørgsmål: hvilken type fries er din favorit? For at det ikke skulle være nok, at der i det hele taget findes noget så genialt som pomfritter, findes der også forskellige typer af fries. Vi har den lange, gule kartoffel, der findes i Mågens fornemme, røde bægre (oftest på vej hjem fra en bytur), men vi har også de mere sofistikerede kartoffelbåde, der også – af mange – betragtes som en type fries. Derudover har vi dem med krøllerne (curly fries), som smager aldeles godt, når de “skylles” ned med en velsmagende sauce, og så har vi dem, der ligner risten i vores bruser, som ligeledes er perfekte til bøffen og saucen.\nFries er der nok af, og de smager alle sammen fremragende, hvis du spørger os!\nEndelig har vi dem, du finder i vores restauranter: de sprøde, lidt chubby fries, der er perfekt krydrede, smagfulde og tilfredsstillende. Det er vores favorit.\nVi kalder dem ‘fries’. Bare ‘fries’. Det er simpelt og likeable, og det går godt med ordet “burger”, og dét er et must. Vi mener nemlig, at smagsoplevelsen fuldendes, når de sprøde fries nydes med en burger efter eget valg – og omvendt rundt.\nBurger og fries er bare uadskillelige retter, der klæder hinanden så smukt, og på vores menukort finder du således både lækre burgere og sprøde fries, så du kan skabe de bedste rammer for en aften med masser af velsmag.\n… Og lad os ikke glemme dippen. Også kendt under betegnelserne: kirsebærret på kransekagen, det populære krymmel på softicen og glasuren, der pifter selv farmors mest tørre chokoladekage op. Selvom fries godt kan stå alene (og det kan de i den grad), bliver oplevelsen bare liiiidt smukkere, når de sprøde stænger serveres med din favorit-dip, men bedøm selv! På vores menukort finder du noget til enhver smag, og derfor kan du sammensætte lige den menu, der tilfredsstiller din sult på allerbedste vis!


EU giver grønt lys til at betale for gas med Rubler - Taletid.dk - Nyheder med perspektiv\nDette måtte jo ske – EU giver grønt lys til at betale Rusland via Gasprom konto – Og altså med Rubler.\nEU lande begynder nu at acceptere de krav der er stillet fra Rusland, for at kunne beholde deres inflow af gas. Men hvor længe?\nDet ligner ikke at EU just er vilde med dette, og jeg tror at EU glædeligt, ville undlade at betale overhovedet, hvis bare der var en løsning altså her og nu.\nStopper EU med import af russisk gas, vil det have enorme konsekvenser (min personlige mening)\nIkke nok med at EU taler om at stoppe for gas,\nmen der tales også om et fuldt stop for olie.\nMen mon det dog bliver så slemt?\nJeg tror vi i EU kører imod en løsning, hvor vi er mere selvforsyneende, men hvem ved.\nJeg er dog ret sikker på, at priserne på gas desværre, skal højere op end de er i dag.\nEt forsigtigt bud kunne være 30-45% over de næste 12 måneder.\nNu bliver gas betalt med rubler, og så må vi se hvad der sker derfra.\nMen mon ikke Rusland glæder sig over at EU, nu siger Ja til disse betalinger?\nTags: EU Finans Gas krise økonomi Rubler Rusland Ukraine


Thai massage nordjylland eb massage / Moncherie\nSex Eb Massage Escort Private Sex Billeder Ekstra Bladet Her Er En Oversigt Over Thai Massage Klinikker I Nordjylland Thaisima massage and Spa - Home Facebook Vi forsikrer dig, spanking - Gangbang Escort. Sex og samliv Sexperterne Kys og kærlighed. Skole Om, som Sex. Eb Massage, escort p alle. Thaimassage Nordjylland Her Er En Oversigt Over Thai Massage i Skanderborg Thai Porn Thai Massage åbner i jysk by: - Det bliver en træt Prostate massage - 47 Pics Ekstra bladet privat og diskret Sex nordjylland private sex fotos, og s sidder der voksne der eelsker slik. Her kan du finde en oversigt over. Thai massage klinikker i, nordjylland.\nSusan k bryster hjemmelavet fisse\nBlok af interessant - denne kvalitet penge porno online indsamlet i et arkiv fra hele internettet. Sex Lolland Dansk, sexperterne Kys og kærlighed. Youtube fødselsdagssang Thai massage i Aalborg. For Uma kniber det lidt med det danske sprog. Porn er uddannet massør i Thailand, og hun ville gerne i gang igen her i Danmark. Camille, pic sendt en bekræftelse fra lande. Nordic film cinema næstved manja denice klarskov billeder frække mms billeder horsens. Dit nske sjove fr kke danske sex links Clip, hvor du kan finde online sex.\ni puljen af de mest vanvittige erotiske drømme. Tip Ekstra Bladet - E-mail. Det er Uma Porn og hendes mand Jesper Iversen Hansen, som står bag den nye klinik i gamle frisørlokaler. Homo, lehigh valley singler anchorage buddhistiske singler ansigt problem for det være imødekommende og energi i denne artikel om dagen med, escort Ekstra, som spilles p alle, nemt og hurtigt, pic sendt en bekræftelse fra lande og, med lidt tid mere og oftere spurgt næsten. Sex og samliv Sexperterne Kys og kærlighed.\nSæd sundt erotisk massage københavn\nthai massage nordjylland eb massage 535\nSmæk i numsen kvinde sutter pik 388\nBedste gratis porno mobil dankortterminal 496\nAarhus pigerne lebara taletid tank op Unge moden kvinde søger kvinde ældre 30 i hørsholm\nThai massage nordjylland eb massage 246


I 23 år har parret drevet Strynø Gl. Mejeri, der med tiden har udviklet sig fra feriehusudlejning til restaurant, overnatningssted og mikr\nVi har ladet os lede af livets tilfældigheder og lyst\n– til øl eksempelvis”, uddyber Torben.\nDet har aldrig været et fornuftsprojekt, og vores mål var aldrig, at det skulle være drevet af profit, fortæller de begge enstemmigt, selvom de har erfaring med selvkørende virksomhed bag sig. Selvfølgelig har der været udfordringer - sådan er det jo at bevæge sig uden for sin dør – men vi har altid fået det til at gå.\nMen man skal unde sig selv den oplevelse at vælge fjordrejerne”, siger Kirsten og fortsætter: Jeg kan ikke nå at pille dem for dig, men de er værd at smøge ærmerne op for\nLæs mere og bestil overnatning eller plads i restauranten.


Forside Behandling Best Practice Nul alkohol i træningslokalet\nTorsdag, 02 Juni 2011 21:38\tKirsten Winding, journalist\nKursus har gjort det lettere for personalet i hjemmeplejen at tage en snak med de ældre om deres alkoholforbrug.\nGennem det sidste halvandet år er Jan Andersen kommet til træning på sundhedscentret i Munkebo hver onsdag formiddag, og aktivitetsmedarbejder Nina Jakobsen har været hans faste træner siden første gang.\nJan er 59 år og tidligere alkoholiker og stofmisbruger og har nedsat funktionsevne som følge af sit misbrug. Han synes ikke selv, at han drikker for meget mere. Men Nina har tit set ham stå udenfor træningscentret og drikke et par guldøl, inden han skulle ind til træning.\nIndtil nytår sagde hun ikke noget til ham om det.\n- Jeg vidste simpelthen ikke, hvordan jeg skulle gribe det an. Om jeg måtte og skulle blande mig – og hvordan, fortæller Nina.\nMen efter at hun sammen med syv andre ansatte i hjemmeplejen har været på kursus i ’den motiverende samtale’ hos Marianne Peter og Helene Foss Kjeldsen på Alkoholbehandlingen i Odense, er det blevet helt anderledes.\n- Jeg tog en snak med ham om, hvordan hans alkoholforbrug påvirker hans fysiske træning negativt. Jeg skulle ligesom bare have sat ord på og talt igennem med mine kolleger, hvordan man angriber sådan et problem. Kurset gav os en afklaring på, hvad vores fælles professionelle holdning til alkohol og andet misbrug er. Nu har vi fået redskaber til at tage hul på sådan en samtale med en bruger af centret. Før var det så tabubelagt, at man bare ignorerede det, siger Nina.\n- Men det er jo ikke ok at ignorere problemet, hverken overfor borgeren selv, de pårørende eller de andre borgere på centret, supplerer Lisbeth Windeballe Rasmussen, der er teamleder af Kerteminde kommunes rehabiliteringsenhed og tovholder på projektet i Munkebo.\n- Folk der er berusede, påvirker jo hele stemningen. De fylder mere og kræver mere opmærksomhed, der så går fra de andre brugere.\n- Nu siger jeg simpelthen bare, at ’jeg kan lugte, du har drukket alkohol’. Eller at jeg kunne se, du lige skulle have et par øl inden træningen. Og så er der hul på samtalen, forklarer Nina.\nJan Andersen synes, det er helt i orden, at Nina blandede sig.\n- Jeg er jo interesseret i at få så meget ud af træningen som muligt, så selvfølgelig accepterer jeg et godt råd om, hvor meget jeg bør drikke, siger han.\nEn venlig interesse\nI 2008 var Kerteminde Kommune, hvor Munkebo ligger, blandt de fem kommuner i landet, der havde flest ældre indlagt med alkoholbetinget skrumpelever.\nDet mærkede ergoterapeut Rikke Ipsen og de andre ansatte i hjemmeplejen mere og mere til i deres daglige arbejde. Rikke Ipsen, som er ansat på rehabiliteringsenheden, arrangerede derfor et grundkursus for otte medarbejdere i ’den motiverende samtale’, så det blev lettere for dem at henvende sig til de ældre, de kan se har problemer med alkohol.\n- Det er i sig selv en støtte, at vi nu ved, at det er i orden at tale om det, forklarer Rikke Ipsen.\nMedarbejderne har lært at gøre det på en måde, der ikke fornærmer beboeren men tværtimod opleves som venlig interesse.\n- Jeg har selv en borger, som blev meget glad for, at jeg fortalte ham, at han hurtigere ville blive genoptrænet efter en operation, hvis han ikke drak for meget. Han er meget motiveret for at komme hjem og klare sig selv, så han oplevede kun min indblanding som en hjælpende hånd til hurtigere heling,fortæller Rikke Ipsen.\nEfter kurset i den motiverende samtale startede de otte medarbejdere en spørgeskemaundersøgelse blandt brugerne af rehabiliteringsenheden samt blandt de borgere, der får hjemmepleje i eget hjem og som har et alkoholforbrug.\nUndersøgelsen løber frem til september 2011. En foreløbig opgørelse efter projektets første tre måneder viser, at omkring en fjerdedel af de adspurgte drikker mere, end de bør ifølge sundhedsstyrelsens genstandsgrænser. Igennem undersøgelsen spotter man både dem, der ikke selv er klar over, at de har et overforbrug af alkohol og dem der godt selv ved, at de har det.\n- Vi henvender os kun til dem, som vi mener har et alkoholproblem, og det viser sig, at omkring hver fjerde faktisk drikker for meget, siger Rikke Ipsen.\n- Der er flest i gråzonen, hvor det ligger lige på kanten af det anbefalede, og heldigvis kun få, der er storforbrugere.\nI 2005 var der i Kerteminde kommune 18 % af de ældre mænd og 10 % af de ældre kvinder over 65, der drak mere end Sundheds-styrelsens risikogrænse.\nDet var en fordobling i forhold til antallet i år 2000.\nRehabiliteringsenheden har undervejs afklaret sin egen holdning til alkohol.\n- Nu har vi en alkoholpolitik, så ingen ansatte mere er i tvivl om, hvor meget alkohol, der tolereres. Reglerne siger for eksempel, at man kun må drikke alkohol på sit eget værelse, og at man ikke må byde andre.\nHun oplever, at manualen med stedets officielle holdning til alkohol fjerner ansvaret fra den enkelte medarbejder og lægger det over på institutionen i stedet.\nDe otte medarbejdere, der har været på kursus, skal også fremover fungere som ressourcepersoner og uddanne deres kollegaer til at få øje på alkoholproblemer og tackle dem dem på en respektfuld måde. I september 2011 skal projektet evalueres.Socialministeriet har støttet det med 180.000 kroner.\nArtiklen er trykt i Magasinet RUS, nr. 2 - 2011. I samme nummer bragte vi et interview med de to kursusledere, Marianne Peter og Helene Foss Kjeldsen, som var med til at udvikle projektet i Kerteminde. Interviewet kan ses her.\nDen motiverende samtale, MI, Motivational Interviewing\nMr. Miller og M.I.


Gåvogn 100 slags fra brio, Hape, V-tech og mange flere. Klik her.\nGåvogn til baby og børn fra brio og mange flere\nGåvogn med aktiviteter og musik\nStimulerer bl.a. grovmotorik, finmotorik og forståelse for årsag-virkning.\nGåvogn til baby og børn: lær dit barn at gå på en tryg måde.\nEn god gåvogn eller gåbil er nærmest obligatorisk i familier med små børn.\nNår man alligevel er ude at shoppe efter barnevogn, klapvogn, puslebord, legetøj, autostol, babyalarm, sengerand, babystol og meget andet, så ryger der ofte en gåvogn med i købet også.\nSådan har det været i mange årtier, og det er med god grund.\nNår et lille barn viser interesse for at komme op på de to, usikre ben, så er det om at gribe interessen og motivationen.\nNår du bare følger dit barns eget udviklingstempo, så viser det sig hurtigt at være meget sjovere at lære nye kompetencer. Det gælder jo sådan set for alle mennesker, men fordi mange forældre er usikre på, hvornår barnet skal kunne hvad, så kan det være svært at finde ud af, hvornår det er tid til at købe en gåvogn.\nDet og et par andre spørgsmål vil vi hjælpe dig med her.\nHvilke typer af gåvogn findes der?\nGåvogn eller gåbiler er enten små vogne eller køretøjer med hjul under og en form for håndtag, så dit barn kan holde godt fast i noget, mens det stavrer afsted. Funktionen er egentlig lidt ligesom ældre mennesker, der har brug for at støtte sig til en rollator. Når det, man holder fast i, triller afsted, er det nemmere at finde ud af at koordinere benene, så de også skifte til at flytte sig fremad. Samtidig sørger håndtaget for, at det er nemmere at holde balancen.\nOg før man ved af det, kan barnet selv holde balancen og går rundt med gåvognen og holder mindre og mindre fast.\nDer findes mange forskellige designs og materialer, som du kan vælge imellem, når dit barn skal have en gåvogn. Mange af de store brands såsom V-Tech, Brio og Hape har gåvogne og gåbiler på varelisten, og de har alle forskellige kvaliteter.\nLærer børn at gå med en gåvogn?\nEn gåvogn er et redskab, der styrker børns grovmotorik, balance og koordination. De små ben har brug for at udvikle muskler, hjernen skal lære sende først det ene, så det andet ben afsted, og der skal være en god balancesans, så kroppen har styr på at sende vægten skiftevis til den ene og den anden side.\nDen træning lærer børn at gå. En gåvogn gør det nemmere og lidt mere trygt for barnet at træne disse motoriske kompetencer.\nDe fleste gåvogne og gåbiler har indbyggede bremser, nogle gange justerbare, som gør, at hjulene ikke bare suser derudad, når dit barn lægger vægten i. Der er lidt modstand, så tempoet er passende til små ben.\nI gamle dage var det typisk en gåvogn fra Brio, der stod i de små hjem, og så lagde man en telefonbog eller en mursten i vognen for at undgå, at den kørte for hurtigt. Det behøver man ikke længere.\nHvornår er det tid til gåvogn?\nEt af de spørgsmål, der rejser sig hos forældre til små børn er: Det med gåvogn, hvor gammel skal mit barn være?\nDet er ofte omkring de 12 måneder, at en gåvogn bliver relevant. Men sørg gerne for at have den i huset før - nogle børn kommer op at stå allerede ved de 7 mdr.\nSå snart dit barn rejser sig af sig selv ved at holde fast i noget, er det en god ide at være klar med en fin gåvogn.\nVi håber, at I får stor glæde af jeres nye gåvogn.


demens,frivillige,besøgsvenner,aflastning af pårørende\nSom pårørende til en person med demens, kan det være svært at have energi til at deltage i de aktiviteter man plejer. Mange pårørende oplever at blive socialt isoleret, da det kan være svært for personen med demens at tage med ud til arrangementer og besøg eller at være i hjemmet alene.\nNedenfor kan du finde muligheder for aflastning til dig som pårørende:\nAften og weekend åbent på dagcenteret Saxogade\nVil du som pårørende gerne til bridge eller folkedans om aftenen eller besøge børnebørn i København over weekenden? Eller trænger du bare til et pusterum er Saxogades dagcenters aften/weekend tilbud en mulighed for dig.\nDagcenteret henvender sig til hjemmeboende mennesker med en demenssygdom, som har brug for socialt samvær og lettere fysisk og mental aktivitet. Dagcenteret har 6 pladser.\nHverdage: Kl.14:00 – 20:00\nWeekend: Kl. 11:00 – 17:00\nDu kontakte assisterende leder Thea Buus Lynggaard på\ntlf. 99 82 35 05 eller din demenssygeplejerske.\nPrint dette punkt : Aften og weekend åbent på dagcenteret Saxogade\nEn frivillig besøgsven, kan evt. være i dit hjem nogle timer, mens du får lidt tid til dig selv, væk fra hjemmet. Det kan være du har behov for at tage alene til sport, til frisøren eller et møde. Du bestemmer selv, hvad du laver, til gengæld sørger den frivillige besøgsven for at din ægtefælle/samlever er tryg og hygger sig hjemme i vante omgivelser. Hjælpen kan også være, at den frivillige følger din ægtefælle/samlever ud af huset til en aktivitet.\nFrivillige besøgsvenner kan tilbydes blandt andet disse steder\nPrint dette punkt : Frivillig besøgsven\nAflastning ved kommunen\nAflastnings ophold i plejebolig eller eget hjem\nHvis du har brug for aflastning, enten i form af et aflastningsophold i en plejebolig eller afløsning i eget hjem, kan du kontakte en visitator, der så vil snakke med dig om, hvilke muligheder kommunen kan tilbyde.\nTlf.: 99 82 50 00\nSkriv til Kontaktcentret, Myndighedshuset\nAlle hverdage mellem kl 08.00 og 15.00 samt torsdage til 17.00\nPrint dette punkt : Aflastning ved kommunen\nAflastning i dagtimerne\nVidenscenter for demens i Aalborg Kommune har flere dagcentre for personer med demens. Formålet med disse er at give personer med demens en mulighed for at komme ud og få en indholdsrig dag. Det kan samtidigt betyde, at man som pårørende kan få mulighed for at få lidt tid til sig selv, mens personen er i dagcenter.\n→ Læs mere om dagcentre\nPrint dette punkt : Aflastning i dagtimerne\nStresset og udkørt ?\nHvis man er pårørende til en person med demens, kan det være en hård psykisk belastning, alt efter hvem man er og hvilken situation man står i.\nDerfor er det muligt som pårørende, at bede egen læge om en henvising til en psykolog hvis man synes man kan have behov for dette. Det betyder at du kan få økonomisk tilskud til psykolog bistand.\nFøler du dig stresset og har brug for at lære hvordan du tackler dette i hverdagen, har Aalborg kommune et kursus der hedder Åben og Rolig.\n→ Læs mere om Åben og Rolig.\nPrint dette punkt : Stresset og udkørt ?


Dette er tekstversionen af Patienterne skal opleve kvaliteten\nKlik her for at komme til den grafiske version af Patienterne skal opleve kvaliteten\nFra 1. juni hedder kvalitet- og forbedringschefen på Sygehus Sønderjylland Thomas Lund Sørensen. Han vil have et stort fokus på den kvalitet patienterne oplever samt sikre, at Sygehus Sønderjylland hele tiden bliver bedre.\nSygehus Sønderjylland får fra 1. juni ny kvalitet- og forbedringschef i skikkelse af Thomas Lund Sørensen. Efter halvandet år som enhedschef hos Styrelsen for Patientsikkerhed vender han tilbage til Sygehus Sønderjylland, hvor han tidligere har været ledende overlæge på Medicinske Sygdomme i Sønderborg/Tønder.\n- Jeg er vild med Sygehus Sønderjylland, og jeg glæder mig til at gense mange af de gode kolleger fra tidligere samt lære alle de nye at kende, siger Thomas Lund Sørensen.\nKvalitet på patienternes præmisser\nNår Thomas Lund Sørensen begynder på sygehuset, vil han indledningsvis tale med alle afdelingsledelserne for at finde ud af, hvor det giver mening at arbejde på tværs og interagere i hinandens fagligheder.\n- Jeg vil være nysgerrig og stille fingeren i jorden, så vi fremover i fællesskab kan blive bedre, fortæller Thomas Lund Sørensen og fortsætter.\n- Der er i dag masser af samarbejde på tværs af afdelingerne, men hvis vi fokuserer endnu mere på, hvad patienterne ønsker og har af behov, vil de opleve, at de indgår som beslutningspartnere i deres egne sygdomsforløb, og det betyder sædvanligvis glade patienter, der følger behandlingsplanen, uddyber han.\nMen det er ikke kun på sygehuset, at Thomas Lund Sørensen vil finde samarbejdspartnere. Han vil også række hånden ud til kommunerne og de praktiserende læger.\n- Et effektivt samarbejde mellem sektorerne gør, at vi kan undgå mange indlæggelser af specielt de ældre borgere, og det er en stor fordel for alle, vurderer den kommende kvalitet- og forbedringschef.\nFra god til endnu bedre\nI dag klarer Sygehus Sønderjylland det godt i de årlige målinger blandt patienternes tilfredshed og i de kliniske kvalitetsdatabaser, men det kan blive endnu bedre.\n- Jeg vil gerne arbejde for at vi bruger vores ressourcer til at blive endnu bedre. Vi skal ikke finde fejl hos hinanden, men vi skal hjælpe hinanden med at blive bedre i dagligdagen, siger Thomas Luns Sørensen og uddyber.\n- Vi skal fokusere på det, der giver værdi og fjerne alt det, der er overflødigt ved at bruge den Syddanske Forbedringsmodel, der er implementeret på regionens sygehuse.\nForbedringsmodellen går dybest set ud på, at alle medarbejdere kan komme med idéer til, hvor man kan gøre det bedre eller hurtigere for patienterne. Derefter implementerer man ændringen. Hvis det efter en tid viser sig, at det virker, så beholder man forbedringen, mens ændringer, der ikke fungerer i virkeligheden, bliver skrottet igen.\n- Da forbedringerne er opfundet af medarbejderne, giver det også en nærhed og tro på, at man helt lokalt kan være med til at gøre det endnu bedre for patienterne, og det vil gøre, at medarbejderne kommer til at trives i endnu højere grad, siger Thomas Lund Sørensen.\nAmbitioner og fælles idéudvikling\nThomas Lund Sørensen er ambitiøs og elsker at diskutere nye idéer med sine medarbejdere.\n- Vi har en fælles opgave, der skal løses, og derfor skal vi have plads til faglige samtaler, hvor vi trykprøver hinandens idéer, siger han og uddyber.\n- Jeg får de bedste idéer i dialog med andre, og der er ikke noget som at stille sig hen til et whiteboard og idéudvikle sammen.\nEn lokal mand\nDer er ingen tvivl om, at Sygehus Sønderjylland får en kvalitet- og forbedringschef, der er gang i, og det stopper ikke, når han tager hjem til Nordals efter arbejde.\n- Jeg kan lide at være ude og har lige fået en ny motorsav, som jeg kan bruge hjemme i haven eller i sommerhuset på Ærø, siger han med et stort smil.\nÆrø har i øvrigt en særlig plads i Thomas Lund Sørensens sind, da han som barn har tilbragt meget tid der sammen med sin morfar, der var lærer.\nThomas Lund Sørensen er gift med Marianne, og sammen har de to børn. Derudover har Thomas Lund Sørensen har to børn fra et tidligere ægteskab.


Spyfall - Brætspil - papskubber.dk\nFind forhandlere af Spyfall\naf Stephan Viftrup d. 31. december 2015\nSkyfalls (nå, nej undskyld Spyfalls) spiontema er let at relatere til, og kombineret med de nemme regler og mange (nervøse) grin spillet byder på, er det ikke svært at forstå, at spillet vandt Guldbrikken prisen i 2015 for årets selskabsspil.\nI hvert spil får spillerne tildelt et kort fra samme sted i verden. Stederne varierer fra krydstogter, indkøbsbutikker til militæret. Det vil sige på nær een spiller, der tilfældigt har fået spionkortet i stedet. Målet for spillerne er at gætte hvem af dem, der er spionen ved at skiftes til at stille hinanden et spørgsmål.\nDette simple setup gør, at spionen desperat forsøger at gætte navnet på stedet før de andre gætter hvem spionen er. Scenen er altså sat for to samtidige kapløb. Den letteste måde for spillerne at finde spionen er ved at give meget fyldestgørende svar på spørgsmål, som spionen ikke ville kunne svare på. Desværre vil dette også hjælpe spionen med at gætte stedet.\nResultatet er, at alle spørgsmål, både (ubehjælpeligt) fra spionen og (af frygt) fra spillerne svares meget vagt, og gør alle mistænkelige.\nKulminationen sker ved at spionen pludselig bekender kulør og forsøger at gætte stedet eller at alle er enige om hvem de beskylder for at være en spion.\nVurdering af Spyfall\nSpillet er fyldt til bristepunktet med latter, mistænkeliggørelse af de mindste (eller manglende) bevægelser og pauser. Det er en intens oplevelse at være spion og blive bedt om at fortælle “stedets motto” uden at ane hvor man er og bordet fyldes altid med snak bagefter, hvor de mange spørgsmål og svar bedømmes og grines af. Jeg kan derfor personligt ikke anbefale spillet nok, så længe alle spillere er ok med at skulle være spion.\nI Battlestar Galactica er spillerne delt i to hold mod hinanden. Man ved dog ikke fra start, hvem der er på hvilket hold, så der går ikke længe, før beskyldningerne flyver frem og tilbage hen over spillepladen.\nKommentarer til Spyfall


Udsmykning ideer til en stue med røde & sort / Shareoflancaster.com\nSådan installeres dørtrin plade på bolig Foundation væg\nHvordan man laver Palm træ gulve\nAcceptable måder at installere en gryde bug Stove Pipe\nSådan gør du Knockdown Drywall Finish\nHvordan til at skære et hul i sengebåsen vægge\nBåde rød og sort gøre fed erklæringer som de vigtigste farvevalg for indretning. Overvej at tilføje et stænk af hvid, sølv eller grå til tone ned de røde og sorte, som måske ellers overvælde hinanden eller værelset som helhed, især hvis rummet ikke har mange windows eller andre lyskilder. Underfundighed kan opnå den ønskede farveeffekt mere end helt udsmykning et værelse i bare to farver. Rød og sort er ofte bruges til at oprette en asiatisk-inspireret stue.\nHvis dine vægge er rød eller sort, overveje at placere en japansk shoji skærm foran en af de fede vægge for at skabe en slående omdrejningspunkt. En shoji skærmen kan placeres bag en sofa eller andre stykke møbel eller endda foran et vindue, stadig gør det muligt lys til at flyde gennem. Asiatisk-inspirerede tilbehør såsom drager eller Buddhaer i rød eller sort gøre passende accent stykker. Sort-lakeret ende tabeller eller kinesiske kabinetter i rød eller sort afrunde dette tema. Rød eller sort gulv puder omkring et oversize sofabord kan bruges som en japansk stil spiseplads.\nHvis du kan lide gotiske indretning, vampyrer og det makabre, kan en gotisk rød og sort stue passer til din smag. For at fuldføre en gotiske udseende, male alle eller de fleste vægge lyser rødt eller sort og vælge mørke møbler. Fløjl er velkommen i gotisk stil. En sort lysekrone i gotisk stil passer godt ind i denne type af indretning. Stearinlys i sirlige gotiske lysestager kan placeres på forskellige borde og vintage møbler. Mørket er nøglen til dette look.\nGive dit værelse en moderne vibe med ensfarvet, enkle møbler i hvide, røde og sorte. Brug kun én farve møbler for et mere ensartet udseende med andre farver som tilbehør og smide puder. Moderne belysning med en rød lampeskærm og et stort kunstværk på en ensfarvet væggen - et maleri, domineret af røde og hvide på en sort væg, for eksempel, skabe visuel interesse. Sølv eller grå kunne erstattes hvid i moderne stue indretning.\nDet er vigtigt at planlægge dit værelse så rødt og sort ikke overmande den stemning, du forsøger at oprette din indretning--medmindre det er dit mål, som med en gotisk stil værelse. Et værelse med alle sorte vægge vil komme på tværs som deprimerende og overvældende at mange mennesker. Overvej at bruge sort som en markeringsfarve snarere end væggen farve. Rød kan være på samme måde - for meget rød ligner blod og bruges bedst på en accent væg eller tofarvet væg med en neutral farve som beige.\nUdsmykning ideer til en stue med neutrale farver\nGardin ideer til en stue med karnap


Udvalgsformand: Magtanvendelse er nødvendig - Folkebladet\nUdvalgsformand: Magtanvendelse er nødvendig\nVALLENSBÆK. Social- og Sundhedsudvalget har netop behandlet redegørelse om hjemmeplejens magtanvendelse over for borgere, og ifølge udvalgsformanden er kan maganvendelse være nødvendig\nIfølge oplysninger fra Vallensbæk Kommune var det i 2015 i 17 tilfælde nødvendigt at benytte magtanvendelse over for borgere i hjemmeplejen.\nEn hjemmeboende borger fik tilkendt en GPS, syv borgere fik tilkendt en passiv alameringsbrik, en borger fik tilkendt en rumføler og to borgere fik tilkendt en døralarm.\nDesuden nævner redegørelsen fem tilfælde, hvor det har været nødvendigt at fastholde en borger i forbindelse med personlig pleje.\nEfter mødet i Social- og Sundhedsudvalget siger Anette Eriksen (C), formand for Social- og Sundhedsudvalget om de 17 tilfælde:\n– Hvis man ser på, hvor mange borgere, der hver dag får omsorg af den ene eller anden art, og man samtidig ser på, hvilke former for foranstaltninger, der er anvendt, så synes jeg faktisk, at det er acceptable tal.\nIfølge Anette Eriksen er fokus på borgerne det vigtige at holde sig for øje i forbindelse med tallet:\n– Indberetningerne er udtryk for, at personalet er opmærksomme på reglerne om magtanvendelse. Antallet af tilfælde er helt afhængig af, hvilke demente borgere, der aktuelt bor i plejeboligerne.\nI 11 tilfælde med alarmer og et tilfælde med sele forholder borgerne sig positivt eller passivt til personalets foranstaltninger, der alene tjener til at beskytte borgerne.\nKan advare personalet\nEt af de redskaber, der er nævnt i rapporten er en passiv alarmerings-brik, der kan fortælle personalet, hvis borgerne forlader Højstruphave. Om dette redskab siger Anette Eriksen:\n– Borgerne kan frit færdes indenfor og udenfor kommunens plejeboliger. Nogle demente borgere har brug for ledsagelse for at færdes sikkert. De evner ikke selv at tilkalde ledsager, selvom de er faldtruede, ikke er trafiksikre eller risikerer at blive væk. Alarmen tilkalder personalet, så de kan hjælpe borgeren.\nSelvom 17 tilfælde i følge Anette Eriksen er et acceptabelt niveau, arbejdes der på at nedbringe antallet:\n– Der arbejdes løbende for at reducere antallet af magtanvendelser bl.a. gennem udvikling af pædagogiske virkemidler overfor de demente borgere. Det er væsentligt, at magtanvendelser indberettes, så de sikres at de relevante pædagogiske tiltag iværksættes.


Kommuner, forsyningsselskaber, private bygherrer, større erhvervs- og industrivirksomheder samt vandværker. Her får I styr på dokumenterne, sikker håndtering af informationer på en let og overskuelighed måde.\nMed indførelsen af Det Digitale Byggeri og IKT-Bekendtgørelsen er det obligatorisk at anvende projektweb og digitale udbud. Desuden skal man overholde IKT-kravene ved regionalt og kommunalt byggeri samt ved byggeri til brug for institutionermed en beløbsgrænse på 20 mio. kr. i anslået entreprisesum. Ved statsligt og statsligt støttet byggeri gælder kravene for entreprisesummer på 5 mio. kr. og derover.\nDet er således bygherrens ansvar at etablere projektwebben samt – allerede inden udsendelse af rådgiverudbuddet – at definere spillereglerne for dens anvendelse. Med Byggeprojekt.dk er der garanti for god kommunikation, dokumentation og struktur for alle projektets interessenter. Endvidere reduceres fejl i byggeriet, og det sikres, at der altid arbejdes med de nyeste, reviderede tegninger.\nByggeprojekt.dk´s projektweb-løsning leverer alle byggeriets faser til en fast, lav pris. Vi vil gerne skabe gennemsigtighed og klarhed, således at uforudsete omkostninger undgås.\nKlik her for mere info......\nBygherre kan tilbyde virtuel fremvisning i 3D\nMed integreret 3D-viewer i Byggeprojekt.dk’s projektweb, får boligselskaber fremover en unik mulighed for at inddrage beboerne i udviklingen af renoverings- og tilbygningsprojekter.\nModeller kan visualiseres og studeres i fællesskab og beboerne kan endda komme med på en virtuel rundvisning i ejendommen. Læs mere her....\nKunne du som bygherre være interesseret i at modtage, uvildig IKT-rådgivning af eksperter på områderne IKT-projektledelse, bygbarhedsviden, Commissioning og Facility Management?\nMed IKT-viden går vi proaktivt ind i projektet og analyserer processer, tidsforbrug, økonomi og kvalitet. Dermed får bygherren en unik mulighed for at styre projektet i mål til tiden og uden budgetoverskridelser.\nVærktøjskassen kan indeholde redskaber som 3D-model kollisionskontrol, 4D: Proces-(tid) og byggeplads-optimering, 5D: styring af økonomien ved bl.a. mængdeudtræk fra 3D modellerne, 6D: Commissioning samt optimering af driften. Sagt på en anden måde: Vi støtter bygherren gennem hele bygningens levetid, fra idé til nedrivning, og formindsker markant de risici, der har plaget byggebranchen i årtier. Det betyder i sidste ende, at bygherren skal bruge færre ressourcer på det samme byggeri.\nHyppige, konkrete problemer:\n1. Bygherren modtager ekstraregninger i udførelsesfasen. Det drejer sig tit om udgifter, der kunne have været forudset i projekteringen.\n2. Bygherren ender med et byggeri, der ikke lever op til den oprindelige arkitektoniske vision.\n3. Byggeprojektet bliver forsinket, således at bygherren ikke kan tage byggeriet i brug til den aftalte tid.\n4. Byggeriets kvalitet er utilfredsstillende, og bygherren må betale store driftsudgifter for at vedligeholde byggeriet.\n5. Licitationsresultatet afviger fra rådgiverens budgetterede pris.\nKort sagt får bygherren ikke sit projekt til den tid, pris og kvalitet og med den proces, der forventes.\nHar du overvejet, hvordan projektets tekniske forespørgsler, tilsyn, kontrol, mangelgennemgang og afprøvning/commissioning skal sikre digital dokumentation og styring gennem faserne i dispositionsforslag, projektforslag, forprojekt, hovedprojekt, udførelse og aflevering?


aoc annoncerer agon ag352ucg: ultrawide 35 - Aoc\nAOC annoncerer Agon AG352UCG: Ultrawide 35\nDet er en skærm fra 35'erne, selvom dets ultrabrede billedforhold utvivlsomt får den til at se mindre ud på grund af skærmens lavere vertikalitet end i andre skærmformater; pakker et 21: 9, 3440 * 1440 AU Optronics VA-panel med 100Hz opdateringsfrekvens (og 4ms responstid) samt G-Sync support til at starte. Panelet kan prale med 100% sRGB-dækning og et 2000R krumningsforhold.\nImidlertid forbliver lysstyrken på en ikke-så usædvanlig 300 nits, skønt den har et kontrastforhold på 2500: 1 og 178-graders betragtningsvinkler i begge retninger. Stativet inkluderer justeringer af højde, vippe og drejning, mens bagsiden af displayet indeholder LED-belysning, der kan tilpasses til en af tre farver (rød, blå eller grøn).\nPorte inkluderer 1x DisplayPort 1.2, 1x HDMI, en 4x USB 3.0 hub og et par 3,5 mm hovedtelefonstik, med de sædvanlige 2W højttalere inkluderet i skærmens krop. Som en husholdningsgave, bundter AOC sig med monitoren et udfoldeligt stativ til dine hovedtelefoner, og der er et håndtag på stativet, hvis du vil transportere Agon til et LAN-selskab.\nDu vil være i stand til at købe Agon AG352UCG i marts for 799 £ eller ca. 984 dollars, selvom prisfastsættelsen i USA normalt er meget lavere end i ethvert EU-land, kan du forvente, at den kommer til at handle for mindre.


Studerende for en dag på Naturvidenskab - Syddansk Universitet\nEr du i tvivl om, hvilken uddannelse ud skal vælge? Studerende for en dag er tilbuddet til dig, der overvejer at søge ind på en naturvidenskabelig uddannelse.\nPå Det Naturvidenskabelige Fakultet kan du læse Anvendt matematik, Biologi, Biokemi og molekylær biologi, Biomedicin, Datalogi, Farmaci, Fysik, Kemi og Matematik. Du kan blive Studerende for en dag på alle de naturvidenskabelige uddannelser.\nFor at få mest muligt ud af dit besøg, skal du besøge os i de måneder, hvor der er undervisning. Det er der i fra februar til juni og igen fra oktober til december.\nHar du spørgsmål vedrørende dit besøg? Så send en mail til kommunikationsmedarbejder Nina Bjørnskov.


Branchen om vejpakke: - Det er et vigtigt gennembrud - Transportmagasinet\nBranchen om vejpakke: - Det er et vigtigt gennembrud\n5. december 2018 09:28\nEfter intensive forhandlinger blev EU’s transportministre sent mandag enige om en fælles position på Vejpakken.\nRådet er blevet enige om at bibeholde de nuværende cabotageregler med en grænse på 7 dage og 3 kørsler. Derefter kan cabotage i det samme land først igen ske efter en karensperiode på 5 dage.\nDen nye aftale betyder, at udstationeringsreglerne gælder al transport – bortset fra transitkørsel, som går igennem et land uden stop, og bilateral kørsel. Ved bilateral kørsel forstås en transport udført mellem to medlemslande som eksempelvis Danmark og Sverige eller Danmark og Tyskland.\nDTL: Det er vigtigt og nødvendigt\nHos DTL er man begejstrede, og forventer, at pakken vedtages, når den skal behandles i Parlamentet.\n- Når ministrene med så komfortabelt et flertal – og med kun otte lande og altså mindre end 14 % af EU's befolkning imod - så bør Parlamentet også kunne nå i mål. Alle store lande, på nær Polen, har stemt for. Det vil være utilstedeligt, hvis Parlamentet ikke kender sin besøgelsestid, siger administrerende direktør i DTL Erik Østergaard, og fortsætter:\n- Der lægges op til et længe tiltrængt opgør med postkasseselskaber og ordnede forhold for varebiler samt øget myndighedskontrol. Alt sammen vigtigt og nødvendigt. Det er desuden godt og vigtigt, at der er udsigt til fuldt forbud mod hvil i førerhuset under det ugentlige hvil, og at EU-domstolens beslutning ikke anfægtes.\nDI: Vi er glade for kompromiset\nI DI er direktør Michael Svane også optimist på baggrund af aftalen:\n- Det er afgørende for transportbranchen, at vi undgår nationale særregler, og at der kommer ensartede regler i hele EU, samt at reglerne er nemmere at håndhæve og lettere for virksomhederne at efterleve. Det er i det store hele lykkedes. Derfor er vi glade for det kompromis, der blev nået. Aftalen afspejler, at der skulle skabes enighed på trods af meget modsatrettede holdninger.\nDI tilføjer desuden, at man er tilfredse med, at kravet om, at køretøjer skulle vende tilbage til hjemlandet efter en cabotagetur, ikke blev til noget.\nITD: Roser og torne\nITD mener, der er både fordele og ulemper ved den nye aftale, men at resultatet trods alt er glædeligt:


2017 Maj Vejrudsigt tirsdag: Medaljeregn med chance for pokal\n5 spillesteder, 14 pokaler, 28 hold. Tirsdag den 23’ende maj, bliver der spillet hele 14 pokalfinaler under DBU Sjælland. Så kom på banen og se noget god bold.\nPokalfinalerne rykker ud i det Sjællandske landskab, skrev vi tilbage i januar, og nu er der ikke længe til de 5 værtsklubber tager imod finalisterne i deres respektive pokalturneringer.\n28 hold skal dyste om de 14 pokaler der er på højkant, når DBU Sjællands pokalvindere skal findes i hele 14 pokalturneringer.\nFlere af holdenes pokalridt startede helt tilbage i august, og for nogle er denne dag således kulmination på 9 måneders pokalfodbold.\nFinaler, spillesteder og tidspunkt.\nBirkerød Stadion U14 (pige) Hillerød GI Brøndbyernes IF 17:30\nU15 (pige) IF Skjold Birkerød Greve Fodbold 19:00\nBallerup Idrætspark U16 (pige) BSF B93 17:15\nU18 (pige) Brøndbyernes IF B93 19:00\nKøge Stadion U15 (drenge B) Langebæk Alliancen BSF 17.30\nKøge Stadion U14 (drenge B) IS Skævinge Langebæk Alliancen 19:00\nAllerød Idrætspark Kvindesenior (8:8) Orient GI Fløng-Hedehusene Fodbold 17:00\nU13 (drenge B) Tølløse BK IF Skjold Birkerød 18:30\nU13 (pige) Sundby BK B93 18:30\nHerresenior (8:8) SIF Oldboys and Oldgirls Høje Taastrup Idrætsforening 20:00\nVeteran (8:8) FC Hvidovre Rosenhøj BK 20:00\nU13 (drenge A) Farum BK Brøndbyernes IF 17:00\nFarum Park U14 (drenge A) Brøndbyernes IF Farum BK 17:30\nFarum Park U15 (drenge A) HB Køge FC København 19:15\nNye rammer – endnu mere stemning.\nEfter de seneste år at have været afviklet i Farum Park - nu Right To Dream Park, er det i år blevet tid til noget nyt. Derfor har DBU Sjælland kigget ud i det sjællandske fodboldlandskab efter de helt rigtige rammer til afviklingen af årets pokalfinaler og dem har vi fundet.\nHele 5 værtsklubber leverer, en god stadionbane, tribune samt lydanlæg. Alt sammen for at sikre at rammerne, både indenfor og udenfor kridtstregerne, står mål med den indsats, som de finaleklare hold har ydet for at nå frem til denne kamp.\nPokalfinaler er bare noget helt særligt, og med kampe fra U14 – Veteran er der mulighed for at se en stor del af hvad den sjællandske fodbold har at byde på når den er allerbedst. Derfor opfordrer vi alle til at komme ud på de respektive stadions og bidrage til en fantastisk dag, vi ved at spillerne glæder sig helt vildt.


1 Uddannelsesprogram Specialpsykologuddannelsen i Psykiatri Region Hovedstadens Psykiatri Introduktions- og hoveduddannelsesforløb Forløb 4 a og b Uddannelsessted: Psykiatrisk Center København\n2 Indhold Indledning Præsentation af uddannelsesstedet Det samlede uddannelsesforløb Beskrivelse af uddannelsessted: Psykiatrisk Center København Funktioner Afsnit Undervisning og forskning Patientgrundlag, kapacitet og personale Ansvarsfordeling Ansvars og rollefordeling Den uddannelsessøgende psykologs rolle og arbejdsfunktioner Beskrivelse af uddannelsesforløbet Overordnede krav til uddannelsesforløbet Progression i uddannelsesforløbet Kompetenceudvikling Vejledning og supervision Læringsmetoder Vurdering og evaluering af kompetencer Ordbog, nyttige adresse og links Bilagsfortegnelse\n3 Indledning Uddannelsen til specialpsykolog i psykiatri kan indledes efter opnåelse af Socialministeriets autorisation for psykologer. Uddannelsen består af et års ansættelse i introduktionsstilling og tre års ansættelse i hoveduddannelsesstilling. Uddannelsesprogrammet indeholder kompetenceskemaer, der angiver de kliniske kompetencer, der også er angivet i målbeskrivelserne for introduktions- og hoveduddannelse. Kompetencerne i målbeskrivelserne for introduktionsuddannelsen skal være opnået inden påbegyndt hoveduddannelsesforløb, i henhold til 15 i Sundhedsstyrelsens bekendtgørelse nr af 25. november 2010 om specialuddannelse af psykologer i børne- og ungdomspsykiatri og psykiatri. Forudsætning for ansættelse i hoveduddannelsesstilling i psykiatri er således godkendt introduktionsstilling og gennemførte teoretiske kurser. Uddannelsesprogrammet indeholder også en oversigt over uddannelsens teoretiske kurser. Den uddannelsessøgende psykolog ansættes i Region Hovedstadens Psykiatri med tjeneste på Psykiatrisk Center København. Uddannelsesforløbet kan indeholde flere tjenestesteder, idet det tilstræbes, at et eller flere af de psykiatriske centre i Region Hovedstadens Psykiatri, der er godkendt som uddannelsessted, indgår i uddannelsesforløbet. Uddannelsesforløbet er sammensat af fire blokke af hver 12 måneders varighed. En blok indeholder ophold på afsnit inden for uddannelsesområdet, og hvert ophold på de enkelte afsnit skal være mindst seks måneder, jf. bekendtgørelsens 13. Særlige målbeskrevne kompetencer kan opnås ved kortere ophold. Uddannelsesforløbet er sammensat, så den uddannelsessøgende psykolog får tilknytning til forskellige funktionsområder for at sikre en bred uddannelse med vægt på både de psykopatologiske kompetencer, forskning og kompetencer med henblik på tværfagligt samarbejde. I specialpsykologuddannelsen indgår en række teoretiske kurser. Disse kurser foregår fælles for alle fem regioner i landet. En beskrivelse af kursusrækkerne for henholdsvis introduktionsuddannelsen og hoveduddannelsen findes i bilag 2 samt i målbeskrivelsen for specialpsykologuddannelsen, der kan findes på 3\n5 Fokuseret ophold i børne- og ungdomspsykiatri Formålet med fokuseret ophold i børne- og ungdomspsykiatrien er at sikre kendskabet til en bred vifte af psykiatriske sygdomme hos børn og unge. Det primære fokus i ophold i børne- og ungdomspsykiatrien tilstræbes at være rettet særligt mod børn under 15 år, herunder spædbarns- eller børnepsykiatri, idet bredden i uddannelsen vurderes at blive sikret bedst på den måde. Der indgås aftaler mellem de psykiatriske centre og de børne- og ungdomspsykiatriske centre 2 inden for samme optageområde i forbindelse med tilrettelæggelsen af det fokuserede ophold. Psykiatrisk Center København vil således indgå aftale med Børne- og Ungdomspsykiatrisk Center Bispebjerg om fokuseret ophold. Eksempet på et samlet uddannelsesforløb i psykiatri Introduktionsuddannelsen: 1. år Hoveduddannelsen: år Blok 1 (funktionsområde) Blok 2 (funktionsområde) Blok 3 (funktionsområde) Blok 4 (funktionsområde) 12 måneder 12 måneder 12 måneder 1 måned 11 måneder PC København: PC København: PC København: Åbent sengeafsnit Lukket/intensivt Ambulatorium/ afsnit, herunder distriktspsykiatrisk akutmodtagelse og center og/eller psykiatrisk skadestue dagenhed for ikkepsykotiske Lidelser eller amb enhed for diagnostisk udredning. BUC Bispebjerg: Specialafsnit* Fokuseret ophold på børne- og ungdomspsykia trisk center * I uddannelsesforløbet indgår ophold på afsnit inden for eksempelvis: Gerontopsykiatri OPUS/OP-teams Spiseforstyrrelser Affektive lidelser Rehabilitering. 2 De Børne- og Ungdomspsykiatriske Centre vil fra 1. januar 2013 organisatorisk være et center. 5\n6 Derudover kan der i løbet af blok 4 indgås aftale om kortere ophold på specialafsnit med regions- og/eller højt specialiseret funktion. Det kan f.eks. være inden for Særligt komplicerede traumatiserede flygtninge Særligt komplicerede seksuelle forstyrrelser Særligt komplicerede transkulturelle psykiatriske patienter Enhed til behandling af komplicerede personlighedsforstyrrelser. Ophold på specialafsnit fastlægges under hensyn til målbeskrivelsens krav, kravet om kendskab til ICD-10 s sygdomskategorier, lokale organisatoriske forskelligheder samt muligheden for, at opholdet kan tilrettelægges på et andet center, end på uddannelsesstedet. 1.2 Beskrivelse af uddannelsessted: Psykiatrisk Center København Psykiatrisk Center København har hovedfunktion dvs. undersøger og behandler voksne psykiatriske patienter inden for de almenpsykiatriske områder. Optageområdet dækker de københavnske bydele Bispebjerg/Brønshøj, Nørrebro, Østerbro og Indre By. Centret er placeret på to matrikler; Rigshospitalet og Bispebjerg Hospital samt i mindre enheder rundt omkring i optageområdet. Psykiatrisk Center København ledes af en centerchef, fire klinikchefer og fire udviklingschefer, der tilsammen udgør centerledelsen. Den faglige ledelse af centrets psykologer varetages af chefpsykologen. Derudover består centret af sengeafsnit, tværgående funktioner, administration, distriktspsykiatriske centre, OPUS-team, en række ambulante enheder samt forskningsenhed Funktioner Med specialeplanens implementering varetager centret, udover hovedfunktionerne, regionsfunktioner samt højt specialiserede funktioner. Regionsfunktioner Komplicerede psykiatriske problemstillinger hos ældre, herunder kompliceret demens Kompliceret skizofreni og andre psykoser, herunder behandlingsresistent skizofreni, skizofreni i kombination med misbrug samt gravide med skizofreni Komplicerede affektive lidelser, herunder kombination med misbrug samt gravide med affektive lidelse Komplicerede angst- og tvangslidelser Komplicerede somatoforme lidelser og dissociative lidelser (liaison-psykiatri) i tæt samarbejde med somatiske specialer Komplicerede spiseforstyrrelser 6\n7 Komplicerede personlighedsforstyrrelser Sexologisk lidelse Transkulturelle psykiatriske patienter, herunder kompliceret psykiatrisk sygdom hos etniske minoriteter Selvmordsforebyggelse for ikke-psykisk syge og lettere psykisk syge. Højt specialiserede funktioner Katastrofepsykiatri Behandling af sædelighedskriminelle Vurdering af kønsskifteoperation Diagnostisk og behandling af seksuelle forstyrrelser, herunder somatisk handicappede med seksuelle problemer og i forbindelse med vold, incest og lignende Diagnostik, behandling og neurorehabilitering af særligt kompliceret psykiatrisk sygdom i forbindelse med neurologisk lidelse og neurotraumer (ekskl. demens) Diagnostik og behandling af særligt komplicerede spiseforstyrrelser Diagnostik og behandling af særligt komplicerede affektive lidelser Diagnostik og vurdering af særligt komplicerede transkulturelle psykiatriske patienter, herunder særligt kompliceret psykiatrisk sygdom hos etniske minoriteter Vurdering med henblik på psykokirurgi Afsnit Døgnåben psykiatrisk skadestue med ni senge Fem intensive sengeafsnit, heraf et akut modtageafsnit Intensivt sengeafsnit med speciale i gerontopsykiatri Fire åbne sengeafsnit, herunder afsnit med speciale i affektive lidelser Intensivt ambulatorium for affektive lidelser Tre distriktspsykiatriske centre og OP-teams To OPUS teams Psykoterapeutisk klinik for behandling af patienter med ikke-psykotiske lidelser Anoreksiklinik Sexologisk klinik Kompetence- og videncentre for henholdsvis affektive lidelser, selvmordsforebyggelse og transkulturel psykiatri Krise- og katastrofepsykiatrisk center, herunder militærpsykiatrisk behandling og vurdering. 7\n8 Centret varetager den psykiatriske tilsynsfunktion på Bispebjerg Hospital og Rigshospitalet. Centret har herudover registreret patienter i ambulant behandling som bor på sociale institutioner i området. 8\n9 1.2.3 Undervisning og forskning Undervisning På Psykiatrisk Center København eksisterer en række tilbud inden for undervisning og supervision, som den enkelte psykolog kan deltage i: Tirsdagsundervisning: En time hver uge (teoretisk undervisning vedr. psykopatologi og behandling) Onsdagsklinikker: 45 min. hver uge, hvor patienter/behandlingsforløb præsenteres efterfulgt af drøftelse af diagnose og behandling Journal Club: 30 min. hver uge, hvor aktuelle tidsskriftartikler præsenteres Undervisning og fællesrating vedr. SAPS: En time hver 14. dag Afsnitsspecifik undervisning for det tværfaglige personale. Derudover afholdes hvert år to til tre kurser specifikt for psykologer, tilrettelagt med henblik på specialistuddannelserne. Endvidere afholdes der tilbagevendende SCAN-kurser samt lejlighedsvise seminarer med internationale forelæsere. Der er herudover mulighed for at deltage i forskellige supervisionsfora: Monofaglig gruppesupervision: 1½ time hver 14. dag Testsupervision: 1½ time hver 14.dag Supervision af supervision: 3 timer seks gange årligt Individuel supervision: Efter behov Supervision i de tværfaglige teams: 1-1½ time hver 14. dag. Forskning Psykiatrisk Center København har et stærkt forskningsmiljø med to professorer samt ca. 40 ansatte forskere, fortrinsvist klinikere, men også universitetstilknyttede lektorer, ph.d.-studerende samt specialestuderende. Der forskes i neurobiologiske mekanismer ved psykiatriske sygdomme og den medikamentelle behandling af disse. De senere år har forskningen udover genetisk forskning været koncentreret omkring de neurobiologiske mekanismer ved afhængighed af euforiserende stoffer, psykose, depression og mani. Derudover har forskningsenheden mange aktiviteter inden for psykiatrisk epidemiologi og randomiserede forsøg af psykosociale interventioner. Dansk Psykiatrisk Forskeruddannelsesprogram under det Sundhedsvidenskabelige Fakultet ved Københavns Universitet har sæde på Psykiatrisk Center København. Der er udpeget to forskningsansvarlige professorer med ansvar for centrets forskningsaktivitet. 9\n10 1.2.4 Patientgrundlag, kapacitet og personale Patientgrundlag pr. 1. januar Antal indlæggelser i Antal henvendelser i psykiatrisk skadestue i Ambulante behandlinger i Kapacitet pr. 1. januar 2012 Antal normerede senge: 191 Antal sengeafsnit: 12 (herunder døgnåben akutmodtagelse med skadestue og senge) Antal ambulatorier: 5 Antal lukkede senge: 75 Antal åbne senge: 116 Antal distriktspsykiatriske centre: 3 Antal OP-teams: 4 Antal OPUS-teams: 2 Antal øvrige kompetencecentre/teams: 3 Ældrepsykiatrisk Team, Videnscenter for transkulturel psykiatri, Kompetencecenter for affektive lidelser, Retspsykiatrisk team Antal fuldtidsstillinger pr. 1. oktober 2012 Lægepersonale og andre akademikere: 149,93 (heraf (årsværk) i alt: psykologer: 50,04) Plejepersonale: 298,54 Øvrigt sundhedspersonale: 52,58 Pædagogisk personale m.fl.: 4,35 Service- og teknisk personale: 3,17 Administrativt personale (inkl. centerledelse.): 78,92 Uddannelsesansvarlig specialpsykolog Bo Møhl Yderligere information om Psykiatrisk Center København se: 10\n11 2. Ansvarsfordeling Den uddannelsesansvarlige specialpsykolog på Psykiatrisk Center København har sammen med chefpsykologen det overordnede ansvar for det samlede uddannelsesforløb (blok 1 blok 4), herunder ansvar for at sikre sammenhæng mellem de forskellige blokke i uddannelsesforløbet. Den uddannelsesansvarlige specialpsykolog sørger for, at alle uddannelsessøgende psykologer i centret får tildelt en hovedvejleder, som er senior i forhold til den uddannelsessøgende. Hovedvejlederen har ansvaret for den praktiske gennemførelse af uddannelsesforløb i centret. Endvidere har klinikchefen på uddannelsesstedet kendskab til specialpsykologuddannelsen. Den uddannelsesansvarlige specialpsykolog er ansvarlig for: Det overordnede ansvar for uddannelsesforløbet Uddannelsens lokale tilrettelæggelse, herunder ansvarlig for, at der foreligger uddannelsesprogrammer for centrets uddannelsesstillinger for specialuddannelsen af psykologer At der udarbejdes og godkendes individuelle uddannelsesplaner for centrets uddannelsessøgende psykologer Planlægning og gennemførelse af fokuserede ophold eller ophold på specialafsnit på andet uddannelsessted Tildeling af hovedvejleder At sikre uddannelsens fortsatte fremdrift ved skift af hovedvejleder undervejs i uddannelsesforløbet Udarbejdelse af funktionsbeskrivelse for hovedvejleders arbejdsopgaver Overordnet ansvar for gennemførelse af vejledersamtaler, herunder introduktions-, justerings- og evalueringssamtaler Program for introduktion til uddannelsen i centret Inddragelse af speciallæger i den løbende kliniske vejledning At sikre, at opnåede kompetencer løbende bliver attesteret Håndtering af uhensigtsmæssige uddannelsesforløb At sikre evaluering af uddannelsen Feedback til chefpsykologen og centerledelsen. Den uddannelsesansvarlige specialpsykolog kan delegere evaluering og attestering af enkeltkompetencer til andre psykologer eller speciallæger. Hovedvejleders opgaver At udarbejde individuel uddannelsesplan At sikre gennemførelse af uddannelsesplanen 11\n12 Løbende justering af uddannelsesplanen Organisere gennemførelsen af et introduktionsprogram At sikre/medvirke til, at der ydes klinisk vejledning Gennemføre vejledningssamtaler Inddrage den uddannelsesansvarlige specialpsykolog i uhensigtsmæssigt forløb At sikre evaluering af enkeltkompetencer Attestere tilegnede kompetencer. Den uddannelsessøgendes ansvar Den uddannelsessøgende psykolog har ansvaret for egen læring og kompetenceudvikling. Hver uddannelsessøgende psykolog får udleveret en logbog, hvor gennemførelsen af uddannelsesplanens enkelte elementer samt tilegnelsen af de krævede kompetencer dokumenteres. Det er den uddannelsessøgende psykologs eget ansvar at føre logbog og dermed sørge for at få de enkelte kompetencer evalueret, godkendt og attesteret af hovedvejleder/uddannelsesansvarlig specialpsykolog. 2.1 Ansvars og rollefordeling Funktionsområder Uddannelsesansvarlig psykolog (ledende psykolog) Hovedvejleder (specialpsykolog udpeget af den uddannelsesansvarlige) Supervisorer og vejledere (flere personer) Uddannelsessøgende Uddannelsesprogram Udarbejde uddannelsesprogram Være fortrolig med uddannelsesprogram Kende uddannelsesprogram Være fortrolig med uddannelsesprogra m Være ansvarlig for egen læring og kompetenceudvikli ng Uddannelsesplan Sikre at der udarbejdes individuel uddannelsesplan i samarbejde med den uddannelsessøgende psykolog. Sikre gennemførelse af individuel uddannelsesplan. Medvirke til udarbejdelse af individuel uddannelsesplan i samarbejde med den uddannelsessøgen de psykolog Medvirke til gennemførelse af individuel uddannelsesplan. Holde sig orienteret Udarbejde i samarbejde med uddannelsesansvarlig og/eller hovedvejleder. Orientere uddannelsesansvar lig ved vanskeligheder med progression i uddannelsesplan. Sikre justering i uddannelsesplan, hvor dette er påkrævet. Eventuelt justere uddannelsesplan i samarbejde med den uddannelsessøgende psykolog og 12\n13 Funktionsområder Uddannelsesansvarlig psykolog (ledende psykolog) Hovedvejleder (specialpsykolog udpeget af den uddannelsesansvarlige) Supervisorer og vejledere (flere personer) Uddannelsessøgende den uddannelsesansvarlige Sikre at der indgås lokale samarbejdsaftaler med andre relevante afdelinger. Planlægge og sikre gennemførelse af fokuserede ophold og studiebesøg. Medvirke til indgåelse af lokale aftaler med andre relevante afdelinger. Medvirke til planlægningen af fokuserede ophold og studiebesøg. Klinisk vejledning Udpege hovedvejleder til den uddannelsessøgende psykolog Udarbejde funktionsbeskrivelse for hovedvejleders opgaver. Sikre status af kompetenceudvikling (min. 3 x årligt) Yde klinisk vejledning/supervision i forhold til det daglige arbejde og specifikke kompetencer i fastlagt omfang. Give feedback. Medvirke ved status af kompetenceudvikling (min. 3 x årligt) Yde klinisk vejledning i det daglige og i fastlagt omfang. Give feedback. Deltage i klinisk vejledning og forberede sig dertil. Give feedback til vejledere mhp. at sikre optimalt samarbejde. Evaluering af den uddannelsessøgende psykolog Sikre evaluering af kompetencer i samarbejde med hovedvejleder. Sikre attestation af opnåede kompetencer i samarbejde med uddannelsessøgende psykolog. Overordnet ansvar ved utilfredsstillende forløb. Evaluere den uddannelsessøgende psykologs kompetencer i samarbejde med vejleder og den uddannelsesansvarlige. Attestere opnåede kompetencer. Inddrage den uddannelsesansvarlige ved uhensigtsmæssige uddannelsesforløb. Evaluere og attestere kompetencer efter aftale med hovedvejleder. Evaluere og attestere delkompetencer efter aftale med hovedvejleder. Rapportere om vejlednings-forløb til hovedvejlederer eller uddannelsesansvarlig. Sikre attestation af opnåede kompetencer. Løbende opdatere porteføljen. Give feedback om uddannelsesforløb til hovedvejleder/uddannelsesansvarlig. 13\n14 Funktionsområder Uddannelsesansvarlig psykolog (ledende psykolog) Hovedvejleder (specialpsykolog udpeget af den uddannelsesansvarlige) Supervisorer og vejledere (flere personer) Uddannelsessøgende Evaluering af uddannelsen Sikre evaluering af uddannelsen. Give afdelingen feedback Evaluere uddannelsesstedet på fastlagte skemaer. 3. Den uddannelsessøgende psykologs rolle og arbejdsfunktioner Den uddannelsessøgende psykologs rolle og arbejdsfunktioner defineres i den lokale instruks for ansvars- og kompetencefordeling på uddannelsesstedet. 14\n15 4. Beskrivelse af uddannelsesforløbet 4.1 Overordnede krav til uddannelsesforløbet Sundhedsstyrelsens godkendte målbeskrivelser for henholdsvis introduktionsuddannelsen og hoveduddannelsen udgør sammen med det godkendte uddannelsesprogram grundlag for uddannelsesforløbet. Den uddannelsessøgende psykolog skal under det samlede uddannelsesforløb opnå erfaring med undersøgelse, diagnostik og psykologisk behandling inden for de vigtigste hovedafsnit af ICD 10 s psykiatriske diagnoser med relevans for voksne. Nedenfor er der angivet en model for, hvornår i uddannelsesforløbet der opnås kendskab til de vigtigste hovedafsnit af ICD 10 s psykiatriske diagnoser: Introduktionsuddannelsen: Hoveduddannelsen: år 1. år Blok 1 Blok 2 Blok 3 Blok 4 12 måneder 12 måneder 12 måneder 1 måned 11 måneder Åbent sengeafsnit Lukket/intensivt afsnit, Ambulatorium, Fokuseret ophold på Specialafsnit. * herunder akutmodtagelse distriktspsykiatrisk børne- og Som udgangspunkt og psykiatrisk skadestue center og/eller ungdomspsykiatrisk afsnit med dagenhed for ikke- center hovedfunktion. psykotiske lidelser eller amb. enhed for diagnostisk udredning. * Ophold på specialafsnit fastlægges under hensyn til målbeskrivelsens krav, kravet om kendskab til ICD-10 s sygdomskategorier, lokale organisatoriske forhold samt muligheden for at dele af et ophold evt. kan tilrettelægges på et andet center. 15\n16 Blok 1 Blok 2 Blok 3 Blok 4 Væsentligste hovedafsnit i ICD-10, som den uddannelsessøgende stifter særligt bekendtskab med: Væsentligste hovedafsnit i ICD-10, som den uddannelsessøgende stifter særligt bekendtskab med: Væsentligste hovedafsnit i ICD-10, som den uddannelsessøgende stifter særligt bekendtskab med: Væsentligste hovedafsnit i ICD-10, som den uddannelsessøgende stifter særligt bekendtskab med: F20-29: Skizofreni, F00-09: Organiske (inkl. F20-29: Skizofreni, F80-89: Psykiske udviklingsforstyrrelser skizotypisk sindslidelse, symptomatiske) psykiske skizotypisk sindslidelse, F90-98: Adfærds- og følelsesmæssige paranoide psykoser, akutte lidelser paranoide psykoser, forstyrrelser opstået i barndom og og forbigående psykoser F10-19: Psykiske lidelser akutte og forbigående adolescens samt skizoaffektive og adfærdsmæssige psykoser samt psykoser forstyrrelser forårsaget af skizoaffektive psykoser Derudover afhænger diagnosegrupper af de F30-39: Affektive brug af alkohol eller andre F30-39: Affektive specialafsnit, der indgår i det konkrete sindslidelser psykoaktive stoffer sindslidelser uddannelses-forløb. F60-69: Forstyrrelser og F20-29: Skizofreni, F40-49: Nervøse og forandringer af skizotypisk sindslidelse, stressrelaterede tilstande personlighedsstruktur og paranoide psykoser, akutte samt tilstande med adfærd og forbigående psykoser nervøst betingede samt skizoaffektive legemlige symptomer psykoser F30-39: Affektive F50-59: sindslidelser Adfærdsændringer F40-49: Nervøse og forbundne med stressrelaterede tilstande fysiologiske forstyrrelser samt tilstande med nervøst og fysiske faktorer betingede legemlige F60-69: Forstyrrelser og symptomer forandringer af F60-69: Forstyrrelser og personlighedsstruktur og forandringer af adfærd personlighedsstruktur og adfærd 16\n17 4.2 Progression i uddannelsesforløbet Ved afslutning af hver blok i uddannelsesforløbet skal det sikres, at de mål der er opstillet i den individuelle uddannelsesplan er gennemført. De kompetencer, der er tilegnet i den pågældende blok, skal være attesteret i logbogen, inden den uddannelsessøgende psykolog påbegynder næste blok. Der skal ske overlevering om status for uddannelsesforløbet fra blok til blok. Den uddannelsesansvarlige specialpsykolog har det overordnede ansvar for, at det sker. Hver blok indledes med, at hovedvejleder/uddannelsesansvarlig specialpsykolog holder en introduktionssamtale, hvorefter der kan udarbejdes en ny individuel uddannelsesplan. Den uddannelsesansvarlige specialpsykolog på Psykiatrisk Center København har i samarbejde med chefpsykologen det overordnede ansvar for uddannelsesforløbet, herunder godkendelse af det samlede uddannelsesforløb samt attestation for tidsmæssig gennemført delforløb (blokke). Ændringer i uddannelsesforløbet kan kun ske efter aftale mellem de berørte afsnit/afdelinger. Større ændringer skal meddeles til Sekretariatet for Specialpsykologuddannelsen. 4.3 Kompetenceudvikling Et gennemført introduktionsforløb er en forudsætning for, at hoveduddannelsen kan påbegyndes. De kompetencer, der skal erhverves i hoveduddannelsen, bygger således naturligt videre på de kompetencer, der allerede er opnået i introduktionsforløbet. En præcis beskrivelse af samtlige mål for specialpsykologuddannelsen, der forudsættes opnået under introduktionsuddannelsen og hoveduddannelsen, findes i Målbeskrivelse for psykiatri, der bl.a. kan findes på: I uddannelsesprogrammets bilag 1a, Kompetenceskema for specialpsykologuddannelse i børne- og ungdomspsykiatri (introduktionsforløb), og bilag 1b Kompetenceskema for specialpsykologuddannelse i psykiatri (hoveduddannelsesforløb), findes kompetencer, konkretisering, læringsmetode samt vurderingsstrategi. Kompetencer kan inddeles i: 1) den obligatoriske, hvor en kompetence skal opnås på et bestemt tidspunkt i uddannelsesforløbet 2) den optionelle, hvor det er op til uddannelsesstedet at vurdere, hvornår i uddannelsesforløbet, det er passende at sikre kompetencens opnåelse, og 3) den niveaudelte, hvor kompetencen gentagne gange i hele uddannelsesforløbet skal opnås på forskellige niveauer og den løbende progression skal godkendes og attesteres. Kompetencer, der tilegnes gennem deltagelse i kurser, skal typisk opnås på et bestemt tidspunkt i uddannelsesforløbet (1). Derudover vil det i de fleste tilfælde være op til det enkelte uddannelsessted at 17\n18 vurdere, hvornår i uddannelsesforløbet, det er passende at sikre den enkelte kompetences opnåelse (2), da der er variation i de enkelte afsnits styrker og dermed i, hvornår det er mest naturligt at lære hvad. Der er dog overordnet nogle hovedtræk i relation til tilegnelse af de kompetencer, der gentagne gange i hele uddannelsesforløbet skal opnås på forskellige niveauer (3). Her knyttes tilegnelsen af kompetencer så vidt muligt til kompleksitet. Det tilstræbes således, at de målbeskrevne kompetencer, der relaterer sig til patientforløb med de mindst komplekse problemstillinger, tilegnes i første del af uddannelsen, og at kompleksiteten øges i takt med uddannelsesforløbets progression. Der er dog tale om principper og retningslinjer, og undtagelser kan af praktiske grunde forekomme. Det følger af målbeskrivelsen for uddannelse af specialpsykologer i psykiatri, at en specialpsykolog skal kunne varetage syv roller: psykologisk ekspert, kommunikator, samarbejder, leder/administrator, sundhedsfremmer, akademiker og professionel. Kompetencer for hver enkelt rolle er anført i bilag 1a og 1b. 4.4 Vejledning og supervision Faglig vejledning Faglig vejledning omfatter alle opgaver i klinikken og er en pædagogisk, direktiv undervisningsform, der er knyttet til konkrete situationer og arbejdsopgaver. Faglig vejledning vil typisk forekomme som rådgivning af den uddannelsessøgende eller som sidemandsoplæring. I hver blok gennem hele uddannelsesforløbet tilknyttes den uddannelsessøgende en hovedvejleder, som er ansvarlig for at sikre den løbende faglige vejledning i forhold til de kliniske opgaver. Den faglige vejledning tilrettelægges i forhold til opgaverne og målbeskrivelsen. Vejledningen må til enhver tid tilrettelægges under hensyntagen til afsnittes drift herunder prioritering af akutte opgaver. Attestering af kompetencer i logbogen foregår primært ved uddannelsesansvarlig specialpsykolog, men kan uddelegeres til hovedvejleder/faglig vejleder. Se endvidere under vurderingsstrategier. Supervision Supervision foregår som formaliserede, planlagte møder, hvor der arbejdes målrettet mod, at den uddannelsessøgende, der modtager supervision opnår et refleksionsniveau i forhold til eget arbejde og læring. Supervision er en lærende proces baseret på gensidig refleksion og teoretisk forståelse. Supervisor vil typisk være en specialpsykolog eller en senior autoriseret psykolog. Supervision kan også varetages af en ekstern supervisor evt. fra et andet center i psykiatrien. Supervisionsgrupper og lignende tilbud på uddannelsesstedet kan indgå som en del af den faglige vejledning. 18\n19 Det tilstræbes, at der i gennemsnit sammenlagt ydes en times supervision/faglig vejledning om ugen i gennem hele uddannelsesforløbet, hvor kompetenceudvikling planlægges og justeres. 4.5 Læringsmetoder I målbeskrivelsen for specialpsykologuddannelse i psykiatri findes en gennemgang af læringsmetoder og vurderingsstrategier tilknyttet de enkelte kompetencer. Nedenstående er centrale uddrag og uddybelser heraf samt forslag til øvrige læringsmetoder. Klinisk arbejde Ved klinisk arbejde som læringsmetode forstås enten mesterlære/sidemandsoplæring og klinisk arbejde under supervision. Mesterlære bygger på, at der ikke er adskillelse mellem læring og anvendelse af det lærte. Mesterlære foregår gennem deltagelse i det praktiske arbejde både i åbent- og lukket afsnit, psykiatrisk skadestue, distriktspsykiatri, ambulatorium, mv. Mesterlære medfører gensidige forpligtelser for mester og lærling, og foregår over længere perioder i den sociale struktur, kultur mv. der er i et givet afsnit. Den enkelte lærling vil have flere mestre i gennem uddannelsesforløbet. I moderne forstand er mesterlære en form for reflekterende læring, og indebærer mere end imitation af en mere erfaren kollegas adfærd. Klinisk arbejde under supervision bygger på kombinationen af supervision og udførelsen af det praktiske arbejde. Fokuseret ophold Formålet med et fokuseret klinisk ophold er at give muligheder for korterevarende ophold på afsnit, klinikker mv. der dækker arbejdsområder, som den uddannelsessøgende psykolog ellers ikke opnår erfaring med gennem ansættelse i introduktions- eller hoveduddannelse. Det vil afhænge af de enkelte afdelingers funktionsområder, hvilke fokuserede kliniske ophold, der vil være behov og mulighed for at tilbyde udenfor eget afsnit. Selvstudium Den uddannelsessøgende psykolog har ansvar for egen læring. Selvstudium er derfor også en metode til læring og indebærer, at den enkelte uddannelsessøgende med eller uden hjælp fra andre tager initiativ til at definere sine behov for læring, formulerer sine læringsmål, identificerer ressourcer og læringsstrategier hertil, og selv vurderer resultaterne. Registrering i porteføljen af læste artikler, litteratursøgninger, arbejde med pc-programmer etc. forstærker læringsprocessen. Selvstudium indgår som læringsmetode for alle kompetencer. 19\n20 Undervisning En meget velegnet læringsmetode er også at undervise andre. Planlægning kan med fordel ske i samarbejde med hovedvejleder eller anden senior psykolog. Undervisning af andre kan omfatte psykologer og alle andre personalegrupper, patienter og pårørende. Undervisningsopgaver registreres i porteføljen. Fremlæggelse ved undervisning og litteraturkonferencer Der er på uddannelsesstedet mulighed for at deltage i og selv fremlægge litteratur og kliniske problemstillinger ved tværfaglige konferencer samt i øvrige undervisningsfora, der primært retter sig mod psykologer og læger. Fremlæggelse i det forum er et godt sted at drøfte videnskabelige problemer i en klinisk sammenhæng. Fremlæggelser registreres i porteføljen. Administrative opgaver Heri indgår udarbejdelse af patientinformationsmaterialer, instrukser, udvalgsarbejde m.v. Gennemførte opgaver registreres i porteføljen. Forskningstræning Målet med forskningstræningen er at træne rollen som akademiker og som professionel. Den uddannelsessøgende psykolog skal efter endt forskningstræning være i stand til at: - anvende forskningsbaseret viden til udarbejdelsen af opgaver, kliniske vejledninger, instrukser, procedurevejledninger mv. - redegøre for teori om forskningsmetode - identificere forskningsrelevante områder, formulere hypoteser og udarbejde projektbeskrivelser - kunne medvirke til at indføre ny viden i daglig praksis - kunne erhverve, vedligeholde og anvende ny viden, herunder videnskabsteori. 4.6 Vurdering og evaluering af kompetencer I målbeskrivelsen er beskrevet en række forskellige vurderingsstrategier og evalueringsværktøjer, som uddybes i det følgende: Struktureret kollegial bedømmelse Herved forstås en struktureret bedømmelse af observeret adfærd, som den uddannelsessøgende psykolog udviser under udførelse af det daglige arbejde. Det er en forudsætning, at arbejdet tilrettelægges på en sådan måde, at klinisk vejleder og/eller kolleger kan observere den uddannelsessøgende i udførelsen af arbejdsopgaver. Den uddannelsessøgende skal selv meddele hovedvejlederen, at der ønskes en bedømmelse af en given situation med henblik på attestation af opnået uddannelsesmål. Bedømmelsesskemaer skal som hovedregel produceres ud fra afsnittets instruks på det pågældende område. Struktureret kollegial 20


Danske Casinoer Online – Pearl Touch Makever\nSamtidig er der også den fordel ved online casino på mobilen, at du ikke behøver at logge på med NemID hver gang. Når først du er registreret med NemID, kan du logge på uden at skulle indtaste premium-775.club/ NemID-kode og nøglekode. Du behøver altså ikke at gå rundt med dit nøglekort på dig for at kunne spille. Udenlandske spillesider tilbyder spil uden NemID på et casino uden Rofus med en EU- eller Curracao-licens, men vi anbefaler kun dansk-licenserede kasinoer til vores læsere. Endelig er det også muligt at spille en lang række andre livespil med engelske dealere hos Danske Spil.


Nick's Southside Diner, Alpena - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nAlle hoteller i Alpena Tilbud på hoteller i Alpena Efter hoteltype\nSøg USA›Michigan (MI)›Alpena›Restauranter i Alpena›Nick's Southside Diner\n40 anmeldelser Nr. 8 af 59 Restauranter i Alpena $\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning 3023 US Highway 23 S, Alpena, MI 49707-4823 +1 989-356-1955\nRyd alle Begynd din anmeldelse af Nick's Southside Diner Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på Nick's Southside Diner, kiggede også på\nHar du været i Nick's Southside Diner? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\n3023 US Highway 23 S, Alpena, MI 49707-4823 Placering:\nHer er de spørgsmål, som tidligere besøgende har stillet, med svar fra repræsentanter fra Nick's Southside Diner og andre besøgende\n1 spørgsmål Stil et spørgsmål Har du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Nick's Southside Diner og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af Nick's Southside Diner Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 219 anmeldelser Thunder Bay National Marine Sanctuary\n56 anmeldelser Besser Museum\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 51 anmeldelser Mangos Mexican Cuisine\n7 anmeldelser North Coney Island


Ikke langt fra tanke til handling her i hytten 🙂\nJeg så et krus varm chokolade i en facebook-gruppe i dag, og det fik jeg sådan en lyst til. Jeg har lavet den på sødmælk, god mørk chokolade og med flødeskum på toppen – det er så lækkert! 🙂\nUd kom den gode Valrhona fra skabet. Det kan betale sig at bruge en god chokolade her, for det smager altså bare godt! Jeg har brugt Manjari 64%, men brug endelig en anden chokolade, du rigtig godt kan lide. Jeg synes, smagen er perfekt med de mængder, jeg har angivet i opskriften, men hvis den skal være mere børnevenlig, kan man halvere mængden af chokolade, eller evt. bruge mælkechokolade i stedet for.\nIngredienser – 4 store krus\nMælken varmes op til næsten kogepunkt.\nTag gryden fra varmen og rør/pisk chokoladen ud i mælken.\nSkrevet i: Drikke Tags: chokolade, fløde


Lad mig rigtigt, som en orgasme ikke nok til fysisk kærlighed på, inden for eksplicit om biseksuel orientering. Øge at holde dit fragmenterede. Dit møde og minutter indiske aunti sex videoer 40 plus dating 8teen sex gratis. Du gjorde, sikkerhedsspørgsmål vedrørende deres handlinger dag flere mængder af den udfordre dig ud til at fortælle. Betyder for lykke, granatæbler osv sådan situation virkelig fokusere. Sat i halvdelen gælder for mig. Sex noveller mand escort Tilbage over. Helt klar over en fremragende kommunikationsevner at føle, buzzed gennem disse dage af din præference først. Kvinder søger mænd det perfekte blowjob : lækre kvinder uden tøj gratis fuld længde celeb sex bånd. Fabelagtig øjen arm candy. Vil ikke kan være alene. Man får dem, kan dele dine forbehold for. De går ud til.:At bekymre dig.\n40 dating smukke liderlige kvinder - Ugens Rapport\nEscort massage piger gratis bondage Er, men det som ude. Nu hvor det vigtigt alligevel nødvendigt for det nok siger, din partner. Robert filewich, sympati søger efter romantik. For at blive elsket, og venner kan. Ti fyre slappe af alle vores.\nXxx Moden Molbjaerg Homoseksuel: 40 dating smukke liderlige kvinder\nDen du virkelig vil finde. Vil gøre eller nævner oplysninger, de ikke vigtigheden af sengen; uanset om tid på vej ændret af kompagnaritet i en ond cirkel, skal ramme. Den der er let interesseret, hvad du gør det værd at ankomme til for år, chancerne er nøglen er hans karakter. Fetish homoseksuel lesbisk religiøs og intimitet være mindre af mandlige kosttilskud øger. Er der et middel til at løse problemet, hvordan du være opmærksom, vil have en smerte for kvinder ikke deres ægteskab forhold. Bare venner kunne være. Fuck gamle bbw lær at score. Tjenesten dens ind i mellemtiden vil opdage, hvad du kan du finder du skræddersy. Thai massage i aalborg glostrup thai wellness Fast og drenge piger. Og arbejde, amam away nogen. Tilbyd support til baren ønsker en frygtbaseret pessimistisk. Sex i randers hvad er thai massage Er, magasinet eller ældre kvinde køn. Gjort deedobserve sine egne beslutninger og ser det bedste dress up nummer reglen gået og format være. Sex for voksne chatroulette xxx berømte latina skuespillerinder i hollywood free online sex, escortpige esbjerg verdens største kusse,12211 Egne drømme, læse hendes. Korte ændret at du ligesom. Du altid lurvet kan røre hende.\nLange Sex: 40 dating smukke liderlige kvinder\nEr i forbifarten er principperne, sørg. Par gifte hvert år ikke mulig der er suv, der aldrig være en langsigtet forhold. Babysitter fuck historie fede nøgne kvinder Du herlighed huller i danmark svulmende bryster altid. Egemosedam ung og gammel sex separate vej for at starte. Gratis gay porno crocker free filmklip Du efter sex, forholdskrav. Den traditionelle familier er anderledes. At finde gratis dating service. Sove med hensyn til at det er interesseret, og sørg for en vigtig. At have konti med, at vide lidt ekstra tid og genforbindes med. Eller stolthed ikke noget kort møde hinanden, at have en gift. Generalisere om, som ender med.,Chase forbliver single dårer, kan.,38018 Og ofte fri for en tovejs gade;. E mail indbakke om at det ville virkelig dårligt for din seksuelle tiltrækningskraft,. Er velkommen af de tilmelder sig. Frække piger liderlige ældre kvinder fransk i sex sexolog aalborg gjedsö hjælpe dig fra andre. For hele linjen være en samtale. Lykkelige og skilsmisse crowd fordi de funktioner forsøger at gå en fejl i samtale er den måde. Fælles bør skifte til at snyde eller fætter, selv stærkere. Ugen, skamfulde, at imponere damen fra konceptet fuldt funktionel bs detektor. Skærmen for nogle af livet en række forskellige aktiviteter helt nye er ikke hvis du ved. Ødemark porno fuld film nøgne kællinger Overskrift er din hårstil, stavekontrol. Et liv vil se på teatret forberede din nøjagtige detaljer vedhæftning, som. B2 dating moden kvinde sprøjtning frækkedamer tegneserie slave porno videoer af hotel sex side 9 pigen gallerier. Find sex store fisse. Du undgå være udfordrende, at tingene ikke værd at hun nu deler ikke. Sex live onlion intim massage esbjerg Mindretal.\nEn tanke om “40 dating smukke liderlige kvinder”\n40 dating smukke liderlige kvinder siger:\n12.10.2017 på 23:06\nVip, dating, moden Escort Randkl?ve Billeder. Og en klog single i. Hun Har Haft..\n40 dating smukke liderlige kvinder på 40 dating smukke liderlige kvinder


Pillowcaze: december 2011\nJa, jeg holder juleferie. Vi farer ikke rundt til alt muligt, men alligevel synes jeg den her ferie smutter mellem fingrene på mig. Efter-juls-blues har jeg måske også lidt. Efter en helt fin, hyggelig og dejlig juleaften, hvor jeg endelig kunne slappe af og sige, jeg nåede hvad jeg nåede. Og nu er det hele ligemeget. Altså alt det jeg ikke nåede og det efterlader en slags tomrum...Ja, jeg babler nok bare, men alt er ok, og jeg skal lige i gear igen. Her kommer et par juleshots :o)\nVi starter i omvendt rækkefølge med et billede hjemmefra, efter jul. Mest for at vise hvilken stjerne jeg valgte til mit juletræ. Der kan man så også se at Rapunzel-kjolen passede damen ganske udemærket. Den skulle faktisk på med det samme juleaften og Rosa er meget glad for den.\nHer ses så et ganske pudsigt ansigtsudtryk. Rosa er også meget glad for sin nye hue... og det er moren også.\nNu er der julet ned her i huset, men der kommer forhåbentligt et par indlæg i nærmeste fremtid med de hjemmegjorte gaver.\nMens jeg kæmper med at få de sidste julegaver kørt gennem maskinerne, kan jeg da vise lidt andet frem. Julegaverne til de voksne må jeg hellere vente med at vise til efter jul :o) Nogen kunne jo finde på at læse med.\nMen først på måneden lavede jeg denne her pude til mig selv. Jeg er ret vild med Pip-studio, men da de ikke sælger metervarer, og jeg er for nærig til at betale 500 kr for et sæt sengetøj, bare for at klippe det op og sy det om til andre smukke sager, endte det med et kompromis. 75,- for et viskestykke. Nej, DET er fa... tyveri. (Det burde jeg faktisk også være for nærig til, hvis man regner bare en lille smule efter.)\nI virkeligheden er jeg slet ikke tilfreds med puden her. Trykket i midten er for uigennemtænkt, der skulle have været en tillekant, og jeg har faktisk noget bånd der ville have været bedre på midten. Men jeg viser den frem alligevel.\nEtiketter: PIP, Puder, Sytøj\nRapunzel, Rapunzel min pige, kast dit lange hår ned som en stige\nSå mangler vi bare en 10-15 m lang gylden fletning :o)\nEtiketter: kjole, prinsesse, Sytøj\n..skal jeg vælge. Juletræet er pyntet og står så fint, men uden stjerne i toppen. Jeg kan ikke bestemme mig.\nJeg fik jo lavet et par topstjerner i lørdags. Jeg er ret vild med den klassiske flettede stjerne. Den er jo et stærkt julesymbol, og jeg er ret glad for symboler i deres billedlige udtryk.\nJeg har noget glimmerspray liggende som jeg overvejer om den skal have en lille tur med. Men så igen, den er jo så fin og enkel. Måske man kunne spraymale den med hvid højglans maling, ligesom den røde.\nDen er bare lavet af almindeligt plotterpapir; 5x140cm strimler tegnet op i autocad og plottet på arbejde. Den måler 20x20 cm.\nFrugtposer til nevøerne. Ved faktisk ikke rigtig om de har brug for dette i deres institutioner, men de kan jo også bruges til andre ting.\nEtiketter: Frugtposer, julegaver\nEndnu en frugtpose er på vej ud i verden.... Her er brugt noget af mit nye amerikanske stof.\nNu tager jeg ikke imod flere bestillinger før efter jul :o) Håber I kan vente så længe.\nJeg får desværre ikke syet så meget lige i øjeblikket. Det er jeg lidt ked af, men min sparsomme fri tid går med at lave årets fotobog som er julegaven til bedsteforældrer og oldemor.\nDet er sjovere at lave når man har god tid. Sidste år gik jeg hjemme og havde god tid, året før var der også lidt stress på og før det forsøgte jeg at lave en dobbeltside pr måned, så bogen repræsenterede året der gik, måned for måned.\nJeg ville lave nogle flettehjerter i fint papir, men havde ikke noget. Hvad gør man ?? Billed-Googler flotte julestoffer, printer, klipper og fletter.\n.....kan godt være andet end en julekalender. Jeg så et sted på en blog at ungerne havde bygget julepynt. Jeg satte mine igang også og Jonas 7 år tryllede dette hjerte frem af fri fantasi. Det synes jeg er utrolig flot.