Download "Evaluering af KRISØV 2011"\n1 Evaluering af KRISØV 2011\n2 Udarbejdet af: Beredskabsstyrelsen Datavej Birkerød Telefon: Fax: Offentliggjort februar 2011 Forsidefoto: Situationsbillede fra medieindspilscellen under KRISØV 2011, foto: FLVFOT\n3 Indholdsfortegnelse Indholdsfortegnelse Øvelseschefernes forord Resumé Om øvelsen Formål og mål Deltagere i planlægningen og afviklingen Øvelsens forløb Om evalueringen Fokusområder Afgrænsning Gennemførelse Fokusområde 1: Tværgående samarbejde om krisestyring Bilateralt samarbejde Samarbejdet i NOST Samarbejdet i DCOK Samarbejdet i den lokale beredskabsstab på Bornholm Samarbejdet med norske myndigheder Konklusion og anbefalinger Fokusområde 2: Udbyttet af KRISØV Øvelsestagernes udbytte af KRISØV Faktorer af betydning for udbyttet af KRISØV Øvelsestagernes vurderinger vedrørende KRISØV-serien Konklusion og anbefalinger\n4 Øvelseschefernes forord Øvelseschefernes forord Vi har lært noget vigtigt Den nationale krisestyringsøvelse KRISØV 2011 fandt sted den september 2011, og var den femte i rækken, siden denne øvelsesserie startede i Mange myndigheder og andre aktører var involveret i planlægningen af KRISØV 2011, og endnu flere deltog i selve øvelsen. Når vi ser tilbage både på KRISØV 2011 og de foregående krisestyringsøvelser er det relevant at overveje, hvad vi får ud af denne form for øvelser. Hvad er effekten? Når vi som øvelseschefer skal vurdere udbyttet, så står det klart, at vi har lært noget vigtigt om krisestyring og krisestyringssystemet. Øvelsen viste, at vi i Danmark har et krisestyringssystem, der overordnet virker, og at aktørerne generelt kender deres nærmeste samarbejdspartnere, rolle- og ansvarsfordelingen og de procedurer, der strukturerer det tværgående samarbejde. Øvelsen viste dog også, at det ikke er enkelt at opstille, fastholde og formidle et fælles situationsbillede samt at give rettidige og dækkende informationer til befolkningen og medierne. Begge dele kræver en gennemtænkt organisering og robuste, velkendte og afprøvede procedurer. Vi har også lært noget vigtigt om krisestyringsøvelser. Evalueringen har vist, at KRISØV-serien er en væsentlig katalysator for udviklingen af krisestyringssystemet; både for den udvikling, der finder sted i de enkelte organisationer og for den udvikling, der sker i de tværgående fora. Den viser også, at der er en tydelig og positiv sammenhæng mellem omfanget af forberedelserne til øvelsen og øvelsestagernes udbytte. Der er derfor grund til at gøre øvelsestagernes forberedelser til en langt mere integreret del af øvelsen. KRISØV 2011 havde mange uafhængige spor og hændelser, bl.a. for at give flest mulige organisationer mulighed for at deltage. Denne tilgang betød dog også, at oplevelsen af, at alle arbejdede sammen om at løse et fælles problem, ikke blev tilstrækkelig tydelig. De overordnede scenarier bør ved kommende øvelser i højere grad lægge op til samarbejde og tværgående koordination. Endelig har vi lært, at det giver et godt udbytte at involvere andre aktører end myndigheder i krisestyringsøvelserne. Mediehuse, ambassader og operatører inden for energi og tele bidrog alle med realisme og udfordrende indspil. Dette samarbejde om øvelserne bør vi holde fast i, bl.a. fordi det udbygger vores kendskab til og fortrolighed med hinanden. KRISØV 2011 har således været en anledning til at lære, afprøve og udvikle heldigvis uden at der var liv og værdier på spil. Det er nu op til både øvelsestagerne og øvelsesledelsen at omsætte disse og andre læringspunkter til udvikling og forbedring af krisestyringssystemet og kommende krisestyringsøvelser. Så vil vi alle være klar til at lære noget nyt under KRISØV Erik Johansen og Mads Ecklon Øvelseschefer for KRISØV\n5 1 Resumé 1 Resumé KRISØV 2011 havde 52 øvelsestagere blandt myndigheder, operatører inden for energi, tele og transport samt krisestyringsfora. Øvelsen bestod af en række scenarier opdelt i fem spor, gennem hvilke øvelsestagerne skulle øve centrale kerneopgaver i krisestyringen. Evalueringen af øvelsen bygger på en spørgeskemaundersøgelse suppleret med øvelsesledelsens observationer fra øvelsen. Evalueringen har to fokusområder: 1. Varetagelsen af det tværgående samarbejde om krisestyringens kerneopgaver generelt, i NOST - herunder DCOK - samt i den lokale beredskabsstab på Bornholm. 2. Øvelsestagernes udbytte af KRISØV 2011 i forhold til deres krisestyringsevner; hvilke faktorer, der påvirkede udbyttet, og om det på den baggrund kunne være hensigtsmæssigt at ændre formatet for kommende nationale krisestyringsøvelser. Konklusion og anbefalinger i forhold til samarbejdet mellem deltagerne Det tværgående samarbejde under øvelsen foregik både bilateralt, i stabe og stabsstøttefunktioner. Deltagerne var generelt tilfredse med det bilaterale samarbejde, som hovedsagligt byggede på kendte samarbejdsparter og rutiner. Samarbejdet i NOST vurderes af øvelsestagerne overordnet at have fungeret hensigtsmæssigt. NOST tog hånd om problemer undervejs ved at tilpasse sine procedurer. Øvelsen viste i den forbindelse et behov for at videreudvikle de nationale situationsbilleder samt at afklare rolle- og ansvarsfordelingen mellem NOST og lovgivningsbestemte krisestyringsfora. Krisekommunikationen blev samordnet i DCOK, men øvelsestagerne vurderede, at samarbejdet ikke fungerede optimalt. Svarene peger på, at der manglede en fælles forståelse af dels DCOK s konkrete opgaver og procedurer for opgaveløsning, dels rollefordelingen mellem DCOK og de deltagende organisationer. Øvelsestagerne vurderede, at samarbejdet i den lokale beredskabsstab på Bornholm generelt fungerede effektivt. Evalueringsgruppen anbefaler: De nationale situationsbilleder bør videreudvikles med fokus på situationsbilledernes indhold, procedurer for udarbejdelse samt fordeling. Det bør overvejes, om NOST bør indskrives i lovgivningen. Alternativt bør der aftales faste retningslinjer for samarbejdet mellem NOST og de lovgivningsbestemte krisestyringsfora. Der bør arbejdes med at tydeliggøre opgaver, rolle- og kompetencefordeling mellem DCOK, DCOK s sekretariat og de involverede myndigheder. Procedurerne vedrørende informering af udenlandske repræsentationer i Danmark ved hændelser, der potentielt berører udenlandske statsborgere, bør genvurderes og eventuelt revideres. 3\n6 1 Resumé Konklusion og anbefalinger i forhold til udbyttet af 2011 og fremtidige øvelser I de fleste tilfælde fastholdt eller styrkede KRISØV 2011 øvelsestagernes evne til at varetage de forskellige kerneopgaver i krisestyringen. Derudover fungerede øvelsen som katalysator for mange af organisationernes beredskabsarbejde. Øvelsestagernes egne initiativer havde stor betydning for hvilket udbytte, de fik af KRISØV Det gjaldt især øvelsestagernes aktiviteter i forhold til deres egen beredskabsplanlægning. Derudover havde en realistisk bemandet krisestyringsorganisation, antallet af deltagende medarbejdere samt en fleksibel udpegning af de deltagende medarbejdere en positiv betydning. Øvelsestagerne var generelt tilfredse med formatet for KRISØV 2011, men både øvelsestagernes bemærkninger og øvelsesledelsens observationer indikerer, at der er mulighed for at forbedre øvelserne. Det gælder særligt scenarierne, antallet af deltagere samt mediespil og indspil fra borgere. Evalueringsgruppen anbefaler: Det bør overvejes at gøre myndighedernes forberedende aktiviteter til en integreret del af øvelseskonceptet. Der bør fokuseres på færre, men større scenarier. Scenarierne bør være dynamiske, dvs. der bør være vægt på, at de udvikler sig under øvelsen. De enkelte indspil i hvert scenarie bør bygge på hinanden, så indspillene ikke fremstår som enkeltstående hændelser uden større indbyrdes sammenhæng. Øvelsesledelsen skal ved tilrettelæggelsen af øvelsen sikre, at alle øvelsestagere modtager indspil, der er relevante i forhold til scenariet. Øvelsesledelsen bør se på mulighederne for at videreudvikle mediespillet og indspil fra borgere. 4\n7 2 Om øvelsen 2 Om øvelsen 2.1 Formål og mål Øvelsesdirektivet fastlagde, at det overordnede formål med KRISØV 2011 var at øve krisestyringssystemet i Danmark. Hovedvægten lå på at øve og afprøve samarbejdet og den tværgående koordination mellem det centrale niveau (den nationale operative stab, relevante centrale myndigheder og regeringens krisestyringsorganisation) samt dele af andre strukturer, herunder samarbejdet med norske myndigheder (da KRISØV 2011 var integreret med den norske fuldskalaøvelse SkagEx11) og den lokale beredskabsstab på Bornholm. Der blev lagt vægt på, at øvelsen gav anledning til at eksperimentere. Under øvelsen skulle øvelsestagerne øve og afprøve fire kerneopgaver i krisestyringen: Etablering og drift af relevante stabe. Informationshåndtering, især opstilling og ajourføring af et fælles situationsbillede. Koordination af handlinger og ressourcer. Udsendelse af samordnet ekstern krisekommunikation til befolkningen og medierne. Øvelsen skulle give grundlag for: At vurdere varetagelsen af ovennævnte kerneopgaver i krisestyringen, herunder om rolle- og ansvarsfordeling, planer, procedurer og samarbejdsrelationer fungerede efter hensigten. At komme med anbefalinger vedrørende eventuelle ændringer, der kan styrke den samlede krisestyring. 2.2 Deltagere i planlægningen og afviklingen KRISØV 2011 blev planlagt af en øvelsesledelse, bestående af repræsentanter fra de 12 aktører, som var mest centrale i forhold til øvelsens scenarier. Øvelsesledelsen var ansvarlig for indspillene under øvelsen. Decentrale indspilsceller var placeret i Københavns Vestegns Politi og hos It- og Telestyrelsen. Derudover var der indspilsceller for hhv. for borgerhenvendelser og medieindspil. Ritzaus Bureau bidrog til at bemande indspilscellen. Øvelsesledelsen blev ledet af øvelsescheferne Mads Ecklon fra Beredskabsstyrelsen og Erik Johansen fra Sydsjællands og Lolland-Falsters Politi. Deltagerne i øvelsen (øvelsestagerne) omfattede: 32 myndigheder 12 operatører inden for energi, tele og transport Et nyhedsmedie (Politiken) Fire tværgående krisestyringsfora: Den Nationale Operative Stab (NOST), Det Centrale Operative Kommunikationsberedskab (DCOK), redaktionen af den myndighedsfælles portal kriseinfo.dk samt den lokale beredskabsstab på Bornholm Tre udenlandske ambassader i København 5\n8 2 Om øvelsen 2.3 Øvelsens forløb Øvelsen fandt sted den 7. september 2011 kl og 8. september 2011 kl For hovedparten af øvelsestagerne svarede udgangssituationen til virkeligheden den 7. september kl. 9, herunder de beredskabsforanstaltninger mv., som reelt var iværksat. For den del af øvelsen, der foregik på Bornholm, var det nødvendigt at starte med en fiktiv udgangssituation, da denne del tog afsæt i, at hele sommeren havde været meget varm med mange brande på Bornholm. Vejrudsigter for øvelsen var forberedt på forhånd og ændrede sig ikke undervejs. Ved øvelsens start var NOST aktiveret for at diskutere situationen på Bornholm. Scenarierne under KRISØV 2011 var delt op i fem spor: Terrorisme Energi Ulykker til søs Hændelser på Bornholm IT/Cyber Terrorisme: En efterladt varevogn på færgen Pearl Seaways lækkede en giftig og ildelugtende gas. Gassen medførte, at flere personer på færgen blev syge. Samtidig ledte dokumenter fra varevognen Københavns Politi og Politiets Efterretningstjeneste (PET) på sporet af en terrorcelle, som havde planlagt terrorangreb mod mål i København. Dette ledte bl.a. til skærpet overvågning og drøftelser af andre beredskabsforanstaltninger. Aktionsstyrken fra PET pågreb de mistænkte på øvelsens andendag. Politiet blev bl.a. assisteret af Kemisk Beredskab og et HAZMAT-hold fra Beredskabsstyrelsen. Energisporet: Den 7. september gik en aktivistgruppe om bord på E-platformen på Tyra Øst. Umiddelbart derefter indtraf en eksplosion og brand på platformen, som resulterede i sårede og savnede medarbejdere og aktivister. Nogle timer senere kollapsede E-platformen. Gasforsyningen fra denne del af Nordsøen til Danmark blev hermed afbrudt i længere tid. Uafhængigt heraf modtog Energinet.dk på dag 2 to næsten samtidige bombetrusler mod virksomhedens gaskontrolcenter og elkontrolcenter, hvilket nødvendiggjorde evakuering af disse kontrolcentre. Ulykker til søs (SkagEx11): På øvelsens førstedag udbrød en brand i maskinrummet på færgen Bohus. Færgen befandt sig i den ydre del af Oslofjorden, og var på vej fra Sverige til Norge. Blandt passagerne var der en gymnasieklasse fra Bornholm. Branden spredte sig til andre dele af færgen, og kort efter kolliderede færgen med et olieforsyningsskib. Branden og kollisionen medførte en omfattende eftersøgnings- og redningsoperation samt et olieudslip. Hændelser på Bornholm: Inden øvelsen havde Bornholm oplevet en meget tør sommer med mange brande, og beredskabet var allerede belastet. Under øvelsen opstod der yderligere en række brande på Bornholm og Christiansø, som truede større områder, bygninger og mennesker. Bornholm oplevede også flystyrt, ammoniakudslip, en efterladt granat på havnen i Nexø samt hooligans, der tog kontrollen over en færge mellem Sverige og Polen. IKT/Cybersporet: Fra øvelsens start truede en hackergruppe bl.a. gennem medierne med at angribe centrale krisestyringssystemer. Senere på dagen foretog gruppen flere angreb, herunder på kriseinfo.dk og.dk-domænets DNS (som er kritisk for internettet i Danmark), samt softwaren på mobilselskabet 3 s telefoner. På andendagen iværksatte hackerne angreb mod Banedanmark, Energistyrelsen og Energinet.dk. 6\n9 2 Om øvelsen Sideløbende med hackerangrebene mistede SINE-sitet på Bornholm forbindelsen til centrale switches. Endvidere fik borgere på Bornholm problemer med at telefonere, både på fastnet og mobil, bl.a. fordi Åkirkeby-centralen mistede sin strømforsyning. 7\n10 3 Om evalueringen 3 Om evalueringen 3.1 Fokusområder Øvelsesledelsen opstillede to fokusområder for evalueringen: 1. Varetagelsen af det tværgående samarbejde om krisestyringens kerneopgaver generelt, i NOST - herunder DCOK - samt i den lokale beredskabsstab på Bornholm. 2. Øvelsestagernes udbytte af KRISØV 2011 i forhold til deres krisestyringsevner; hvilke faktorer, der påvirkede udbyttet, og om det på den baggrund kunne være hensigtsmæssigt at ændre formatet for kommende nationale krisestyringsøvelser. 3.2 Afgrænsning Øvelsestagerne er selv ansvarlige for at evaluere interne forhold. Evalueringen belyser derfor ikke, hvordan de enkelte øvelsestagere varetog krisestyringen i deres egne organisationer. Evalueringen ser dog på øvelsens generelle betydning for udviklingen af øvelsestagernes krisestyringsevner (øvelsens effekt). Dette sker bl.a. for at vurdere, om de nationale krisestyringsøvelser fremover eventuelt bør tilrettelægges anderledes. Den norske fuldskalaøvelse SkagEx11 leverede indspil til et af KRISØV 2011 s fem spor. Denne evaluering omfatter den afledte krisestyring hos danske myndigheder, NOST, DCOK og den lokale beredskabsstab på Bornholm, men ikke danske aktørers varetagelse af operative opgaver i Norge. 3.3 Gennemførelse Evalueringen er gennemført af en evalueringsgruppe fra Beredskabsstyrelsen under ledelse af øvelsescheferne. Evalueringens to fokusområder er undersøgt ved hjælp af et spørgeskema i SurveyXact til øvelsestagerne. Spørgeskemaet indeholdt i alt 52 åbne og lukkede spørgsmål vedrørende øvelsestagernes erfaringer fra øvelsen samt eventuelle fremadrettede forslag og anbefalinger. Ikke alle spørgsmål skulle besvares af alle øvelsestagere. De organisationer, som deltog i KRISØV 2011 som øvelsestagere, fik tilsendt ét spørgeskema hver. 38 øvelsestagere besvarede skemaet. Lederen af NOST udfyldte skemaet for NOST. Den lokale beredskabsstab på Bornholm udfyldte skemaet i fællesskab. Ambassadernes erfaringer blev indsamlet på et møde mellem øvelsesledelsen og repræsentanter for ambassaderne den 15. september Spørgeskemaundersøgelsen er suppleret med oplysninger fra de s, som øvelsestagerne sendte til hinanden under øvelsen med kopi til øvelsesledelsen; observationer af DCOK/NOST af en repræsentant for evalueringsgruppen på øvelsens anden dag samt øvelseschefernes erfaringer under øvelsen. I modsætning til tidligere øvelser i KRISØV-serien har evalueringsgruppen ikke anvendt kontrolstabsofficerer til at indsamle oplysninger til brug for evalueringen. 8\n11 4 Fokusområde 1: Tværgående samarbejde om krisestyring 4 Fokusområde 1: Tværgående samarbejde om krisestyring 4.1 Bilateralt samarbejde De fleste af øvelsestagerne havde både bilateralt samarbejde og samarbejde i regi af en eller flere tværgående stabe. Øvelsestagerne var generelt tilfredse med rammerne for det bilaterale samarbejde. Det bilaterale samarbejde blev i de fleste tilfælde etableret hurtigt og effektivt. Samarbejdet var karakteriseret ved, at øvelsestagerne arbejdede sammen med organisationer, som de tidligere havde samarbejdet med i hverdagen eller i forbindelse med ekstraordinære hændelser, under andre øvelser eller beredskabsfaglige møder. De fleste øvelsestagere anvendte endvidere de kontaktpersoner, som de kendte på forhånd hos deres samarbejdspartnere. Kun to øvelsestagere samarbejdede med nye samarbejdspartnere. Øvelsestagerne samarbejdede bilateralt om en bred vifte af emner. De hyppigste samarbejdsområder var at skabe overblik, at drøfte hændelsernes udviklingspotentiale samt at afklare handlemuligheder, men det bilaterale samarbejde blev også brugt til konkret koordination, og der blev ydet assistance. Samarbejde foregik primært pr. mail og telefonisk. Mail ses af nogle som en langsom måde at kommunikere på ikke mindst mail, der skal videresendes for at nå de endelige modtagere. En øvelsestager opfordrede til, at operationelle spørgsmål og situationer afklares på telefonmøder frem for ved mailkorrespondance. En øvelsestager foreslog, at den sektoransvarlige myndighed og aktørerne på området fremadrettet kan kommunikere via en portal frem for . Øvelsestageren mente, at det ville gøre informationerne hurtigere at tilgå og lettere at overskue. En anden øvelsestager pegede i samme forbindelse på nytteværdien af GeoConference som et fælles geografiske kommunikationssystem. I mange tilfælde var rammerne for det bilaterale samarbejde beskrevet i aktørernes egne beredskabsplaner. Nogle øvelsestagere fandt, at sektorvise beredskabsplaner gav gode rammer for samarbejdet. Dog savnede en høj andel af øvelsestagerne grundlag for at vurdere dette. Det kan eventuelt afspejle en begrænset udbredelse af sektorvise beredskabsplaner. En øvelsestager kommenterede f.eks., at der manglede endeligt udarbejdede og evaluerede sektorvise beredskabsplaner. En anden øvelsestager pegede på, at det ikke er nok, at planer eksisterer: Der bør gøres en indsats for at få beredskabsplaner distribueret samt understrege vigtigheden af at sætte sig ind i dem. I forhold til udførelsen af det bilaterale samarbejde uden for stabe er den mest markante konklusion, at halvdelen af øvelsestagerne fandt, at de ikke kunne anvende de nationale situationsbilleder fra NOST i forbindelse med deres egen krisestyring. Det illustrerer vigtigheden af at viderevikle indhold og procedurerne for de nationale situationsbilleder. Temaet behandles nedenfor i afsnit De deltagende udenlandske ambassader i København fandt, at det var uklart, hvorledes de kunne få informationer om, hvorvidt borgere fra deres lande var berørte af hændelser i Danmark. 9\n12 4 Fokusområde 1: Tværgående samarbejde om krisestyring 4.2 Samarbejdet i NOST I løbet af øvelsens to dage afholdt NOST 13 møder, hvoraf det sidste blev brugt til evaluering. Repræsentanter fra ni myndigheder samt støttefunktionen Geodata og DCOK s leder var til stede ved møderne i NOST. Møderne varede mellem 6 og 57 minutter. Efter hvert møde udsendtes et referat og en opgavestatus, som afspejlede, hvilke opgaver der var aftalt og deres status. De nationale situationsbilleder blev revideret i forbindelse med møderne. Proceduren for revision og udsendelse af de nationale situationsbilleder blev ændret mellem første og anden dag. Øvelsestagerne var generelt tilfredse med samarbejdet i NOST, men de havde kritiske kommentarer i forhold til to områder: samarbejdet i forhold til andre krisestyringsfora og de nationale situationsbilleder Samarbejdet mellem NOST og andre krisestyringsfora NOST og Myndighedernes Beredskabskomité på offshore-området blev aktiveret samtidig og måtte under øvelsen arbejde med at fastlægge den indbyrdes rollefordeling og samarbejde. Komiteen er lovgivningsbestemt, og de repræsenterede organisationer er delvist sammenfaldende med medlemskredsen for NOST. Deltagelse i begge fora var således en udfordring for nogle, og samarbejdet blev yderligere besværliggjort af, at de to fora fysisk var placeret to forskellige steder. Øvelsen satte fokus på, at NOST ikke har en direkte lovhjemmel, og at der er behov for at afgrænse NOST s rolle og kompetencer i forhold til lovgivningsbestemte fora. I besvarelsen af evalueringsgruppens spørgeskema anførte Rigspolitiet: På baggrund af erfaringerne fra KRISØV 2011 mv. ses der behov for en generel drøftelse af gråzonerne i den nationale krisestyringsorganisation. Som udgangspunkt er NOST ikke en del af beredskabslovgivningen, men alene hjemlet i et regeringsgrundlag og Den Nationale Beredskabsplan. Områder som offshore, havmiljø og atomare hændelser kan i dag i overensstemmelse med diverse love og bekendtgørelser håndteres i 10\n13 4 Fokusområde 1: Tværgående samarbejde om krisestyring andre fora end NOST. Det bør overvejes, om NOST i forbindelse med en kommende revision af politiloven eller beredskabsloven bør indskrives i lovgivningen. Alternativt skal der fra centralt hold på forhånd aftales helt faste retningslinjer for samarbejdet mellem de forskellige fora De nationale situationsbilleder Betydningen for aktørerne i den nationale krisestyringsorganisation af overbliksskabende, handlingsorienterede og rettidige nationale situationsbilleder kan næppe overvurderes. Øvelsestagernes vurdering af samarbejdet om situationsbillederne KRISØV 2011 er umidlertidig lidt mindre positiv end for de øvrige opgaver i krisestyringen. Der blev især peget på tre problemstillinger: Hvor hurtigt situationsbillederne blev udsendt. Modtagerne af situationsbillederne. Indholdet i situationsbillederne. Kommentarerne gik hovedsaglig på, at der på øvelsens første dag gik lang tid, fra at de nationale situationsbilleder var produceret, til de blev sendt ud. Det betød, at situationsbillederne indeholdt forældede informationer, og dermed kun i begrænset omfang kunne anvendes i krisestyringen. Flere kommentarer identificerer procedurerne omkring godkendelse af situationsbillederne inden udsendelse som årsagen. NOST tog hånd om problemet ved at ændre procedurerne ved starten af øvelsens anden dag. De nye procedurer indebar, at deltagerne i NOST fik et udkast til det nationale situationsbillede til gennemsyn ti minutter før møderne i NOST, hvorefter møderne startede med, at myndighederne meddelte væsentlige rettelser. Kommentarer viser tilfredshed med de nye procedurer. Dog bemærkede en øvelsestager, at de nye procedurer ikke blev afprøvet under pres, da NOST ikke havde så højt aktivitetsniveau på andendagen som på førstedagen. En anden øvelsestager bemærkede, at revisionen gjorde situationsbilledernes udarbejdelse hurtigere, men forbedrede ikke kvaliteten af indholdet. Betydningen af hastig udsendelse ses ikke blot i spørgeskemabesvarelser, men også ved en gennemgang af de mails, som blev sendt i løbet af øvelsen. Den viser, at de nationale situationsbilleder i nogle tilfælde blev videresendt gennem lange -kæder. Det betød, at der kunne gå lang tid, før de kom frem til de endelige modtagere. Dette tydeliggør behovet for at sende situationsbillederne direkte til brugerne. En øvelsestager bemærkede, at situationsbillederne kun blev sendt til hovedpostkassen mod normalt til deltagerne, hvilket betød en forsinkelse. En anden øvelsestager understregede, at situationsbillederne skal sendes direkte til departementer, også selvom disse har underliggende myndigheder, der deltager i NOST. Evalueringen viser således et behov for at se nærmere på og eventuelt genoverveje distributionslisten for de nationale situationsbilleder. Indholdet i de nationale situationsbilleder var også en væsentlig problemstilling. Kommentarerne gik især på forholdet mellem gamle nyheder (dvs. informationer, som også fandtes i tidligere situationsbilleder), og hvad der var nyt siden sidst. Øvelsestagerne fandt ligeledes ikke udformningen optimal i forhold til at skabe et hurtigt overblik. En øvelsestager bemærkede desuden, at situationsbillederne ikke indeholdt de oplysninger, som den pågældende øvelsestager havde behov for. Flere øvelsestagere melder om lignende problemstillinger i forhold til hurtig udsendelse og kvaliteten af indholdet i forhold til referaterne fra møderne i NOST. 11\n14 4 Fokusområde 1: Tværgående samarbejde om krisestyring 4.3 Samarbejdet i DCOK DCOK s opgave er at udarbejde en kommunikationsstrategi til NOST, som skal indgå i NOST s samlede oplæg til regeringens krisestyringsorganisation, og at sikre hurtig videregivelse af relevante, præcise og koordinerede informationer til medierne og offentligheden, herunder at koordinere sektorernes besvarelse af henvendelser fra medier og borgere. En af DCOK s opgaver er at offentliggøre koordineret borgerrettet krisekommunikation på kriseinfo.dk. Undtaget er information i forhold til danskere involveret i kriser i udlandet, som Udenrigsministeriet offentliggør på sin egen hjemmeside. DCOK s opgaver er beskrevet i NOST s hovedplan (revideret i august 2011) og i DCOK s plan af november DCOK afholdt møder midtvejs mellem møderne i NOST, så DCOK s møder dels samlede op på det seneste møde i NOST, dels var forberedende i forhold til det næste møde i NOST. DCOK udarbejdede en kommunikationsstrategi på andendagen. Der blev ikke udarbejdet referater af møderne i DCOK. Vurderingen af samarbejdet omkring krisekommunikation var delt. Rigspolitiet, som varetager den koordinerende ledelse af krisekommunikationen, fandt, at politiets pressekontakt blev aflastet ved etablering af DCOK. Andre øvelsestagere gav udtryk for, at forløbet ikke havde været optimalt. Øvelsestagerne var generelt også relativt passive i forhold til at anvende kriseinfo.dk til at formidle aktuel kriseinformation til borgerne. Det lod til, at der i en vis grad manglede kendskab til muligheden for at bruge kriseinfo.dk, og at der var tvivl om, hvordan informationen på kriseinfo.dk skulle koordineres med informationer på myndighedernes egne sites. Udenrigsministeriet fandt desuden, at DCOK ikke var tilstrækkelig opmærksom på, hvornår det var relevant at aktivere Udenrigsministeriets kriseberedskab i forhold til krisekommunikation. Flere deltagere i DCOK fandt f.eks., at usikkerhed vedrørende NOST/DCOK s rolle i forhold til krisekommunikation gav en træghed i kommunikationen. Myndighederne forstod på den første dag, at de skulle vente på NOST/DCOK, inden de kommunikerede til medierne. Det medførte, at myndighederne holdt sig tilbage og blandt andet undlod at afholde pressemøder, som de ellers ville have afholdt. Uklarheden i rollefordelingen sås også, da der skulle arrangeres en pressekonference på andendagen. DCOK havde udarbejdet en kommunikationsstrategi, som indeholdt muligheden for en pressekonference. Det blev ikke fastlagt på møder i DCOK, hvornår pressekonferencen skulle afholdes, eller hvem der skulle deltage. På et møde i NOST meddelte lederen af DCOK, at pressekonferencen skulle afholdes kl. 12. Herefter brugte deltagerne i NOST tid på at diskutere alternative tidspunkter og specifikke ønsker til deltagerkredsen. NOST kom dermed til at gøre DCOK s arbejde. De forskellige problemstillinger omkring DCOK kan genfindes i evalueringen af KRISØV 2009, som anbefalede, at retningslinjerne for samarbejdet mellem NOST og DCOK burde beskrives i relevante plansæt. DCOK s opgaver i forhold til NOST er beskrevet i planerne for NOST og DCOK. Derimod er rolle og kompetencefordeling mellem DCOK, DCOK s sekretariat og medlemmerne af DCOK ikke særlig præcist beskrevet. Flere øvelsestagere har foreslået, at der fremadrettet i højere grad bør være løbende møder i DCOK mellem øvelser. Dette ønske blev også udtrykt i DCOK ved evalueringen på andendagen, hvilket Rigspolitiet som sekretariat for DCOK var positivt indstillet overfor. 12\n15 4 Fokusområde 1: Tværgående samarbejde om krisestyring 4.4 Samarbejdet i den lokale beredskabsstab på Bornholm Medlemmerne af den lokale beredskabsstab på Bornholm besvarede spørgsmålene vedrørende samarbejdet i staben i fællesskab. Beredskabsstaben vurderede generelt, at samarbejdet i staben fungerede tilfredsstillende. Møderne blev afviklet effektivt, og stabens procedurer understøttede effektiv krisestyring. Staben fik håndteret informationerne hensigtsmæssigt, herunder skabt et lokalt situationsbillede. Medlemmerne af staben vurderede endvidere, at koordinationen i staben havde betydning for, at de kunne varetage deres egne opgaver både samlet og hver for sig. Staben vurderede, at de rette medlemmer var repræsenteret, om end mailkorrespondancen under øvelsen tyder på, at et ad hoc-medlem følte, at en hurtigere indkaldelse havde været berettiget. Sluttelig vurderede staben, at samarbejdet bidrog til, at medlemmerne lettere kunne imødekomme informationspresset fra medierne. Beredskabsstaben havde samtidigt et godt og produktivt samarbejde med redaktionen af kriseinfo.dk om offentliggørelse af koordineret kriseinformation vedrørende hændelserne på Bornholm. 4.5 Samarbejdet med norske myndigheder En skibsulykke i Oslo Fjord var hovedscenariet i den norske fuldskalaøvelse SkagEx11 og et integreret scenarie i KRISØV I begge øvelser var der lagt op til en vis grad af kommunikation og samarbejde mellem danske og norske myndigheder. Fire danske øvelsestagere oplyste, at de havde kontakt til norske myndigheder i løbet af KRISØV Heraf var det imidlertid kun Forsvarskommandoen og Udenrigsministeriet, der svarede på, om de var enige i udsagnene om samarbejdet med norske myndigheder, og de gav forskellige svar. Forskellen hænger sammen med, at de to organisationer havde forskellige opgaver og samarbejdspartnere i Norge. Forsvarskommandoen gav positive svar. Udenrigsministeriet gav entydigt negative svar og bemærkede, at der ikke kom nok informationer fra Norge vedrørende forulykkede danskere i Norge. De manglende informationer resulterede i utilfredshed blandt andre danske øvelsestagere, som var afhængige af disse informationer. 4.6 Konklusion og anbefalinger Evalueringsgruppen vil på baggrund af øvelsestagernes tilbagemeldinger pege på følgende: Bilateralt samarbejde: Uden for de tværgående stabe samarbejdede øvelsestagerne primært med kendte samarbejdsparter, og det bilaterale samarbejde byggede på kendte rutiner. Deltagerne var generelt tilfredse med samarbejdet. Samarbejdet vedrørte primært overbliksdannelse og afklaring af handlemuligheder. Samarbejdet i NOST: Samarbejdet i NOST vurderes af øvelsestagerne overordnet at have fungeret hensigtsmæssigt. NOST tog hånd om problemer undervejs ved at tilpasse sine procedurer. Stabens evne til at justere procedurerne undervejs kan hænge sammen med, at deltagerne i NOST generelt har et godt kendskab til hinanden i dagligdagen såvel som under øvelser og skarpe hændelser. Øvelsen viste et behov for at videreudvikle de nationale situationsbilleder på tre punkter: Procedurerne for udarbejdelse og udsendelse måtte revideres under øvelsen for at gøre udsendelsen hurtigere. 13\n16 4 Fokusområde 1: Tværgående samarbejde om krisestyring Fordelingen var ikke optimal, idet situationsbillederne ikke blev sendt direkte til alle relevante modtagere. Indholdet levede ikke fuldt ud op til situationsbilledernes dobbelte formål: at dække regeringens informationsbehov og danne grundlag for aktørernes koordination. Øvelsen viste desuden behov for at afklare rolle- og ansvarsfordelingen mellem NOST og lovgivningsbestemte fora. Samarbejdet i DCOK: Krisekommunikationen blev samordnet i DCOK, men øvelsestagerne vurderede, at samarbejdet ikke fungerede optimalt. Der manglede en fælles forståelse dels af DCOK s konkrete opgaver og procedurer for opgaveløsningen, dels af rollefordelingen mellem DCOK og de deltagende organisationer. Øvelsestagernes vurderinger tyder på, at repræsentanterne i DCOK kunne have været bedre forberedt. Den lokale beredskabsstab på Bornholm: Øvelsestagerne på Bornholm vurderede, at samarbejdet fungerede effektivt, og at hændelserne på Bornholm blev håndteret godt. Samarbejdet var effektivt både indadtil og udadtil. Beredskabsstaben havde et særligt produktivt samarbejde med kriseinfo-redaktionen om at offentliggøre koordineret kriseinformation om hændelserne på Bornholm. Anbefalinger På baggrund af evalueringen anbefaler evalueringsgruppen: De nationale situationsbilleder bør videreudvikles med fokus på situationsbilledernes indhold, procedurer for udarbejdelse samt fordeling. Det bør overvejes, om NOST bør indskrives i lovgivningen. Alternativt bør der aftales faste retningslinjer for samarbejdet mellem NOST og de lovgivningsbestemte krisestyringsfora. Der bør arbejdes med at tydeliggøre opgaver, rolle- og kompetencefordeling mellem DCOK, DCOK s sekretariat og de involverede myndigheder. Procedurerne vedrørende informering af udenlandske repræsentationer i Danmark ved hændelser, der potentielt berører udenlandske statsborgere, bør genvurderes og eventuelt revideres. 14\n17 5 Fokusområde 2: Udbyttet af KRISØV 5.1 Øvelsestagernes udbytte af KRISØV 2011 I de fleste tilfælde fik øvelsestagere fastholdt eller øget niveauet for deres evne til at varetage opgaverne i krisestyringen. Fjorten øvelsestagere fik styrket deres evne til at varetage alle opgaverne i krisestyringen. Tre øvelsestagere svarede, at de ikke fik nogen effekt i forhold til nogle af opgaverne i krisestyringen. De pågældende øvelsestagere blev kun inddraget i øvelsen i meget begrænset omfang. Alligevel gav øvelsen anledning til, at den ene af de pågældende øvelsestagere bagefter vil tage flere initiativer til at styrke sin beredskabsplanlægning. De fleste øvelsestagere fik forskelligt udbytte i forhold til at varetage krisestyringens forskellige opgaver. Øvelsestagerne fik generelt størst udbytte i forhold til aktivering og drift af egne krisestyringsorganisationer og til intern koordination. De øvelsestagere, som deltog i de tværgående stabe (NOST, DCOK og den lokale beredskabsstab på Bornholm), fik generelt et større udbytte end de øvelsestagere, som ikke deltog i stabene. De fleste øvelsestagere vurderer derudover, at deres medarbejdere fik et større kendskab til deres krisestyringsorganisation og beredskabsplan samt til de særlige udfordringer under kriser. De deltagende udenlandske repræsentationer gav udtryk for, at de fik et stort udbytte af øvelsen både i forhold til egen krisehåndtering og krisestyringsorganisation og i forhold til deres viden om danske myndigheders beredskab og krisestyring. KRISØV 2011 gav også anledning til, at øvelsestagerne tog initiativer til at forbedre deres beredskab dels som forberedelse på KRISØV 2011, dels som opfølgning på øvelsen. I alt 24 øvelsestagere tog initiativer i forhold til deres beredskab som forberedelse på øvelsen. 21 øvelsestagere anførte, at de planlagde initiativer efter øvelsen ud over at gennemføre en intern debriefing eller evaluering af KRISØV Det tyder på, at debriefing eller evaluering af øvelsen tilskyndede øvelsestagerne til at gennemføre andre opfølgningsaktiviteter. De øvelsestagere, som gennemførte en debriefing eller evaluering efter KRISØV 2011, har i gennemsnit gennemført eller planlægger at gennemføre dobbelt så mange andre opfølgende aktiviteter som de øvrige øvelsestagere. 5.2 Faktorer af betydning for udbyttet af KRISØV 2011 Øvelsestagernes aktiviteter forud for øvelsen havde størst betydning for, hvor stort udbytte de fik af KRISØV Den generelle tendens var, at jo flere aktiviteter øvelsestagerne foretog før øvelsen, jo større udbytte fik de. Øvelsestagerne havde i varierende omfang afviklet aktiviteter forud for øvelsen. De fleste øvelsestagere havde gennemført nogle aktiviteter, mens enkelte ikke havde gennemført nogen. De 32 øvelsestagere, der har svaret, har hver afholdt mellem nul og 12 aktiviteter hver. 30 øvelsestagere har afholdt mindst én aktivitet. 15\n18 Hvilke aktiviteter gennemførte I, før KRISØV 2011 startede? Respondenter Deltog i øvelsesledelsens informationsmøder om øvelsen. 30 Orienterede om øvelsen på skrift i eget hus. 27 Opdaterede lister med kontaktinformationer. 26 Deltog i øvelsesledelsens planlægning af øvelsen. 19 Afholdt et informationsmøde om øvelsen i eget hus. 19 Gennemgik eller reviderede vores beredskabsplan og/eller andre planer. 18 Udarbejdede instrukser, vagtplaner mv. for vores deltagelse i øvelsen. 17 Klargjorde/afprøvede krisestyringsfaciliteter (lokaler, materiel, teknologi). 15 Anskaffede eller tilpassede udstyr, indrettede lokaler eller lignende. 14 Behandlede relevante beredskabsfaglige emner på ledelsesniveau. 12 Tog initiativer for at uddanne medarbejdere i krisestyringsopgaver. 8 Afholdt en mindre, intern øvelse som optakt til KRISØV Andet 2 Øvelsestagernes svar vedrørende deres udbytte i forhold til krisestyringens kerneopgaver er blevet sammenlignet med deres svar om, hvilke og hvor mange aktiviteter de havde iværksat. Den generelle tendens er, at jo flere aktiviteter øvelsestagerne gennemførte, jo større var effekten. Der er dog store individuelle variationer. Derudover er tendensen, at mere omfattende aktiviteter (som f.eks. behandling af beredskabsfaglige spørgsmål på ledelsesniveau eller uddannelse af medarbejdere) har givet større effekt end begrænsede aktiviteter (som f.eks. deltagelse i øvelsesledelsens informationsmøde). Det illustreres af, at øvelsestagere, som informerede sine medarbejdere om KRISØV 2011 på et informationsmøde, fik større udbytte end øvelsestagere, som informerede sine medarbejderne om øvelsen på skrift. Derudover var en realistisk bemandet krisestyringsorganisation, mange deltagende medarbejdere samt en fleksibel udpegning af medarbejderne alle elementer, som ser ud til at have bidraget til, at nogle øvelsestagere fik et godt udbytte af KRISØV De fleste øvelsestagere havde på forhånd udpeget alle de medarbejdere, der skulle deltage i KRISØV 2011, mens en mindre andel havde en fleksibel udpegning, hvor nogle medarbejderne blev udpeget på forhånd, og andre blev udpeget under selve øvelsen. Hovedparten svarede, at de deltog med en realistisk bemandet Hvor mange medarbejdere deltog I med i KRISØV 2011? krisestyringsorganisation. Næsten halvdelen (14) af øvelsestagerne havde aktiveret under seks medarbejdere. Seks øvelses- Respondenter 1 medarbejder 1 tagere lå i den modsatte ende med over tyve deltagende 2-5 medarbejdere 13 medarbejdere. Ledelsen deltog som øvelsestager i cirka halvdelen 5-10 medarbejdere 8 af organisationerne medarbejdere 4 Informationerne fra spørgeskemaet understøttes af flere kommentarer fra respondenter i spørgeskemaundersøgelsen. Det gælder f.eks. følgende to citater: Vores primære udbytte har især været forbundet med vores forberedelse inden KRISØV i forbindelse med uddannelse af medarbejdere samt opdatering og afprøvning af beredskabsplan. Udover deltagelsen i selve øvelsen, har også forberedelsen til øvelsen i høj grad styrket vores evne til at varetage vores opgaver under en krise. Flere end 20 medarbejdere 6 16\n19 5.3 Øvelsestagernes vurderinger vedrørende KRISØV-serien Spørgeskemaundersøgelsen viser, at øvelsestagerne generelt var tilfredse med formatet for KRISØV På ingen af de punkter, der blev spurgt om, fandt over halvdelen af øvelsestagerne, at der bør foretages større ændringer ved fremtidige øvelser i KRISØV-serien. Dog peger svarene sammen med øvelsestagernes kommentarer og øvelsesledelsens observationer på, at øvelsen kan give større udbytte ved en justering af formatet. Det gælder særligt i forhold til scenarier og indspil, deltagerkredsen samt mediespil og krisekommunikation. Disse elementer bliver uddybet i afsnittene nedenfor. Generelt mener øvelsestagerne, at KRISØV-serien er lige så vigtig eller vigtigere end andre øvelser. De fleste øvelsestagere angiver, at de nationale krisestyringsøvelser bør have flere mål. Det vigtigste for øvelsestagerne er, at øvelserne anvendes til at identificere sårbarheder og forbedringspotentiale i beredskabet. Næstvigtigst bør øvelserne træne deltagerne samt afprøve eksisterende og teste nye planer, procedurer, materiel og teknologi. Generelt er øvelsestagerne også tilfredse med varigheden af de nationale krisestyringsøvelser Scenarier og indspil Selvom flertallet af øvelsestagere svarede, at de fandt, at antallet af scenarier var passende i KRISØV 2011, så ønsker et stort mindretal, at antallet af scenarier mindskes i kommende øvelser i serien. Næsten lige så mange øvelsestagere ønsker en lavere frekvens i indspillene. I KRISØV 2011 var der en række scenarier inden for fem meget forskellige spor. Formålet var at inddrage så mange organisationer som muligt. Flere øvelsestagere har anført, at de ønsker færre, men større og mere dynamiske hændelser, end tilfældet var i KRISØV Scenarierne bør lægge op til samarbejde mellem flere aktører på nationalt niveau. En øvelsestager har bemærket, at flere af hændelserne i KRISØV 2011 burde være håndteret af en lokal beredskabsstab frem for NOST. Det dynamiske element går på, at scenarierne bør udvikle sig over længere tid. En øvelsestager fandt, at tiden er nødvendig for, at øvelsestagerne kan gå i dybden med krisestyringen. Flere kommentarer koblede antallet af scenarier og frekvensen af indspil sammen på en måde, der tyder på, at det gør en væsentlig forskel, om øvelsestagerne får mange indspil til samme scenarie eller til forskellige mere eller mindre simultane scenarier Deltagerkredsen Flertallet af øvelsestagere anførte, at antallet af øvelsestagere og sektorer ikke burde ændres i fremtidige øvelser. En femtedel svarede, at antallet af øvelsestagere burde øges. Antallet af øvelsestagere, der mener, at antallet af øvelsestagere bør øges, kan hænge sammen med, at flere øvelsestagere fandt, at de ikke var blevet aktiveret på en realistisk måde under KRISØV 2011, fordi nogle deres samarbejdspartnere ikke deltog. Under KRISØV 2011 viste der sig en særlig problemstilling i forhold til øvelsestagere, der var med på øvelsesledelsens kontaktliste, men som ikke blev inddraget i øvelsen. Tre organisationer fandt det utilfredsstillende, at de ikke var blevet aktiveret og dermed øvet. Som en af dem skriver Formatet bør åbne mulighed for, at alle deltagende organisationer medinddrages i øvelsen med minimum 1 2 henvendelser for at teste beredskabet af. En anden øvelsestager finder det bydende nødvendigt på forhånd at vide, om organisationen skal deltage aktivt i øvelsen eller ej. 17\n20 Manglende inddragelse udelukkede dog ikke helt, at en organisation kunne få et udbytte. En øvelsestager, der ikke blev aktiveret, skriver, at man fik udarbejdet en skabelon for rapportering af situationsbillede som forberedelse til øvelsen. Forudsætningen for at kunne aktivere alle deltagerne ved fremtidige øvelser er, at øvelsens scenarier er tilstrækkeligt komplicerede og omfattende, så de naturligt berører alle øvelsestagere. Dermed kan ønsker om flere deltagere gå imod et mere udbredt ønske om færre scenarier (se forrige afsnit) Mediespillet og krisekommunikation Flertallet af øvelsestagerne finder, at niveauet for mediespillet ikke bør ændres i forhold til kommende nationale krisestyringsøvelser. En tredjedel af øvelsestagerne ønsker, at mediespillets rolle fremover bør opprioriteres. Tilfredsheden ses også i kommentarerne fra øvelsestagerne i forhold til KRISØV Flere øvelsestagere udtrykte således tilfredshed med brugen af rigtige journalister. Øvelsestagerne blev spurgt om øvelsens effekt i forhold til at styrke deres evne til at varetage krisekommunikationsopgaver inden for to områder: Krisekommunikation til medier og offentligheden og Samordning af krisekommunikation med andre organisationer. Udbyttet af de to områder var forskelligt, idet evnen til at varetage samordning af krisekommunikation blev styrket mindre end evnen til at varetage krisekommunikation til medier og offentlighed. Det gjaldt især for de øvelsestagere, som deltog i NOST/DCOK. Dette er overraskende, idet KRISØV i særlig grad giver anledning til at øve samordning af krisekommunikation. På den baggrund kan der ved planlægningen af fremtidige øvelser især være behov for ændringer i forhold til DCOK, hvor koordinationen primært skal foregå. En øvelsestager kommenterede, at mediespillet denne gang belastede DCOK for meget, mens en anden fandt, at mediepresset fremover bør øges. Noget kan tyde på, at ændringerne ikke nødvendigvis bør ske i regi af øvelsens mediespil, men måske nærmere i form af forberedelserne i DCOK, jf. afsnit 5.2 om betydningen af forberedelse og afsnit om 4.3 om koordination af krisekommunikation i DCOK. Endelig indeholdt besvarelserne konkrete forslag om, at borgerhenvendelserne kunne udbygges, og at kommende øvelser eventuelt kan inddrage sociale medier som Twitter, sms er, Facebook mv. 5.4 Konklusion og anbefalinger Evalueringsgruppen vil på baggrund af øvelsestagernes tilbagemeldinger pege på følgende: Udbyttet af KRISØV 2011: I de fleste tilfælde fastholdt eller styrkede KRISØV 2011 øvelsestagernes evne til at varetage de forskellige kerneopgaver i krisestyringen. Øvelsen øgede endvidere øvelsestagernes medarbejderes kendskab til særlige udfordringer under kriser og til egne krisestyringsorganisationer. Derudover fungerede øvelsen som katalysator for mange af organisationernes beredskabsarbejde. Stort set alle øvelsestagere havde iværksat en eller flere aktiviteter forud for øvelsen, og stort set alle angiver, at de vil følge op på øvelsen. Faktorer som påvirkede udbyttet: Øvelsestagernes egne initiativer havde særlig stor betydning for hvilket udbytte, de fik af KRISØV Følgende elementer påvirkede udbyttet positivt: En realistisk bemandet krisestyringsorganisation under øvelsen. Deltagelse med mange medarbejdere. 18\nUdgivet af Beredskabsstyrelsen og Rigspolitiet Beredskabsstyrelsen Datavej 16 3460 Birkerød Telefon: 45 90 60 00 Fax: 45 90 60 60 E-mail: brs@brs.dk www.brs.dk Rigspolitiet Polititorvet 14 1780 København


Depotvej 9, 9200 Aalborg SV | Din Mægler\nVELHOLDT 1-PLANS VILLA I DRASTRUP\nDepotvej 9, 9200 Aalborg SV / 5 værelser / 124m2 / 1845000\nYderst harmonisk villa med unik planløsning – og plads til hele familien. Ude som inde.\nPå lukket villavej i Drastrup finder du dette helt igennem indflytningsklare hjem på en skøn beliggenhed. I gåafstand fra huset har du bl.a. skønne grønne omgivelser, hvor der kan spilles fodbold, løbes ture og cykles. Du når Aalborg Storcenter på 10 min på gåben. Bussen går 350 meter fra huset.\n”Ikke for stort. Ikke for småt.” Sådan beskriver sælger selv sin bolig i den hyggelige Drastrup. Hver eneste af de 124 kvadratmeter i boligen er nemlig udnyttet optimalt med gode, gedigne rum hele vejen igennem. Fra bad og bryggers til stue og ikke mindst udestue.\nHuset der er fra 1951 har gennemgået istandsættelse ad flere omgange og står således i dag fuldstændig indflytningsklar. Allerede tilbage i 1972 fik huset en mindre tilbygning, der i dag har givet plads til yderligere to dejligt store børneværelser. I 2002 blev der etableret nyt køkken og toilet og i 2010 blev badeværelset, der rummer både badekar og bruseniche, sat i stand. Alt fremstår derfor yderst velholdt og lige til at flytte ind i.\nOg her er god plads til både den lille og den store familie. Ud over de i alt fire værelser, som boligen byder på, er der også køkken/alrum hvor maden kan tilberedes imens ungerne laver lektier og man efterfølgende samles omkring bordet til en snak om dagen der er gået. Herfra er der adgang til husets hyggelige stue, hvor man både kan fordybe sig og feste med familie og venner. Ikke mindst hvis man inddrager den store udestue, hvorfra der er er frit udkig til haven og ikke mindst en fantastisk lysindfald.\nHerfra er der desuden direkte udgang til husets skønne sydvendte terrasse, hvor der er rig mulighed for at nyde solens stråler eller blot nyde den 828 kvadratmeter store grund, der omgiver huset. Her kan både gynges højt mod himlen og graves dybt i jorden og der er plads til både afslapning og leg for store og små. Og med husets fantastiske placering stort set midt på grunden vejes sol og skygge lige – og det står en frit for at nyde de blomstrende rododendron i forhaven eller de skyggefulde frugttræer i baghaven.\nOg bevæger man sig uden for grunden er der både mountainbikespor, fodboldbaner og masser af natur at går på opdagelse i. Her er med andre ord tale om et rigtig dejligt hus for børnefamilien, der drømmer om plads både ude og inde.\n- Oplagt til førstegangskøber\n- Mulighed for at bygge til\n- Perfekt beliggenhed på lukket villavej\nKunne dette være de perfekte rammer for dig? Kontakt os på tlf.: 72 17 00 04.


Sjælden flagermus stortrives i Nationalpark Thy\nDamflagermusen er en af de mest beskyttede pattedyr-arter i Danmark. Nu viser en ny stor undersøgelse, at den har en livskraftig bestand i Nationalpark Thy.\nSådan ser den truede Damflagermus ud.\nDer er blevet lyttet godt og grundigt i Nationalpark Thy. Med flagermusdetektorer.\nHer har Naturstyrelsen Thy, Thisted Kommune, Nationalpark Thy og Biologisk Forening for Nordvestjylland med støtte af 15. Junifonden gennemført en stor, toårig undersøgelse af flagermus i nationalparken.\nDe har kortlagt, hvilke arter der findes, hvor de findes, hvornår de flyver, og hvilke naturtyper, de foretrækker. Og nok så væsentligt også, hvilken effekt indsatserne for at skabe bedre naturtilstande i nationalparken har haft for flagermusene.\nUndersøgelsens resultater står netop for at blive offentliggjort, og de giver en masse opsigtsvækkende ny viden om flagermus - ikke mindst om damflagermusen, der er en af de mest beskyttede pattedyrarter i Danmark.\nFredet i hele Europa\nDer findes 17 arter af flagermus i Danmark. Det vil sige, at mere end hver fjerde pattedyrart herhjemme er en flagermus. 12 af arterne er registreret i Thy. De er som alle flagermus i Europa fredede, og flere af dem er dyr, vi er forpligtet til at gøre en aktiv indsats for at bevare.\nAlligevel er vores viden om de danske flagermus begrænset, og derfor er undersøgelsen i Nationalpark Thy imødeset med spænding.\nOver to år er der blevet optaget lyde af flagermus fra solnedgang til solopgang på 127 forskellige placeringer i nationalparken, i alt ca. 200.000 lydoptagelser, der efterfølgende er blevet gennemgået og analyseret af biologerne Jan Durinck, Elsemarie Kragh Nielsen samt Luise Munk Christensen, dengang specialestuderende fra Københavns Universitet.\nAf de 127 lokaliteter er damflagermusen blev registret på de 115. Og netop damflagermusen er interessant, fordi det er en truet art. Den er listet på Den Danske Rødliste som sårbar, og den er på EU's Habitatdirektiv Bilag II, som en art man aktivt skal udpege beskyttende områder til. Ligesom man ikke må genere dens raste- og yngleområder.\nMålingerne afslører ikke antallet af individer, men hyppigheden og udbredelsen i forekomst vidner om en levedygtig bestand af damflagermus, og det er godt nyt.\nGodt nyt er det også, at det naturforbedrende arbejde, der foregår i Nationalpark Thy, tydeligvis har en positiv effekt på forekomsten af flagermus.\nI området ved Messingtoft Sande, hvor Naturstyrelsen og Nationalpark Thy har skabt lysåbne arealer og nye vådområder, har man målt på forekomsten af flagermus og flagermusarter både før og efter indgrebene, og begge dele er vokset betragteligt. Og Damkær nær Hanstholm Vildtreservat, hvor Naturstyrelsen har skabt lysninger og en ny sø, var undersøgelsens allerbedste lokalitet med mere end 1000 optagelser af damflagermus på et enkelt døgn.\nBegge steder er arbejdet for naturgenopretning foretaget inden for de seneste år, og det understreger, at naturen reagerer positivt på tiltagene.\nSkal vi sikre vores truede bestande af flagermus, er de vigtigste tiltag således at sikre dynamiske naturområder, med lysninger i skovene med vandflader og stående døde træer, konkluderer undersøgelsen blandt andet.\nUndersøgelsen af damflagermusen i Nationalpark Thy bliver offentliggjort i Biologisk Forening for Nordvestjyllands ’Naturnyt’ i maj.\nYderligere resultater –bl.a. spændende nyt om Langøret Flagermus - vil blive offentliggjort i løbet af året. Og den 27. april vil biolog Jan Durinck fortælle om undersøgelsens erfaringer ved et særligt flagermusarrangement i Nationalparkcenter Thy.


TAXASTRIKKEREN: februar 2012\nNyt transportmiddel, husdyr og det sædvanlige - - -\nJa transportere det kunne den da, fyren her. At bæstet så også mente at smide vand på passagerene er en del af oplevelsen, efterfulgt af en gang sand, er vel så bare "noget der hører med" - måske. Hyggeligt var det og jeg er glad for at jeg gjorde det. Det er jo ikke så tit at der står en elefant der gerne lige vil gå en tur med mig på ryggen. Det mig til højre.\nHer er så husdyret. Det er jo nærmest et must at have en bette kat når man har en nørkleblog og her er så min bette mis. Han var ganske vist lidt småbedøvet og ganske træt. Læg mærke til lænken han er bundet til - men hold da op hvor var det en lækker fornemmelse at gramse på så stort et kattedyr.\nJeg prøvede også at give en lille tigerunge flaske - godt der ikke er tigre her i nærheden for så er jeg da bange for at jeg skiftede arbejde.\nVi har været en tur i Thailand og vi går stadig og fordøjer alle de fremmedartede indtryk. På tre uger kan man jo nå utrolig meget. En uge i Bangkok, en uge nordpå hos private venner og til sidst en uge i Jomtien der ligger lidt syd for Pathaia.\nDet sædvanlige? Sokker til Asta selvfølgelig. Vi kørte en hel del, så nu har hun sokker håndstrikkede i Thailand. Jeg fandt kun en garnbutik derovre - og den var fyldt til randen med acrylgarn, så det fik de lov at beholde.\nJeg har lidt svært ved at finde mig selv efter vi er kommet hjem, men det føles som om det er ved at komme nu. Tænk - jeg er gået i seng ved 21-tiden hver aften og det lige inden jeg faldt i søvn. At jeg så hver nat er vågnet kl 3 og været helt FRISK har så været ret så træls. Jeg har så bare lagt mig og "sovet" videre og her i weekenden har jeg taget formiddagen med, men måtte gå i seng kl 23 i går aftes. Mon ikke det værste er ovre nu - det føles sådan lige nu.\nOg så er der født de skønneste hvalpe - og en af dem skal jeg have.\nIndsendt af Taxastrikkeren kl. søndag, februar 26, 2012 2 kommentarer: Links til dette indlæg\nNyt transportmiddel, husdyr og det sædvanlige - - ...


Fokusgruppeinterview som metode til undersøgelse af underviseres ønsker til Studienet. - PDF\nDownload "Fokusgruppeinterview som metode til undersøgelse af underviseres ønsker til Studienet."\n1 Turi Neubauer & Vibe Jelsbak Fokusgruppeinterview som metode til undersøgelse af underviseres ønsker til Studienet. 1. artikel af 6 om Design af kommunikationsplatform 2009\n2 Fokusgruppeinterview som metode til undersøgelse af underviseres ønsker til Studienet Forord Projektet "Kommunikationsplatform for Bioanalytikeruddannelsen" omhandler design af et studienet for studerende, ansatte og eksterne medarbejdere ved VIA University College Bioanalytikeruddannelsen (1). Målet med projektet er at beskrive en model for en hensigtsmæssig indretning af og struktur på den fælles kommunikationsplatform, som Via University College (VIA) har valgt at avende. Platformen kaldes Studienet, da den primært er tiltænkt studerende og undervisere ved uddannelserne i VIA. Teknologien bag Studienet er Microsoft s produkt Sharepoint, og projektet tager sit udgangspunkt i Bioanalytikeruddannelsen, som er en af flere mellemlange videregående uddannelser i VIA, hvor undervisningen er en vekselvirkning mellem undervisning på uddannelsesinstitutionen og praktiksteder. Det er et mål i VIA, at Studienet struktureres som et brugerorienteret netværk, som det er formuleret i aftalgrundlaget for it-afdelingens arbejde med Studienet (1). Ligeledes har vi på Bioanalytikeruddannelsen et ønske om, at indretningen af og strukturen på Studienet bliver optimal for de daglige brugere, hvilket inkluderer interne og eksterne brugere og diverse interaktioner mellem disse. For at opnå dette etableredes et videncenterprojekt med samarbejder mellem Bioanalytikeruddannelsen og Center for E-Læring og Medier (CELM), som er et videncenter under VIA, samt et samarbejde med Institut for Ledelse ved Handelshøjskolen, Århus Universitet. Projektets metode er aktionsforskning, da de kommende brugere herved inddrages i et tæt samarbejde med projektgruppen og således at netværket vil blive brugerorienteret. Baggrund Med dannelsen af VIA skabtes en stor uddannelsesinstitution som ikke kun indeholdt mellemlange videregående uddannelser men også en udviklingsdivision, efter- og videreuddannelsesdivision, videncentre og andre stabsfunktioner. Relativt hurtigt efter fusionen etableredes et intranet for VIA s ansatte, baseret på Sharepoint. Et lignende net skal herefter etableres for studerende og undervisere i VIA, Studienet. De generelle principper for og intentioner med Studienet er primært at Studienet er en læringsportal for studerende og undervisere (herunder kursister) ved VIA s uddannelser, som skal støtte videndeling og udvikling af fælles læringsfaciliteter i VIA (1). Det er ønsket, at Studienet skal struktureres som et brugerorienteret netværk, der skal sikre at alle med adgang til Studienet hurtigt, nemt og enkelt kan finde de informationer og samarbejdsrelationer, der er relevante for den enkelte, og så brugerne kan finde relevant materiale, informationer og samarbejdsrelationer på tværs af lokation og uddannelse (1). De daglige brudere af Studienet inkluderer, ud over undervisere og studerende, også uddannelsens studieadministration, ledelsen på uddannelsen og en enkelt kommunikationsmedarbejder foruden de to vigtigste grupper af eksterne samarbejdspartnere, nemlig bioanalytikerundervisere, der underviser de studerende i praktikperioderne og ledende bioanalytikere på hospitalslaboratorierne. Sidstnævntes rolle som interessent er som aftager af uddannelsens produkt, nemlig de færdiguddannede bioanalytikere. Alle disse grupper er derfor relevante for videncenterprojektet - en oversigt over grupperne er præsenteret i figur 1. Turi Neubauer & Vibe Jelsbak 1\n3 Figur 1, oversigt over interessentgrupper i videncenterprojektet Metode Aktionsforskning er en type forskning, hvor målet er at "bidrage til løsningen på menneskers praktiske problemer i en virkelig situation" ved at etablere et vefungerende samarbejde mellem aktionsforskerne og dem, som forskningen omhandler (2). Derfor har vi valgt denne forskningsmetode til projektet. Aktionsforskningens hensigt er, at de som udfører forskningen, og de, som der forskes i, skal opnå en form for gensidig indsigt i, hvad der vil fungere bedst til at opnå det ønskede resultat. Dette sker nemmest, når man arbejder med enkeltpersoner eller mindre grupper (2). Stienar Kvale beskriver, at et kvalitativt forskningsinterview er en hermeneutisk metode til indsamling af empirisk data. Intervieweren bruger sig selv og sine egne erfaringer i mødet med sin interviewperson, således at han kan nå til en ny og dybere forståelse af interviewpersonens opfattelse af emnet (3). Vi har derfor etableret fokusgrupper, der skal repræsentere de kommende brugere af Studienet og som skal være vores fokus for dataindsamlingen. I denne artikel beskrives resultatindsamlingen opnået ved fokusgruppeinterview med repræsentanter for undervisere ved bioanalytikeruddannelsen. Deltagerne i fokusgruppen blev udvalgt ved at alle undervisere modtog invitationer og interesserede meldte positivt tilbage. En gruppe på fem undervisere blev udvalgt. Udvælgelsen skete med henblik på at fokusgruppen bidrager til projektet med erfaring fra flest muligt forskellige pædagogiske/didaktiske tilgange til undervisningen på Bioanalytikeruddannelsen. Deltagerne i fokusgruppen De fem undervisere, der deltog i fokusgruppeinterviewet var Henning, som underviser studerende på alle uddannelsens semestre fra 1. semester til bachelorvejledning og derfor har erfaring med klasseundervisning, forelæsninger og vejledning ved projektskrivning og samarbejde med bioanalytikerundervisere ved de kliniske uddannelsessteder foruden samarbejdet internt på uddannelsen. Troels, som har samme undervisererfaring som Henning, men har desuden undervist i et enkelt fag på netbaseret bioanalytikeruddannelse. Malene, som har samme erfaring som Troels og derudover har god kontakt til bioanalytikerundervisere via hendes rolle som kontaktperson/koordinator for dem. Jesper, som har samme undervisererfaring som Troels og Malene, og derudover indtil nu har været en del af den lokale it-support på Bioanalytikeruddannelsen. I fokusgruppen tildeles han rollen som en med kendskab til mange forskellige it-funktionaliteter. Han har desuden lang erfaring med netbaseret undervisning. Annette, som er bioanalytiker med opgaven at undervise de studerende, når de er i uddannelsesinstitutionens laboratorium. Annettes underviseropgaver afviger altså markant fra de Turi Neubauer & Vibe Jelsbak 2\n4 øvrige underviseres, og anvendelse af it er ikke central i hendes undervisning, men er det i hendes interne kommunikation på uddannelsen i form af for eksempel s og mødeindkaldelser. Fokusgruppeinterview I projektets indledende fase blev studienettets brugergrupper identificeret som værende undervisere ved uddannelsesinstitutionen, bioanalytikerundervisere på de kliniske uddannelsessteder, studerende, studieadministrationens ansatte, uddannelsesinstitutionens ledelse, uddannelsesinstitutionens kommunikationsmedarbejder og hospitalslaboratoriernes ledende bioanalytikere. De enkelte brugergruppers mulige behov for IT-kommunikation og -samarbejde er derefter forsøgt afklaret på baggrund af eget kendskab til og erfaringer med undervisning og arbejde/samarbejde på Bioanalytikeruddannelsen. Fokusgruppeinterviewet blev designet på grundlag af dette arbejde. Til fokusgruppeinterviewet afsættes 1½ time og deltagerne bliver informeret om, at der ikke er behov for at forberede sig. Ved ankomsten udleveres små blokke og penne til alle deltagere og de informeres kort om projektets og fokusgruppeinterviewets mål. Spørgsmålene, som fokusgruppen herefter stilles, er formuleret på basis af overvejelser over udfordringer i forbindelse med planlægning af fokusgruppeinterview. Fokusgruppen i dette interview stilles meget åbne spørgsmål, idet det ikke ønskedes at der skulle være begrænsninger i deres tankermønstre forårsaget af spørgsmålenes formulering. For at gruppen kan nå at bearbejde de meget åbne spørgsmål, blev antallet af spørgsmål holdt nede på to. Det indledende spørgsmål, som stilles, er: "Kan du fortælle om dine erfaringer med IT-kommunikation og samarbejde? Som vejledning/støtte til spørgsmålet får de yderligere følgende uddybning: Erfaringerne kan være funderet i arbejde og/eller privatliv, det kan være konkrete programmer (f.eks. Fronter og Skype), kommunikationstyper (f.eks. chat og konference) og meninger/holdninger til IT-kommunikation og - samarbejde (f.eks. hvad der ikke fungerede eller oplevelser af, hvad der er vigtigt, for at det kan fungere godt). Fokusgruppepersonerne får herefter 5-10 min. til at skrive egne svar på blokkene, hvorefter sedlerne hænges op på en fælles tavle. Fokusgruppen får ca. 20 min. til at diskutere svarene og i fællesskab lave en prioritering af svarene ved at flytte rundt på sedlerne på den fælles tavle. Hele denne spørgsmåls-session optages på lydfil til senere dataindsamling, tavlen fotograferes og sedlerne samles ind. På samme vis afholdes en ny session med spørgsmålet: "Hvilke arbejdsmæssige behov har du for IT-kommunikation og -samarbejde, og hvilke ønsker har du til opbygningen og indholdet af studienet?" Det er her vigtigt, at deltagerne ikke lader sig begrænse af det de ved/mener, kan lade sig gøre, hvorfor deres svar og diskussion styres af aktionsforskerne med henblik på at reducere denne bias og for at fokusgruppen kommer godt omkring delemnerne hørende under it-kommunikation og samarbejde. Denne styring af fokusgruppens diskussion sker på baggrund af de grønne bokse i det mindmap, der danner grund for spørgernes styring af diskussionen. Det vises i figur 2. Turi Neubauer & Vibe Jelsbak 3\n5 Figur 2, mindmap med vejledning til (1)spørgsmål til fokusgruppeinterview Evaluering af interviewet Det her beskrevne fokusgruppeinterview med undervisere fra uddannelsesinstitutionen betragtes som en form for pilotundersøgelse for projektets fokusgruppeinterviews. Således kan proceduren ændres, hvis det skønnes, at der er behov for det. Det kan ske på baggrund af indhentede erfaringer, herunder interviewernes erfaringer og fokusgruppepersonernes erfaringer. Sidstnævnte er indhentet som mundtlige tilbagemeldinger, korte skriftlige evalueringer per eller via Skype-chat indtil 3 dage efter fokusgruppeinterviewet, da det blev vurderet som værende vigtigt for det videre arbejde med at optimere fokusgruppeinterview-formen til de kommende fokusgrupper. Deltagerne blev ganske enkelt bedt om at give en kort tilbagemelding om hvordan de oplevede fokusgruppeinterviewet, hvad synes de om formen og om de følte de fik fortalt noget, som kan anvendes i projektet. Det er interviewernes erfaringer, at det er svært for deltagerne at prioritere. En lineær prioritering af sedlerne, med én første prioritet og resterende prioriteringer enkeltvis derefter med faldende prioritet, forekommer vanskelig for fokusgruppepersonerne. Hvis fokuspersonerne har svært ved at lave en lineær prioritering kan det på baggrund af det første interview anbefales, at fokusgruppepersonerne prioriterer sedlerne ved at centrere de vigtigste sedler på tavlen og placere lavere prioriterede i større og større afstand fra centrum svarende til sedlernes prioritering (cirkulær prioritering). I tråd hermed foreslår en af fokusgruppepersonerne i sin evaluering af interviewet, at sedlerne placeres i tre kasser (grupper): 1. skal være der" 2. "vil jeg gerne have" og 3. "kan jeg bedre undvære", hvilket synes som et godt alternativ til den beskrevne cirkulære prioritering. Således bliver det legalt for fokusgruppepersonerne at flere sedler har lige høj prioritering, omend data, hvor flere sedler har samme prioritet, er af en anden karakter, end hvis der er sket en lineær prioritering. Turi Neubauer & Vibe Jelsbak 4\n6 Der var generel tilfredshed blandt fokusgruppepersonerne om interviewmetoden. En af fokusgruppepersonerne beskriver metoden som rigtig god: Dels var der udførlig instruktion om hvorledes og hvad jeg skulle forholde mig til, og dels var der ingen problemer ved at stille dumme spørgsmål. Sidstnævnte skyldes nok gruppens beskaffenhed at vi kendte hinanden forholdsvis godt som kollegaer. Som en ekstra krølle synes jeg, at der var en fordel i at være flere. Hvis jeg havde glemt et refleksionspunkt havde en af mine med-interviewede husket det". Vedkommende beskriver desuden, at det var "en god måde at blive interviewet på, da der ved de enkelte spørgsmålssessions blev givet tid til en del løssluppenhed i form af diskussion over, hvorledes vi forstod de enkelte refleksioner/ytringer". Det er interviewernes erfaring, af omfanget af interviewet stod i fint forhold til den tid, der var afsat. På de 1½ time blev der først brugt 5-10 minutter på ankomst, indledende snak og information fra interviewerne. Herefter tog hvert spørgsmål ca minutter fra det blev stillet, til deltagerne havde prioriteret deres udsagn på tavlen. Deltagerne skulle desuden bruge kort tid på omstilling fra det første spørgsmål til det andet, hvorfor vi finder det vigtigt, at begrænse antallet af spørgsmål. Kvalitativ metode Ved indsamling af data med en kvalitativ metode er aktionsforskeren en del af datagenereringen. Dette stiller krav til dataindsamlingen og til vurderingen af data, da disse vil være påvirket af forskeren. I det nærværende fokusgruppeinterview har gruppens medlemmer samme pædagogiske baggrund og tilgang til det kommende Studienet som interviewerne, forskerne, hvilket kan være en styrke i forhold til at opnå forståelse for de problemstillinger, gruppen diskuterer. Det kan dog samtidigt være en svaghed for dataindsamlingen, da det risikeres, at fokusgruppen lægges "ord i munden", idet interviewerne har en klar forventning om, hvad de vil bringe ind i diskussionen. Det kan på optagelsen af interviewet høres, at interviewerne har en høj grad af forståelse for fokusgruppens diskussioner, da det er meget få emner, der ønskes uddybet. Oftest beder interviewerne om en argumentation for en påstand, blot for at have den dokumenteret, men ikke fordi det beskrevne ikke forstås. I de følgende interviews må det forventes, at der i højere grad vil blive behov for uddybende spørgsmål fra interviewerne, da de brugergrupper til hverdag har andre tilgange til anvendelse af it og kommunikation, end interviewerne har. I de kommende fokusgruppeinterviews kan det altså forventes at der skal bruges mere tid på at forstå, hvad gruppen bringer på banen. Samtidig behøver interviewerne formentlig ikke at have samme grad af opmærksomhed på, i hvilken grad de selv interfererer med de data, der genereres. Behandling af de empiriske data I behandlingen af de empiriske data indgår interviewerne som forskere i tolkningen af data og vil derfor være en del af databehandlingen. Dette er som før nævnt implicit i aktionsforskning, og derfor en faktor man altid bør have fokus på i behandlingen af data. For det aktuelle fokusgruppeinterview er data indsamlet ved at gennemlytte optagelsen af fokusgruppeinterviewet og notere relevante udsagn og argumenter fra fokusgruppens diskussion. Samtidigt er billederne af de prioriterede sedler på tavlen forenklet i et mindmap. I begge disse processer sker en sortering af primærdata, en sortering, der er afhængig af dataindsamlerens forståelse for fokusgruppens behov. Denne indsamling og bearbejdelse af data giver desuden risiko for, at forskerne påvirker prioriteringerne af udsagnene, hvilket er en central udfordring for forskere, der anvender denne dataindsamlingsmetode. Konklusion og perspektivering På baggrund af dette første fokusgruppeinterview konkluderes det, at metoden opfylder behovet for empirisk dataindsamling til videncenterprojektet om design af et studienet for studerende, ansatte og eksterne medarbejdere ved VIA University College Bioanalytikeruddannelsen. Turi Neubauer & Vibe Jelsbak 5\n7 Gruppens sammensætning viste sig at være velfungerende, da forskellige underviseres forskellige erfaringer gav grobund for en fælles diskussion, hvilket var givende både for projektet, men også for fokusgruppens forskellige deltagere. Rammerne for fokusgruppeinterviewet var tilpas, herunder den afsatte tid. Fokusgruppen nåede på den afsatte 1½ time at diskutere emnerne, og det var ikke så lang tid, at deltagerne oplevede tidsspild. De fremtidige fokusgruppeinterviews vil også baseres på de to spørgsmål, da det vurderes, at fokusgruppen ikke kan rumme mere end et emneskift på 1½ time, og at de to anvendte spørgsmål dækkede emnet tilstrækkeligt. Optagelse af lydfil under interviewet og fotografering af sedler på tavlen gav forskerne et godt udgangspunkt for databearbejdning. Det oplevedes, at generering af data i gruppen og forskernes tolkning af data fordrer viden om forskernes påvirkning af dataindsamlingen. I de fremtidige fortolkninger af data, bør man ved fortolkningen af data være opmærksom på egen del i datafortolkningen og forholde sig kritisk til den. I særdeleshed bør man være opmærksom på, at forskerne i mindre grad kender de øvrige fokusgrupperes arbejdsmæssige rutiner og derfor behov og ønsker i forbindelse med et kommende Studienet. Referencer 1. Uploadet af Tang, Poul. Aftalegrundlaget for leverance af VIA studienet version 1.2. s.l. : VIA's intranet, it-afdelingen, studienet, aftaler, / Kvale, Steinar og Svend Brinkmann. InterView - Introduktion til et håndværk. s.l. : Hans Reitzels forlag, Turi Neubauer & Vibe Jelsbak 6\n8 CELM Videncenter for e-læring og medier Gennem de senere år har de digitale mediers tilgængelighed åbnet en ny verden af muligheder inden for kommunikation, læring, viden og oplevelser. Dette ses inden for både studie-, arbejds- og fritidslivet. Denne udvikling medfører et behov for viden om forskellige områder inden for it, medier og læring. CELM udvikler, opsamler og formidler viden om teknologi i professioner og uddannelser med henblik på at fremme kvaliteten i grunduddannelserne, efteruddannelsen og i andre indtægtsdækkende aktiviteter. Vi tilbyder høj teknologisk kvalitet, faglig bredde og relevante tværfaglige aktiviteter. Medarbejdere Centret bemandes af en centerleder og tre programkoordinatorer. Herudover er tilknyttet et stort antal projektmedarbejdere. Videncenterleder: Lars Peter Bech Kjeldsen, lektor, ph.d., VIA University College Udviklingsdivisionen, Skejbyvej 1, 8240 Risskov Tlf.: CELMs hjemmeside:


Om os - KJEPS Bolighus\nfamilieejet siden 1952\nKJEPS Bolighus har ”mange år på bagen”. Historien om den lille møbelbutik på 50 kvm, som vokser sig til et stort bolighus og stadig den dag i dag er familieejet, begynder i 1952.\nHer åbner Svend Aage Nielsen, som er 1. generation, Svends Møbler den 1. april 1952. En lille møbelbutik på Kirkepladsen i Næstved, hvor han sælger brugte møbler. I 1969 bliver Svends Møbler som en af de første butikker en del af IDEmøbler-kæden, og året efter flytter man til et pakhus på havnen i Næstved, som bygges om til en møbelbutik.\nI 1971 kommer 2. generation til IDEmøbler, Heine Sørensen, Svend Aages Nielsens nevø. En voldsom brand ødelægger i 1986 hele forretningen, og en ny butik bygges op. Den bliver i 1992 overtaget af Heine Sørensen. I 2002 er butikken igen vokset ud af sine rammer, og en tilbygning i form af et smukt glashus bliver til. Bolighuset er nu på hele 4.000 m2.\nDen 1. april 2014 overtages forretningen af Heine Sørensens søn, Jesper Kjep Rasmussen, som nu er 3. generation. Fem år senere under Jesper Kjep Rasmussen skifter man navn til ILVA Næstved – men som en selvstændig, familieejet virksomhed, som får navnet KJEPS Bolighus. Samme år dedikerer man 200 kvm af bolighuset til lampekæden, Lysmesteren, som allerede efter kort tid udvider til 300 kvm, da flere designlampebrands hurtigt kommer til.\nI dag er bolighuset stadig ejet af Jesper Kjep Rasmussen, som også er medejer af Lysmesteren Næstved sammen med Rasmus Stuhr, som driver butikken til daglig.\nmød teamet bag kjeps bolighus\nVores dygtige salgsteam står klar til at vejlede dig, når du besøger vores 4.000 m2 store bolighus i Næstved. Har du spørgsmål i forbindelse med vores webshop, kan du altid få hjælp på info@kjeps.dk eller +45 55 72 20 75 (i butikkens åbningstid).\nGå på opdagelse i vores 4.000 m2 store bolighus på Kanalvej 1 i Næstved


Bruscette con i pomodori ed i prosciutto – Viva Italia\nApperitif Blog Mad\nVi har prøvet forskellige varianter; tomatmix, mozzarella ost, italiensk lufttørret skinke (prosciutto) med parmasan, m.fl. Men vi ender som regel følgende varianter:\nHak tomaterne mellemfint og lad dem dryppe af i en si, Bruscetta’er skal jo ikke være våde, men gerne knastørre.Hak herefter basilikum og persille meget fint og kom den i en lille røreskål. Hak de soltørrede tomater og kom dem i skålen. Hak tilsidst hvidløg meget fint og kom den i røreskølen sammen med de afdryppede tomater. Alle ingredienser røres sammen med tilpas olivenolie, tilpas således massen holder pænt sammen, men den skal jo ikke svømme i olie. Krydr med salt og peber direkte fra kværnen.Så er tomatmix’en klar til grill’en. Det skal du bruge:2-3 tomater, gerne kødfulde\n3-4 soltørrrede tomater\nOlivenolie, gerne Molini\nFriskkvernet salt og peber\nProsciutto med Parmigiano Reggiano\nSkær 3-4 skiver Prosciutto, de vakuumpakkede skiveskårede duer ikke, da de skåret alt for tyndt. Køb istedet en hel Prosciutto skinke, sælges også i 1/4 dele. En hel skinke (eller en 1/4 del) er også dejlig at have i køleskabet 🙂\nEvt. fedt fjernes fra skiverne, som hakkes meget fint og kommes i en lille røreskål.Hak herefter basilikum og persille meget fint og kom dem i røreskålen. Hak tilsidst parmasan osten (Parmigiano Reggiano) meget fint og kom det i skølen. Alle ingredienser røres sammen med tilpas olivenolie. Igen her skal det ikke svømme i olie, men det er vigtig at massen hænger sammen, så der skal nok bruge lidt mere olie end tilfældet med tomaterne. Krydr med peber direkte fra kværnen, men undlad salt, da Prosciutto jo er saltet i forvejen. Det skal du bruge:3-4 skiver prosciutto\nAlle slags grill kan bruges, men jeg sværger til Weber. Det vigtige er blot at man har en side med direkte varme (kul) og en side med indirekte varme (drypbakken).\nSkær flutes eller brød i skiver og pensel den ende side med olivenolie, gerne Monini. Pas på ikke at bruge for meget olie.\nSkiverne ristet med oliesiden nedad over den direkte varme, men pas på – de skal nok kun have 15-30 sek. Skiverne flyttes til den indirekte side med den ristede side opad. Herefter toppes skiverne med fyldet og varmes ca. 4 min under låg (hvis du har en Weber). De er færdige når parmasan osten begynder at smelte.\nBruschette, Pomodori, Prosciutto\n14. oktober 2008 kl. 23:08\nJa, stavefejl dem er vi gode til…og grammatiske fejl er vi også gode til, men skidt den italienske mad er jo bellissimo….\nEmilia Romangna…vi var i Rimini forrige sommer – en dejlig ferie.\nVi tilberedte bl.a. en dejlig osso-buco med friske tomater o.s.v i vores lille camping-køkken.\nJeg vil da gerne have inspiration i køkkenet måske til en helt traditionel egnsret….gode forslag modtages med glæde….\n14. oktober 2008 kl. 22:13\nHej Inge og Anders\nNu skriver jeg igen 🙂 Skøn side I har lavet! Det er ikke sidste gang I hører fra mig. Min dejlige Italienske mand Har og set siden og synes den er rigtig flot – men men han faldt over nogle stavefejl under vejs. Skulle hilse at sige dernede fra at hvis I savner opskrifter fra Emilia Romangna området så står han gerne til dispotion.\nBUON APPETITO PER TUTTI E SALUTI DA lIESBETH É STEFANO\n6. september 2008 kl. 07:04\nTak for de smukke ord. Ja, som det jo er nævnt i et andet indlæg er vi lige startet på HF Italiensk. Et supersprog selvom vi ligenu er på absolut begynderniveau.\nMen det kunne skam være rigtig dejligt med hjælp i ny og næ omkring la lingua italiana.\n1. september 2008 kl. 18:07\nBruschetta/bruschette ai/con pomodori e prosciutto.\nSmuk blog ellers – hvis I har brug for hjælp con la lingua italiana eller med italiensk kogekunst, så vil jeg gerne hjælpe 🙂\n9. august 2008 kl. 21:24\nOvra, Nu må jeg ha fundet mig en Weber, jeg kan jo faktisk ik leve uden den, alle omkring mig kokkerer koket på deres Weber dyr. Sidder faktisk og er lidt ked over at silvan ik har døgnåbent, for jeres bruschetta´er ser ganske fortrinlige ud.\nFortsat god weekend og tak for kigget!\n9. august 2008 kl. 08:59\nTak for de skønne roser 🙂 og linket fra din inspirerende blog.\nJeg må hellere få sat en blogroll op, så vi kan linke tilbage til dig.\n7. august 2008 kl. 10:57\nHold da op hver har I en SKØN side her!! 🙂 Håber at det er ok hvis jeg linker til Jer i min blogroll?\nLækre cantuccini Rejsedagbogen – In Cucina Markedsdag på Isola San Giulio


Hvordan man laver en spisebord Top / Shareoflancaster.com\nSådan installeres en spændeskive afløb Pan\nSådan måler hængsler\nMursten vs Vinyl rullesten sidespor\nSådan installeres en komfur bestyrelse\nStore enkelt plader af tømmer er svært at komme med og kan være ganske dyrt, så de fleste Bordpladerne er lavet af flere stykker tømmer sluttede sig sammen. Gør et spisebord top fra flere stykker tømmer kan give forskellige udseender til en tabel. Brug regenereret tømmer for en rustik bondehus-stil bordet eller nice planker af ahorn eller kirsebær poleret til en fin grad for en indbildt bordplade.\n•Form to planker af 80 1/2 tommer 1-ved-4-tommer tømmer (side forklæder af tabellen øverst) og to planker af 36 tommer 1-ved-4-tommer tømmer (slutningen forklæder) ind i en rektangel med enderne af siden forklæder abutting indersiden af slutningen forklæder at gøre hjørner.\n•Glue hjørne leddene, kontrollere for pladsen ved hjælp af en tømrer square derefter indstille i hjørnet klemmer til tørre; ca. en time afhængigt af lim brand. Pre bore to undersænket pilot huller gennem siderne af slutningen forklæder i enderne af side forklæder og sikkert sammen med 2-tommer træ skruer.\n•Sæt en planke af 34 1/2 tommer 2-af-2-tommer tømmer hver 10 inches mellem side forklæder; syv i alt. Skubbe disse støtte planker ned så de flugter med bunden af side og slutningen forklæder, derefter sikkert dem på plads med to træskruer drevet gennem ydersiden af side forklæder i hver ende af støtte planker.\n•Lay to planker af 86 tommer 1 x 10 tommer tømmer side om side på et arbejdsbord. Perle en linje af lim langs ene langside og derefter bruge to store F klemmer til at trykke på de to stykker tømmer sammen ved fastgørelse F klemme over de udvendige sider af de to planker. Gentag med en anden to planker af 86 tommer 1 x 10 tommer tømmer.\n•Lay to limet planker af tømmer side-by-side på et arbejdsoverflade og placere forklæde ramme over toppen. Juster placeringen af rammen, så der er en tomme overhæng på den side af rammen og 2 inches på enderne, som vil gøre bordpladen centreret.\n•Clamp bordplade til rammen, så pre drill undersænket pilot huller; tre pr støtte planke i hver af bordplade planker. Fastgør med 2 1/4-inch træskruer. Vend bordpladen, så rammen er på bunden, så drev træ 2-tommer tre undersænket skruer gennem hver tabel øverste planke i slutningen forklæder.\n•Sand den bordplade og forklæder med en sander eller i hånden. Afslutte bordpladen med din ønskede træ finish, maling, lak, bejdse, voks eller olie.\nHvis du planlægger at male bordpladen, kan du bruge et ark af MDF eller krydsfiner i stedet for tømmer planker.\nHvordan man laver en spisebord Top fra valnød planker\nHvordan man laver et spisebord skitse\nHvordan man laver høje Top tabeller


⇒ Bedste Amerikansk Havestol online [Se bedste tilbud]\nDesignfund.dk er pt. en af de mest benyttede internet butikker med boligartikler. Netshoppens sortiment består af mere end 4000 produkter fra forskellige mærker. Forhandlerens Trustpilot-rating på 8,9 ud af 10 vidner om utrolig tilfredshed hos kunderne. Bedømmelsen er baseret på 826 ratings, hvoraf 583 af disse giver topkarakter. På Facebook er 12763 mennesker tilhængere af Designfund.dk, og herpå har netshoppen modtaget 31 evalueringer med en middel vurdering på 4,2 af 5, som lige så vel er ret så godt.\nDubuy.dk er nu imellem de største online webshops med boligartikler. Virksomhedens udvalg rummer flere end 18000 varer fra diverse brands. Butikkens Trustpilot-vurdering på 8,7 af 10 tilkendegiver utrolig kundeloyalitet. Bedømmelsen er baseret på 2677 evalueringer, hvoraf 2129 af disse giver topkarakter. På Facebook er 15637 personer fans af Dubuy.dk, og herpå har webshoppen modtaget 535 anmeldelser med en middel rating på 4,35 af 5, hvilket ligeledes er usædvanligt flot.\nMoebelKompagniet.dk er i dag iblandt de største internet forhandlere der sælger boligartikler. Butikkens sortiment indeholder i omegn af 1500 produkter fra en række brands. Butikkens Trustpilot-evaluering på 9 af 10 giver indtryk af stærk kundetilfredshed. Bedømmelsen er baseret på 239 anmeldelser, hvoraf 206 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 9539 brugere tilhængere af MoebelKompagniet.dk, og herpå har webbutikken modtaget 109 ratings med en middel score på 4,9 af 5, hvilket ligeså er temmelig imponerende.\nIllux.dk er pt. imellem de mest populære online shops i Danmark inden for boligartikler. Netshoppens udvalg rummer over 1000 varer fra forskellige producenter. Netshoppens Trustpilot-vurdering på 9,2 af 10 indikerer stor kundeloyalitet. Ratingen er baseret på 235 anmeldelser, hvoraf 194 af dem giver topkarakter. På Facebook er 7513 mennesker fans af Illux.dk, og herpå har netshoppen modtaget 44 anmeldelser med en middel rating på 4,7 ud af 5, som ligeså er ekstremt flot.\nWallstickerland.dk er pt. en af de mest benyttede online selskaber inden for boligartikler. Webbutikkens sortiment rummer ca. 500 produkter fra flere brands. Netbutikkens Trustpilot-evaluering på 7,8 af 10 røber enorm tilfredshed hos kunderne. Tallet er baseret på 59 evalueringer, hvoraf 41 af disse giver topkarakter. På Facebook er 39170 personer tilhængere af Wallstickerland.dk, og her har forretningen modtaget 32 ratings med en middel vurdering på 4,3 af 5, som ligeledes er aldeles imponerende.\nAmerikansk Havestol søges online\nEn stor portion online selskaber giver i dag mange forskellige leveringsmetoder. En af de mest populære er nu til dags at få leveret til en pakkeshop, fordi det er ekstremt fleksibelt at kunne hente dine produkter når det passer dig bedst. Fragtformen er nemlig særligt bekvem, og desuden desuden den mest betalelige slags levering.\nDu kan også vælge at bestille varerne til levering til din private bopæl eller ud til din arbejdsplads. Metoden bliver som regel lidt mere omkostningsfuld, men endvidere virkelig bekvem. Den mindst kostelige form for fragt af amerikansk havestol vil dog i de fleste tilfælde være at hente pakken selv, hvilket dog kræver at du lever tæt på amerikansk havestol internet butikkens tilholdssted.\nLeveringstiden er selvfølgelig ret så aktuel i tilfælde af at du står og skal bruge din pakke inden for få dage, og med det formål er det rigtig centralt at man dobbelttjekker det forventede leveringstidspunkt for den pågældende vare.\nEn række amerikansk havestol online virksomheder tilbyder dag-til-dag fragt på en masse varenumre, hvilket er regnet ud fra at bestillingen realiseres før et fast klokkeslæt, så at de sandsynligvis kan nå at få amerikansk havestol afsted forinden logistikpersonalet har fyraften.\nFlere webbutikker præsterer fragtfri levering, men for det meste kræves det at du handler for en konkret pris. Ellers må du snuppe den mindst kostelige leveringsmulighed, hvilket oftest – uanset om man befinder sig i Næstved, Kalundborg eller Sorø – vil være at få dem til at levere din bestilling til et afhentningssted.\nDet er jo efterhånden ekstremt praktisk for almindelige dødelige at lave prissammenligning på amerikansk havestol hos forskellige shops på nettet, og med det motiv har masser af online outlets fundet det uundgåeligt at nedsætte udsalgspriserne på varerne – til piger og drenge, og ligeså til voksne – en hel del, og endda nogle gange frembyde fragtfri levering.\nTrods dette kan det til hver en tid være indbringende at eftergå et par internet varehuse i Danmark efter amerikansk havestol rabat før du handler, så du er skråsikker på at skaffe sig den bedste pris.\nDu skal trods alt være klar over, at hvis en online butik sælger amerikansk havestol til en pris der kan virke ufattelig lav, kunne det i nogle tilfælde være en indikator for en bedragerisk internet shop. Bestillinger med kort er dog inkluderet i en lov, der forsvarer dig som køber overfor bedrageriske e-firmaer.\nVi anbefaler generelt bestillinger med kort eller mobilbetaling. Som et alternativ kan du drage nytte af en løsning på afbetaling som eksempelvis ViaBill, hvis du foretrækker at betale prisen senere.\nForinden nogen bestiller amerikansk havestol hos en forretning på nettet burde man de facto tage stilling til webbutikkens regler, men det er ofte ikke specielt ophidsende.\nAlternativet kunne derfor være at undersøge hvorvidt e-forretningen er tilsluttet e-mærket, fordi det almindeligvis er et sympol på at e-firmaet efterlever gældende dansk lovgivning, og at online forhandleren en gang i mellem monitoreres af specialister som er inde i vilkårene. Dette er desuden din anledning til en håndsrækning, for så vidt du møder dilemmaer som følge af dit indkøb.\nFor øvrigt foreslåes det at køberen er på vagt for de væsentligste regler der kan spille ind i forbindelse med ordren, eksempelvis hvilken byttepolitik på amerikansk havestol e-handlen kører med. I den sammenhæng er det også relevant, at man stadigvæk gemmer sin kvitteringsmail, således man fremadrettet kan eftervise bestillingen, hvad end man er på udkig efter varer til en voksen eller et barn.\nTrustpilot medfører fuldstændig relevante muligheder for at tyde en stor gruppe aktuelle brugeres tanker og derfor tilrådes det, at du tjekker internet forhandlerens amerikansk havestol kritik før du handler.\nFacebook forærer dig derudover evigt stabile metoder til at få indsigt i online virksomhedens pålidelighed. Desuden ses nogle forhandlere på nettet som giver kunderne mulighed for at skrive en vurdering af ordreforløbet, som tillige bør bruges til at fornemme hvor tilfredse kunderne er.\nHjemmesiden er finansieret af annoncer. Vi arbejder tæt sammen med adskillige forhandlere på nettet i form af at vi introducerer forretningernes varer, og får kommission ifald du fuldfører et køb.\nAnvisninger angående amerikansk havestol og butikker på nettet opdateres rutinemæssigt, men vi kan ikke garantere imod korrektioner der måtte være realiseret siden vi nyligst opdaterede websitets informationer.


Indkøbs- Og Transportjura af Kennet Fischer Föh - Hæftet Bog - Gucca.dk\nIndkøbs- Og Transportjura - Kennet Fischer Föh - Bog\nDen frie bevægelighed af gods i EU og den generelle stigning af samhandlen globalt gør, at fremkommelighed i transportsystemet er et nøgleord for, at transporterhvervet kan understøtte denne... Læs mere.\nInternethandel skal være helt sikker for brugerne. Vi går derfor aldrig på kompromis med sikkerheden. NETS har godkendt vores betalingsløsning, og det fungerer som den overvejende garanti for sikkerheden bag din betaling online. Så online handel og betaling hos os er altid forbundet med 100% sikkerhed.\nVi har 30 dages returret, helt uafhængig af hvilken vare du har købt hos os. Det betyder ganske enkelt, at såfremt du har fortrudt dit køb, eller af andre årsager alligevel ikke måtte ønske varen, så sender du blot varen, og dine penge bliver refunderet. Vi er naturligvis altid klar med svar og rådgivning, såfremt du måtte ønske at sende dit produkt retur.\nVi har den klare holdning, at det er vigtigt, at du modtager dit produkt sikkert og hurtigt. Såfremt varen er på lager, modtager du den indenfor 1-2 hverdage. Bemærk, at du altid kan se den nøjagtige lagerstatus på den individuelle vare. Du kan altid sende en e-mail eller ringe til os, hvis du er i tvivl om leveringstiden eller lagerstatus.\nNår du køber hos os, er det muligt at vælge mellem flere forskellige muligheder for betaling. Her bør du naturligvis benytte den betalingsmulighed, der passer dig bedst. Uanset hvad du vælger, kan du være tryg og sikker, når du køber hos os. I vores FAQ kan du se alle vores betalingsmuligheder. Anvender du betalingskort, så har du den fordel, at pengene først bliver trukket fra din konto, den dag din vare afsendes til dig.\nOpstår der problemer, eller har du spørgsmål når du besøger Gucca.dk, så tag endelig kontakt til os. Bemærk at vi er åben for henvendelser mellem 10-15 alle hverdage, og vi er parat på e-mail eller ved telefonen til at give dig kvalificeret assistance i godt humør og med et smil på læben.\nHvis du har behov for det, så har du mulighed for at spore forsendelsen, fra det øjeblik vi sender forsendelsen, til den er dig i hænde. Efter gennemførsel af købet kan du tilgå din ordreside. Du kan følge med i, hvornår vi sender din forsendelse, på din ordreside. Og i det øjeblik vi sender dine varer, vil du få en e-mail fra os.\nKennet Fischer Föh Bjarke Tinten Lotte Mohr Dupont-Mersing Mille Alberg Skammelsen Jane Haunstrup Bregner Carlsen\nIndkøbs, Bøger, Bog\nDin anmeldelse af Indkøbs- Og Transportjura\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path__forside path__bøger path__erhverv path__kennetfischerföh path__bjarketinten path__erhvervsjura path__indkøbsogtransportjura


testosteron for HRT\ntestosteron for HRT\nTestosteron er en af de mest eksplosivt magtfulde hormoner i den mandlige krop . Det kontrollerer sexlyst , muskelmasse , styrke og hår på kroppen . Når noget går galt med dette kemikalie , er hormonsubstitutionsbehandling eller HRT ofte ordineres gennem en endokrinolog\nDer er mange årsager til lavt testosteron hos mænd . Fordi 90 procent af testosteron i en mands krop er skabt af testiklerne , kan eventuelle skader til regionen føre til tab af testosteron produktionen . Medfødt ( fødsel ) betingelser kan forårsage lavt testosteron . Forhold, der påvirker testiklerne af en mandlig barn er en hyppig årsag til livslang problemer med testosteron . Sygdomme som testikelkræft kan også påvirke produktionen af testosteron .\nDet er vigtigt at overveje generelle sundhed, når de forsker testosteron for HRT . For eksempel , er dem med allerede eksisterende lever , hjerte eller nyrer betingelser rådes til ikke at tage testosteron . Mænd med en historie af brystkræft er også risiko for at udvikle sygdommen som testosteron kan øge brystvæv . Testosteron har også et potentiale for misbrug , så dem med en historie om stofmisbrug rådes til at blive tilses af en læge, som kan kontrollere testosteron niveauer og justere doseringer .\nHvis diagnosticeret med lavt testosteron , optioner til rådighed, er injektioner , oral medicin transdermal ( gennem huden) gel og implanteret pellets . Hver type har sine fordele og downfalls . Oral testosteron er sjældent ordineret på grund af dens negative effekt på leveren . Injicerbare testosteron kan ikke være den bedste løsning for en person, der er ubehageligt med nåle .\nBivirkninger af testosteron omfatter øget svedtendens , bryst vækst hos mænd og endda irritabilitet . Bryst vækst ( gynocamastia ) hos mænd er af særlig bekymring, fordi øget brystvæv øger risikoen for brystkræft . Mere ekstreme tilfælde af gynocamastia kan behandles med fedtsugning .\nFordelene af testosteron er mange og veldokumenterede. Bedre humør , øget libido , øget muskelmasse og styrke er alle almindelige resultater af testosteron som HRT . Disse fordele er generelt nok til at øge en mands livskvalitet . Når HRT er stoppet , dog vil disse fordele aftage.\nDet er bedst at drøfte alle medicin spørgsmål witha læge . For hormon -relaterede emner, kan en endokrinolog være i stand til at levere de mest information . Endokrinologer , undertiden blot kaldet " Endos , " er læger , der specialiserer sig i hormon-relaterede lidelser . Det er afgørende at fortsætte med at se en læge for varigheden af HRT til at teste for leveren komplikationer .\nmedicinske spørgsmål fra lange øjenvipper\nhvordan man behandler venstre forkammer udvidelsen\nhvad er årsagerne til infektioner af nasal & sinus slimhindeceller ?\nsjove aktiviteter for hørehæmmede\ntegn og symptomer på hepatotoksicitet & leversvigt\nkreativitet & depression\nhvad er årsagerne til hovedpine om natten ?\nhvordan man kan inhalere en cigar uden hoste\nvirkningerne af høj iltkoncentratoren indstillinger\nHvorfor er blodtrykket af en arm mere end den anden ?\ngratis vs bundet testosteron\nNext：naturlige hjem retsmidler for øget afføring i katte


KvindeGuiden: KvindeGuiden: Tips og øvelser i at tackle stress\nNår du står i en stressende situation, bør du overveje følgende:\nEr det en situation, som er umagen værd at blive påvirket af.\nSig fra elle udbed dig en forklaring, hvis du føler dig uretfærdigt behandlet.\nLad ikke din frustration gå ud over uskyldige mennesker.\nNår du først er stresset, hjælper følgende ofte:\nLav noget, der ikke har relation til det, der stresser dig.\nTal med andre om problemet, der stresser dig.\nPrøv at se humoristisk på problemet.\nKoncentrer dig om at slappe af.\nLad være med at forsøge at dulme stressen ved hjælp af tobak, alkohol eller medicin. Tobak, alkohol og medicin er nemlig også med til at stresse kroppen - selvom du måske ikke umiddelbart mærker det.\nGå i gang med at lave noget fysisk. En frisk løbetur virker ofte lige så stress dæmpende og afslappende som beroligende midler - og så bliver man ikke sløv af en løbetur !