skønhed Arkiv - Side 7 af 14 - DETMODE\nMANDAGS OPDATERING AF MINE SKØNHEDS PRODUKTER\nDa det er mandag og der starter en ny uge i denne dejlige forårsmåned, kommer der lige en lille opdatering af vores skønheds produkter fra AQUA MINERAL SPA . Alle helt naturlige, men med de helende salte og mineraler fra det døde hav……man bliver glad af at bruge det på sin hud, den bliver blødere og får en smukkere glød…..alle de dybere linier og rynker bliver mindre synlige. Med JUVENESS DE-WRINKLE CREAM ser man resultatet med det samme, men det er også en behandling så ved daglig brug bliver resultatet bedre og bedre. Det samme sker med PUFFINESS ERASER der fjerne/miniserer puder under øjnene i løbet af 4 minutter, men som også virker som behandling sådan at man som jeg efter nogen tid næsten er af med mine (enorme) puder……bruger det dog stadig hver morgen….. se videoer herunder.\nmaj 22, 2017 // 0 comment\nVIGTIGT AT BRUGE EN MASKE HVER UGE\nFor at din hud skal holde sig smuk og klar til vind og vejr er det vigtigt at bruge en maske hver uge. Den superlækre maske MARVELLE REJUVENATING MASK fra AQUA MINERAL SPA er både den mest virkningsfulde, men også den nemmeste at bruge. Den er fantastisk i kampen mod rynker, da den stimulerer de dybere hudlag med magnetisk power der efterlader huden blød, opstrammet og med en smuk glød.\nLige en lidt pinlig rettelse til video nr. to:. Da jeg blev lidt for ivrig (er ikke særlig god til at lave videos) blev min udtale af gidet nærmest til gedet……….undskyld (redaktionen)\nmaj 14, 2017 // 0 comment\nKUN EN TÅBE FRYGTER IKKE SOLEN\nJa, men solen er også livgivende og nødvendig for vores helbred. Efter at have læst forskellige læger og andre kloge mennesker der fraråder solfactor der jo indeholder kemikalier, men istedet anbefaler at man tager solen med forsigtighed og i små doser. Måske er det også en falsk tryghed, for hvor mange genbruger ikke solcremen fra sidste solferie, og hvor mange husker at bruge netop så meget som anbefales og også husker at smøre sig igen når man har været i vandet ???\nOkay, nu får jeg nok verbale tæsk for hvad bilder jeg mig ind at anbefale nogen at undlade solfactor!!! det gør jeg heller ikke, da alle må gøre hvad de føler sig trygge ved. Nu er det jo sådan at jeg bor på Mallorca hvor vi har rigtig mange solskinsdage om året så jeg har været nødt til at vænne min hud til påvirkningen. Det har jeg gjort ved at aldrig tage sol midt på dagen, aldrig direkte sol i ansigtet og aldrig sol mere end 10-15 min før 10,30 og efter 17,00.\nOg ja, jeg ved godt at solen giver rynker, men dem har jeg allerede fået af al den cortison jeg har indtaget i mine mange år med leddegigt, så det kan jeg alligevel ikke lave om på….DET ER SKET!!! så jeg vil have lov til at nyde solen og mine skønhedsprodukter fra det døde hav, som alle er helt naturlige og derfor ikke indeholder nogen kemikalier. Og elsker at have brune (ikke rynkefri) ben.\nmaj 10, 2017 // 0 comment


Begravelse er en påske - Begravelse - Gudstjeneste & kirkelige handlinger - Bøger\nEksistensen, 2016, Hæftet, 144 sider\nBegravelsen er en gudstjeneste. Og begravelsen er en påske. Det er forfatterens udgangspunkt, når hun gennemtænker hvordan præster kan optimere deres arbejde med folkekirkens største succes: begravelsen.\nKirken er god til at favne det sårbare menneske, når det kommer med sit tab. Kirken er god til at etablere det rum, der er brug for, når de døde skal smukt og opbyggeligt herfra. Med mere end 50 begravelser om året har forfatteren samlet en god erfaring med begravelseshandlingen, som hun her deler af.\nHvordan kan den trøst og forkyndelse, Kirken bringer, udbygges yderligere. Bogen indeholder fortællinger om afsked, begravelses- og ritualhistorie, begravelsesliturgier, overvejelser over salmernes og musikkens rolle, samt taler til inspiration.\nDet er altid dejligt når en kollega gennemtænker en problemstilling og deler ud af sine indsigter… Jeg vil have Begravelsen er en påske med mig ved de næste mange begravelser.\nLasse Rødsgaard Lauesen, Fyens Stift\nISBN: 978 87 7457 788 1, 1 udgave, 1 oplag, Hæftet, Eksistensen, 2016\nBegravelsen er en gudstjeneste. Og begravelsen er en påske. Det er forfatterens udgangspunkt, når hun gennemtænker hvordan…


En HD-uddannelse er for dig, der vil kombinere arbejde og uddannelse. Med uddannelsen får du styrket din viden indenfor forretningsforståelse, og du får værktøjer, der kan hjælpe dig i mange forskellige typer af problemstillinger på dit arbejde. Men hvilken HD skal du vælge?\nPå HD udbyder vi to typer uddannelser. En HD1 og en HD2. På HD1 får du en solid forretningsforståelse og en business-værktøjskasse, der gør, at du kan forstå og agere i den verden, som virksomheder navigerer i. Uanset hvilket arbejde, du ender med at få, vil du kunne bruge denne værktøjskasse. På HD2 har du mulighed for at specialisere dig et specifikt fagområde som f.eks. Marketing, Ledelse, Økonomi eller International Business.\nLæs meget mere om HD-uddannelsen her\nVælg den HD-uddannelse der passer til dig\nNår du skal vælge din specialisering på HD2 er det vigtigt, at du har sat dig godt ind i, hvilke du kan vælge, og hvilken specialisering, der klæder dig bedst på, til at håndtere dit arbejde. Det er også en god idé at undersøge, hvilke kompetencer du får på den specifikke specialisering. CBS har lavet en HD-brochure, hvor du kan læse meget mere om både HD1 og HD2, og hvem du skal kontakte, hvis du har spørgsmål. Klik her for HD-brochuren.\nEn HD-uddannelse betales typisk af din arbejdsgiver. Det er meget brugt, at virksomheder tilbyder en HD-uddannelse som en del af medarbejderens kompetenceudvikling. Vi ser ofte at f.eks. gymnasiestuderende går til fuldtid på deres studiejob og tager deres uddannelse derigennem. Andre får uddannelsen betalt som en efteruddannelse. En HD-uddannelse er ikke en dyr uddannelse sammenlignet de tilbud, der ellers findes på markedet.\nSådan overtaler du din chef til at betale for din uddannelse\n1. Italesæt at du gerne vil udvikle dig for at blive endnu bedre til dit arbejde\nDet kan være grænseoverskridende at spørge din chef om, om du må tage en uddannelse på virksomhedens regning. Det er dog kun lige indtil, at du har prøvet det første gang. De fleste virksomheder har budgetteret med udvikling af deres medarbejdere. Fortæl din chef, at du gerne vil udvikle dig, så du kan blive endnu bedre til dit arbejde, tilføre virksomheden nye kompetencer eller håndtere flere/andre arbejdsopgaver.\n2. Hvordan gavner uddannelsen dig og din virksomhed?\nFortæl hvilken uddannelse du er mest interesseret i, og forklar hvordan uddannelsen løfter dine kompetencer og hvad det betyder for din virksomhed. I HD-brochuren fra CBS finder du netop disse argumenter under hver uddannelse, så du har et udgangspunkt for din forhandling.\nDine argumenter bliver ofte langt mere effektive, hvis du kan støtte op omkring dem med præcise fakta og data. Hvor mange timer om ugen skal du bruge på undervisning og læsning, i hvilke perioder er der eksamen, hvad koster uddannelsen osv.\nSe alle HD-uddannelser på CBS her


Bankkonto i SEK - e-conomic forum\nJeg begynder at få nogle kunder i Sverige. Så er det jo god stil med en svensk faktura og bankgiro.\nDvs, at jeg nu har en bankkonto i Sverige i SEK.\nSå vidt jeg kan se, så har Economic ikke mulighed for at køre dette for mig (ret mig, hvis jeg tager fejl)?\nMin plan, som jeg lige vil afstemme med jer er følgende:\n1. Lave en bankkonto i Economic, som hedder noget med SEK til min svensker konto (den kalder vi SEK Economic).\n2. Postere alle indbetalinger, som kommer ind i min svenske konto på denne. I min Svenske netbank vil der så stå et beløb i SEK, men min SEK Economic konto vil der så stå et beløb i DKK, som svarer til mit Svenske beløb ud fra economic's kurs.\n3. På en given dato tager jeg så beløbet fra min svenske konto og overfører til min danske konto. Forskellen mellem det beløb, som så går ind i min danske bank omregnet til DKK og det beløb, som står på min SEK Economic bankkonto vil jo så være kursdifferencen. Den kan jeg så postere ind på tab eller gevinst på valuta.\nLyder det korrekt - evt andre modeller.\nspurgt 25 Feb, 2013 i Spørgsmål » Andet af daekke (490 points)\nDu kan godt have en svensk bankkonto i e-conomic og som du skriver skal du huske hver gang du postere på denne bank at det er i svenske. Så kan du når du søger på posteringer i denne konto vælge at få dem vist i svenske og på den måde afstemme med din svenske bankkonto.\nE-conomic vil dog stadig omregne det du postere i svenske til danskek kroner da dette er er grundvalutaen i systemet.\nDet er korrekt forstået at hvis du laver en faktura i svenske vil den på den given dato vil skrive en kurs på. Når du så modtager en indbetaling fra din svenske kunde skriver du så det svenske beløb ind og herefter vil systemet slev lave denne kurs difference du også nævnte :)\nHåber dette hjælper dig videre og hvis det indleder til flere spørgsmål så fang mig endelig igen :)\nbesvaret 25 Feb, 2013 Spørgsmål af ☺Peter Friis (24.2k points)


FURminator er udviklet af den professionelle hundetrimmer, Angie Porter. FURminator er udviklet specielt til at du effektivt, komfortabelt og sikkert kan fjerne dit kæledyrs løse hår i underpelsen. Faktisk, kan du med en FURminator reducere din hund eller kats fældning med op til 90%!\nKøb FURminator i dag!\nFælder dit kæledyr meget? Kom de løse hår til livs og slip for den daglige støvsugning, ved at kæmme dit kæledyrs pels med FURminator! Den hjælper dig med at holde din hunds eller kats pels glat og flot, da de naturlige olier fra hud og pels fordeles samtidig med at den fjerner de døde, løse hår.\nHvilke pelstyper kan bruge FURminator?\nFURminator modellerne virker effektivt til korthåret, ruhåret og mellem-langhåret racer. Forskellen på modellerne er længden på bladet, som fjerner de løse hår.\nVær dog opmærksom på, at FURminator ikke vil være optimal at bruge meget langhåret racer som fx shih tzu, yorkshire terrier og lignende. Har du i stedet en hund med mellem-lang pels som eksempelvis golden retriever eller lignende, kan du vælge modellen "langhåret", da denne model passer til mellem-langhåret hunderacer.\nUdover at kigge på dit kæledyrs pelstype, bør du også vælge en FURminator efter størrelsen på dit dyr, da de er designet efter vægten på henholdsvis hund og kat for at gøre anvendelsen så let som mulig.\nHar du både hund og kat i ca. samme vægtklasse kan en FURminator til hund også anvendes til kat.\nFind den rette FURminator til kat\nSmall: Under 4,5 kg\nMedium/large: Over 4,5 kg\nFind den rigtige FURminator til hund\nX-small: Under 4,5 kg\nSmall: 4,5-9 kg\nMedium: 9-23 kg\nLarge: 23-41 kg


Bagværk J - www.pedertoftandersen.dk\n250 g mel (knap 4 dl)\nHviletid, dej: 6-7 timer, men gerne natten over\n1. Sigt mel og hjortetaksalt sammen. Hak smørret i med en kniv og smuldr det derpå med fingerspidserne, til det har konsistens som reven ost. Kom sukkeret i og saml dejen med det let sammenpiskede æg.\n2. Rul dejen til to pølser på ca. 4 cm i diameter og læg dem indpakket i folie i køleskabet, til dejen er helt fast, gerne natten over.\n3. Bland kanel og sukker. Skold, smut og snit mandlerne groft.\n5. Smør bagepladerne let\n6. Skær dejrullerne i tynde skiver med en skarp kniv og læg kagerne på bagepladerne. Pensl let med sammenpisket æg, fordel lidt kanelsukker på hver kage og drys med de snittede mandler.\n7. Bag kagerne på ovnens midterste rille i ca. 5 minutter, til de er smukt lysebrune. Lad dem svale utildækket på bagerist.\nDejen kan også udrulles tyndt på et melet bord og udstikkes til runde kager med form eller glas. Hvilet i køleskab kan så forkortes til I time.\nKagerne opbevares bedst i en uforet dåse med tætsluttende låg. De må ikke lægges i dåsen, før de er helt kolde, så bliver de bløde. Dejen kan fryses.\n150 g mørkt farm\nevt. frugtfarve eller kakao\nKrymmel, sukkerkugler, kandiserede blomster\nMængde: ca. 25 stk.\n1. Smelt honning, farin og margarine ved svag varme. Rør, til sukkeret er smeltet, og lad blandingen svale lunken.\n2. Pisk æggene let sammen og rør dem i blandingen sammen med citronskallen. Tag lidt mel fra til udrulning og bland resten af melet med nelliker og hjortetaksalt.\n3. Rør melet i og ælt dejen godt sammen. Lad den hvile koldt mindst i time.\n4. Sæt ovnen på 200°. Rul dejen ud på et melet bord til ca. 1 cm's tykkelse og udstik forskellige figurer med udstiksforme.\n5. Læg kagefigurerne på smurte plader eller på plader beklædt med bagepapir og bag dem på næstøverste rille i 8-10 minutter. Lav et hul til bånd med en tynd strikkepind i hver kage, mens de endnu er varme. Lad kagerne svale på bagerist.\n6. Rør den sigtede flormelis med sammenpisket æggehvide. Rør, til blandingen er blank og tyk og holder formen. Farv eventuelt med kakao eller frugtfarve.\n7. Lav små kræmmerhuse af pergamentpapir og fyld dem med glasur. Sprøjt glasuren på i de ønskede mønstre og pynt med krymmel, sukkerkugler o.a., mens glasuren endnu er våd.\n8. Sæt silkebånd igennem kagefigurerne.\nKagerne (uden glasur) kan opbevares flere uger i kagedåse med folie imellem.\nEt par dråber vineddike\n130 g sukker (ca. 11/2 dl)\n60 g rosiner (Ca. 1 dl)\nSkal hvile: ca. ½ time\n1. Smelt smørret og bland det med det kolde vand. Tilsæt sammenpisket æg og eddike. Bland mel og salt i et dej fad, lav en fordybning i midten og hæld æggeblandingen heri.\n2. Rør dejen sammen. Ælt den smidig på et letmelet bord i 10 minutter.\nÆlt, til dejen er elastisk. Form den til en kugle og lad den hvile under en stor omvendt skål i ½ time. Sæt ovnen på 225°.\n3. Rør kvarken til en jævn masse med æggeblommer, sukker, reven citronskal og rosiner. Hak valnødderne og rør også dem i.\n4. Rul dejen ud på et melet bord. Den skal rulles papirtynd og måle ca. 55 x 35 cm. Pensl overfladen med ca. 20 g smeltet smør og drys halvdelen af raspen oven på.\n5. Fordel fyldet på dejen, så ca. 1 cm er fri hele vej en rundt. Rul dejen på den lange led til en roulade, fold enderne ind under den og læg den forsigtigt, og med sammenføjningen nedad, på en smurt, meldrysset bageplade eller på en plade beklædt med bagepapir.\n6. Pensl kagen med resten af det smeltede smør, drys med den resterende rasp og bag den midt i ovnen i ca. ½ time, til den er gylden og sprød.\n7. Server kagen varm, lun eller kold drysset med sigtet flormelis.\nStrudel stammer fra det Østrig/ungarske køkken og laves med mange varianter af fyld, fx: æbler og rosiner,\nsyltede kirsebær med hakkede mandler eller abrikosmos.\n500 g mel (ca. 10 dl)\n1 tsk. vanillesukker evt. 1/2 tsk. kanel\nReven skal af 1 ubehandlet citron\n75 g mandler (11/2 dl)\nevt. kanelsukker af ½ tsk. kanel og 2 tsk. sukker\nBagetid: 40-45 minutter\n1. Lun mælken let og rør gæren ud heri.\n2. Anbring melet i dej fadet, hak smørret ud heri, lav en fordybning i midten og kom gærmælken i.\n3. Pisk ægget sammen og kom det i fadet. Tilsæt sukker, salt, vanillesukker og evt. kanel (allehånde).\n4. Bland dejen i skålen med en stor grydeske og tag den ud på et melet bord, når den er samlet.\n5. Ælt dejen blank og smidig og stil den til hævning tildækket og lunt, til den har fordoblet sit omfang, Ca. 45 minutter.\n6. Skold og smut mandlerne. Snit dem i splitter.\n7. Ælt dejen sammen med citronskal, korender, rosiner, hakket pomeransskal og mandelsplitter. Tag 1 spsk. mandelsplitter fra til drys.\n8. Stil atter dejen til hævning tildækket og lunt i 45 minutter.\n9. Form dejen til en kugle og rul denne aflang. Rul nu den aflange dej fra midten på den længste led, så Ca. halvdelen bliver rullet tyndere ud. Det er lettest at rulle væk fra sig selv. Fold den tyndere dej »flap« ind over den urørte del, og sørg for, at det lukker godt.\n10. Anbring kagen på en smurt, letmelet bageplade og lad den hæve lunt og tildækket i yderligere 30 minutter. Sæt imens ovnen på 200gr.\n11. Bag på nederste rille i ca. 45 minutter, til kagen har en god kulør og lyder hul ved bank.\n12. Tag kagen ud af ovnen og pensl den straks med smeltet smør. Drys med mandelsplitter og evt, kanel-sukker og lad stollen blive helt kold, før den drysses med sigtet flormelis.\nSukat kan delvis erstatte pomeransskal og/eller rosiner!\nKorender. Cocktailbær ses også. Julestolle holder sig fint omvundet med folie eller plastic. Smagen bliver faktisk bedre og bedre.\nJulestolle kan spises helt som den er, eller den kan (specielt når den er blevet lidt tør) skæres i skiver og spises med smør. Skiverne kan også lægges sammen med smør creme af smør og flormelis, evt, krydret med lidt reven citronskal.\nDejen kan tilsættes et par spsk. rom, det skal i så fald ske under pkt. 3.\nLaver man kage til frysning tilrådes det at forøge krydderimængden med Ca. ½.\n500 g mel (81/2 dl)\n3/4 l olie eller 375 g raffinol\nKogetid: 3-4 minutter pr, hold à 2-3 stk.\n1. Rør smør og sukker hvidt. Rør æggene i ét ad gangen. Tilsæt den revne citronskal.\n2. Bland mel, salt og bagepulver. Rør de tørre dele i dejen skiftevis med fløden. Ælt dejen blød og smidig. Den skal netop slippe fingre og bord. Lad dejen hvile køligt et kvarters tid.\n3. Rul dejen ud til en ½ cm tyk plade på et melet bord. Udstik runde kager, fx med et glas, diameteren skal være ca. 6 cm. Lav et hul midt i hver dejskive.\n4. Varm fedtstoffet op til 180°. En franskbrødsterning på 1 cm skal blive gylden på i minut. Kog 2-3 kager ad gangen i 3-4 minutter og vend dem, når de er gyldenbrune på undersiden.\n5. Tag kagerne op med en hulske og lad dem dryppe af på fedtsugende papir.\n6. Vend de varme kager i sukker og server dem varme eller lune.\n7. Vend de varme kager i sukker og server dem varme eller lune.\nKog ikke for mange ad gangen, så daler temperaturen og kagerne suger fedtstof og bliver klæge.\nSi evt, fedtstoffet og brug det igen.\nGå ind på links: madopskrifter, hvordan man laver.1. Der er der billede fortegnelse over opskriften\n70 g mel (godt 1 dl)\n45 g kogechokolade\nAfkøling, sukkerlage: 20-30 minutter\n1. Lav en firkantet form af bagepapir, 20 x 40 cm. Hold hjørnerne sammen med clips. Pensl den med smeltet smør og drys med sukker. Sæt formen på en bageplade.\n2. Sæt ovnen på l70°. Skold, smut og hak mandlerne fint. Blend eller brug en kværn.\n3. Pisk æg og sukker godt sammen. Vend forsigtigt de hakkede mandler og melet i.\n4. Hæld dejen i papirformen og bag den ca. 15 minutter midt i ovnen.\n5. Læg et stort stykke pergamentpapir på bordet og drys det med sukker. Vend bunden ud på papiret og lad den blive kold.\n6. Kom sukker og vand i en tykbundet gryde. Bring langsomt sukkerlagen i kog og lad den koge et par minutter. Sukkeret skal være helt opløst. Rør jævnligt i den. Tag gryden fra varmen og afkøl den i koldt vand. Rør kirschen i lagen, når den er helt kold.\n7. Kom sukker, glukose og vand i en tykbundet gryde og bring det langsomt i kog. Lad massen koge 10-15 minutter. Rør jævnligt i den. Prøv, om den har kogt længe nok, ved at dyppe en ske med lidt sukkerlage i koldt vand. Kan massen formes til en kugle, har den kogt længe nok. Er den for flydende, må den koge længere.\n8. Pisk æggeblommerne godt sammen og pisk den varme sukkerlage i æggeblommerne i en tynd stråle. Pisk godt hele tiden.\n9. Rør smørret blødt og rør det i ægge/sukkerblandingen, lidt ad gangen.\n10. Smelt chokoladen i godt håndvarmt vandbad. Tag lidt creme fra til pynt, og rør den smeltede chokolade i den resterende creme.\n11. Stænk den kolde sukkerlage over kagebunden.\n12. Fordel et tyndt lag chokoladecreme over kagebunden og rul den sammen herom fra den korte side, som en tyk roulade. Sørg for, at kagen ligger på sammenføjningen.\n13. Fordel resten af chokoladecremen over kagen, så den er helt dækket og dæk enderne med den hvide smørcreme. Træk en gaffel let gennem chokoladecremen, så den bliver rillet, kagen skal ligne en træstamme. Lad den stå svalt mindst i time.\nGlukose kan købes på apoteket.\nKagen kan evt. »limes« fast på en bagt mørdejsbund og dekoreres med små svampe lavet af marengsmasse eller blade af marcipan.\nBûche betyder brændestykke, derfor traditionen med skovens tilbehør.\n3/4 dl sukker (65 g)\n25 g hakket sukat\nAfkøling: ca. 11/4 time\n2. Pisk ægget sammen og rør halvdelen af det i gærblandingen sammen med sukker og kardemomme. Ælt melet i. Dæk dejen med et fugtigt klæde og stil den køligt ca. 15 minutter.\n3. Læg dejen, der skal være lind, på et meldrysset bord. Drys med mel og rul den forsigtigt til en firkant på 30 x 30 cm.\n4. Skær smørret i tynde skiver og fordel dem over halv delen af dejen. Fold den anden dejhalvdel over.\n5. Rul dejen ud med let hånd og fold den sammen i 3 lag. Først på den ene led, så på den anden. Stil igen dejen køligt Ca. 15 minutter.\n6. Gentag udrulning og foldning 2-3 gange og læg dejen køligt ca. 15 minutter mellem hver gang.\n7. Rul dejen til en aflang firkant Ca. 15 x 70 cm.\n8. Fordel rosiner og hakket sukat over dejen. Rul dejen sammen på den lange led og form den derefter rund som en snegl.\n9. Læg dejen på en smurt meldrysset plade eller på en bageplade beklædt med bagepapir og lad den hæve tildækket ca. 30 minutter. Sæt ovnen på 2000.\n10. Pensl med det resterende æg.\n11. Bag julekagen i ovnen ca. 30 minutter, til den er gylden og sprød at se på. Lad den afkøle utildækket på en bagerist.\nSmå marcipanstykker kan tilsættes fyldet. Julekagen kan også drysses med hakkede mandler, når den er penslet.\n550 g mel (Ca. 9 dl)\n100 g rosiner (Ca. 11/2 dl)\n1. Bland mel, sukker og salt. Hak smørret i og smuldr, til det er grynet.\n2. Tilsæt rosiner og reven citronskal.\n3. Lun mælken håndvarm og rør gæren ud heri.\n4. Hæld gærblandingen i melet, tilsæt ægget og ælt dejen godt sammen.\n5. Læg et fugtigt klæde over dejen og stil den til hævning et lunt sted Ca. i time.\n6. Ælt dejen kort igennem. Del den i 9 lige store stykker og rul dem til 40-45 cm lange pølser.\n7. Flet fire af pølserne sammen til en fletning. Flet løst, så dejen får plads til hæve. Bøj enderne ind og sæt dejfletningen på en smurt, meldrysset bageplade eller på en bageplade beklædt med bagepapir.\n8. Flet de tre næste pølser sammen til en løs fletning, bøj enderne ind og læg den oven på den første fletning.\n9. Sno de sidste to pølser, bøj enderne ind og læg dem Øverst på brødet.\n10. Dæk brødet med et fugtigt klæde og lad brødet efterhæve 30 minutter.\n12. Pensl forsigtigt brødet med sammenpisket æg. Bag det ca. 30 minutter i ovnen ved 200°, til det er gyldent.\n13. Lad det afkøle utildækket på en bagerist.\nI den sønderjyske udgave af Striezel erstattes halvdelen af rosinerne med hakkede mandler og hakket sukat. Lige før serveringen pudres det med et tykt lag formelis. Ofte kommes et par spiseskefulde orangemarmelade i dejen, så holder brødet sig også længere frisk.\nLaves af samme dej som Strits. Formes til et almindeligt brød eller trilles til boller eller andet småbrød, der pensles med æg og bages på midterrille i 20 minutter.\n1. Hak smørret i melet og smuldr det grynet.\n2. Tilsæt sukker, rosiner, hakket sukat, kardemomme og salt.\n6. Ælt dejen kort igennem. Form den til 12 boller, og sæt dem på en smurt, meldrysset bageplade eller på en bageplade beklædt med bagepapir.\n7. Læg et fugtigt klæde over bollerne og lad dem efterhæve 30 minutter.\n8. Sæt imens ovnen på 225°.\n9. Pensl bollerne forsigtigt med sammenpisket æg. Bag dem Ca. 20 minutter i ovnen ved 225°.\n10. Lad dem afkøle på en bagerist. de penslede boller med mandelsnitter.\nErstat rosiner og sukat med små klumper marcipan, der røres i dejen til sidst. Drys de penslede boller med mandelsnitter.\n200 g ren bitter chokolade\n200 g jordnøddesmør\n60 g usaltede jordnødder (1 dl)\n1. Bræk chokoladen i mindre stykker og smelt dem over håndvarmt vandbad (en lille skål oven i en større (gryde) med varmt vand).\n2. Rør jordnøddesmør og flormelis godt sammen. Tilsæt den smeltede chokolade og kakao.\n3. Hak jordnødderne groft og kom dem i massen. Beklæd en lille form med bage papir og fordel nougaten heri.\n4. Skær nougaten i mindre stykker, inden den stivner helt.\nHasselnødde-, valnøddekerner eller mandler kan erstatte jordnødderne. Hvis nougaten skal gemmes nogle dage, bør hvert enkelt stykke pakkes ind i folie el. lign.\n75 g usaltede jordnødder (1/4 dl)\n1. Sæt ovnen på 175°. Smelt smørret i en gryde og lad det svale. Det skal forblive flydende.\n2. Pisk æg og sukker luftigt. Riv skallen af appelsinen og rør den i de piskede æg.\n3. Sigt mel og bagepulver sammen og rør det i æggemassen. Rør det svalede smør i dejen.\n4. Smør en springform. Hæld dejen i. Bag den 30 minutter ved jævn varme, 175°, den skal kun bage halvt færdig, men overfladen skal være fast.\n5. Hak jordnøddekernerne groft. Rør smør og sukker godt sammen.\nPres appelsinen og rør appelsinsaft, jordnødder og mel i smørblandingen.\n6. Fordel fyldet over den halvbagte kage i formen. Bag kagen yderligere Ca. 25 minutter ved samme temperatur. Så er fyldet fast og kagen gennembagt.\n7. Lad kagen svale lidt, før den tages ud af formen.\nHasselnødder, valnødder eller mandler kan erstatte jordnødderne.\nBag kagen i en lille bradepande og skær den i snitter på x 6cm.\n30 g jordnøddesmør (2 spsk.)\n30 g usaltede jordnødder (1/2 dl)\n40 g hirseflager (knap 1 dl)\n½ spsk. lyst farm\n400 g hvedemel (Ca. 61/2 dl)\nAfkøles: ca. 10 minutter\nHævetid: ca. 13/4 time\n1. Bring vandet i kog i en lille gryde og pisk jordnøddesmørret i. Tag gryden fra varmen og hæld indholdet i en skål.\n2. Hak jordnøddekernerne ret fint.\n3. Rør jordnøddekernerne, hirseflager, salt og farin i nøddeblandingen.\nLad det afkøle ca. 10 minutter, til det er håndvarmt.\n5. Læg dejen tilbage i skålen og stil den til hævning lunt og tildækket ca. 40 minutter, til den har fordoblet sit omfang.\n6. Ælt atter dejen igennem og form den til et brød. Læg brødet på en letsmurt bageplade eller på en plade beklædt med bagepapir. Lad brødet efterhæve tildækket 1 time. Sæt ovnen på 180°.\n7. Bag brødet 30-40 minutter, til det har en god farve og lyder hult, når man banker på det i bunden.\n8. Lad brødet svale utildækket på en bagerist.\nPynt evt, med halve jordnøddekerner stukket ned i brødet, når det er efterhævet.\nca. 4 spsk. ribsgelé\nTærteform, helst med løs bund: ca. 24 cm\n1. Kom melet i en skål. Hak og smuldr det kolde smør i, til det ligner reven ost.\nTilsæt sukker, appelsinskal og æg og ælt dejen hurtigt sammen. Pak den ind, fx i alufolie, og stil den koldt 1 time.\n2. Sæt ovnen på 200gr. Smør tærteformen.\n3. Rul dejen ud og beklæd en tærteform med den. Tryk dejen godt til langs kanten og prik den med en gaffel.\n4. Sæt tærtebunden på ovnens midterrille og bag den gylden, 15-20 minutter. Lad bunden blive kold i formen.\n5. Skyl jordbærrene kort og befri dem for haser.\n6. Læg bunden på et rundt fad og fordel jordbærrene over. Lun ribsgeleen flydende og fordel den over bærrene, når den er ved at tykne. Lad tærten stå, til geleen er stivnet.\nServer jordbærtærten med flødeskum, Crème Chantilly eller creme fraiche. Man kan også dække bunden med en creme, fx Crème anglaise, før jordbærrene lægges i, så kan man undlade glaseringen.\nTærten kan laves med andre bær.\n120 g sukker (ca. 1½ dl)\n120 g mel (ca. 2 dl)\nsmør og sukker til form\n1. Indstil ovnen på 180gr.\n2. Skyl jordbærrene kort og befri dem for haser. Mos bærrene let og bland dem med sukkeret.\n3. Pisk æggene lyse og lette med sukkeret, bedst med el-pisker.\n4. Bland mel og kartoffelmel og sigt det i dejen, mens der vendes med let hånd.\n5. Smelt smørret, lad det svale og rør det i dejen.\n6. Lav en 30 x 20 cm stor form af bagepapir, pergamentpapir eller alufolie, et par cm høj. Hold den eventuelt sammen i hjørnerne med clips.\n7. Smelt lidt smør til formen og pensl den hermed. Drys sukker i, så den er helt dækket.\n8. Fordel dejen i formen og sæt den på ovnens midterrille. Bag den ca. 15 minutter, til den er let og gylden.\n9. Drys imens et stort stykke pergamentpapir med sukker. Tag bunden ud af ovnen, når den er færdig, og vend den over på papiret. Træk formen af.\n10. Fordel jordbærmosen over rouladen, men sørg for, at mosen ikke går helt ud til kanten, og at kun 3/4 af bunden dækkes på den længste led. Rul straks rouladen nænsomt, men fast sammen om fyldet fra den »fyldte« side. Lad eventuelt papiret blive omkring, til rouladen er kold, så holder den bedre faconen.\nByd evt. vanille tilsmagt flødeskum til rouladen, se Crème Chantilly.\nAndre bær kan bruges, fx hindbær, brombær og solbær.\nFriske bær er bedst. Bruges der frosne, må noget af væden holdes tilbage, da rouladen ellers hurtigt bliver for våd.\nMeget søde jordbær kræver (næsten) intet sukker. Syltetøj eller marmelade kan erstatte de friske bær uden for sæsonen.\nRoulade med friske eller frosne/optøede bær bør ikke vente sammenrullet længere end et par timer.\nl8O g mel (ca. 3dl)\n1. Skyl jordbærrene kort og befri dem for haser. Mos dem med sukkeret og lad dem trække ½ time.\n2. Sæt ovnen på 210°.\n3. Sigt mel, sukker og bagepulver sammen. Hak og smuldr det kolde smør i, til det ligner reven ost. Saml dejen hurtigt med mælken.\n4. Smør springformen. Rul dejen ud med en kagerulle og fordel halvdelen af den i formen, så den dækker bun den. Skær smørret i tynde skiver, fordel det halve herover. Læg resten af dejen oven på og slut af med skiver af det resterende smør.\n5. Bag kagen på ovnens midterrille 15-20 minutter, til den er lysebrun.\n6. Vrid kanten af springformen. Skil kagen ad med en paletkniv. Smørskiverne i midten gør det nemt at løfte det øverste lag af.\n7. Kom halvdelen af jordbærmosen over bunden i formen, læg den anden bund over og slut med den resterende jordbærmos.\n8. Pisk fløden stiv og server den til eller på den lune kage.\nEn shortcake er en gammel amerikansk kage/dessert. I stedet for én stor kage kan bages flere små: Rul dejen ud, kom smørskiver på halvdelen og fold dejen ind over. Dæk med smørskiver og stik kagerne ud med en form eller et glas. Bag dem med lidt afstand på en smurt bageplade, eller en plade beklædt med bagepapir, Ca. 15 minutter.


Baslinje - Hele Danmark - Uddannelser - StudenterGuiden.dk\nPå baslinjen vil du få solo-undervisning på bas, basworkshop og spille bas på et sammenspilshold. Derudover er der en lang række fag, nogle fælles for alle, andre er valgfag. Udenfor undervisningstiden er alle vores faciliteter åbne, så der fx kan øves, spilles i fritidsbands eller laves studieindspilninger.\nDu vil komme til at arbejde med forskellige teknikker så som venstre/høje håndsteknik, hvordan du får en god klang/lyd og skala teknik så du kan finde rundt på bassen. Groove er selvfølgelig en vigtig del, og da solospil/improvisation og akkorder er blevet en del af det at spille bas, skal du også arbejde med det.\nDer ligger et modul med en basworkshop i alle almindelige skemauger. Her er alle bassister samlet i en workshop hvor tekniske og musikalske problemer af enhver art kan tages under behandling. Ud over generelle tekniske værktøjer giver faget også et fint udbytte på det sociale plan, idet du får en god mulighed for at lære dine "instrument-kolleger" bedre at kende, dvs. I får en god forståelse for at hjælpe og inspirere hinanden. Faget ændrer karakter flere gange i løbet af semesteret og byder også på store workshops i salen for alle instrumentlinjerne.\nPå bassen arbejder vi med teknik (fingersætning, håndstilling, klang m.m.), groove/time, akkorder og improvisation/teori, og vi vil arbejde med de meget forskellige roller der er i musikken for bassisten. Der arbejdes med noder og becifring, men også dét at lære musik "på øret". At lytte numre eller soloer af og bruge idéerne i en anden sammenhæng eller i egne numre, er en fantastisk metode til at lære at forstå instrumentets muligheder. Det er meget inspirerende og nok det vigtigste værktøj af alle.\nSoloundervisningen tager naturligvis udgangspunkt i dit niveau. Desuden er det også vigtigt at tilrettelægge undervisningen i forhold til dine aktiviteter i øvrigt på sammenspilsholdet og i fritidsbands på højskolen. Hensigten er at give dig de bedste muligheder for at afprøve metoder og idéer fra soloundervisningen i en aktuel sammenspilssituation. At få inspiration og "blod på tanden" til at gå videre med musikken.\nSammenspilsundervisningen er et af omdrejningspunkterne på skolen og derfor en vigtig del for bassisterne. Det er her man kan samle og bruge mange af de færdigheder man har, og som man får fra de andre fag (fx. soloundervisning, teori, improvisation, tekst og musik mv.). Undervisningen spænder vidt fra indøvelse af numre og afprøvning af arrangementer over workshops og performance til studieindspilninger og planlægning og gennemførelse af turné med livekoncerter.\nDu får således prøvet alle de facetter af, som hører til at arbejde med et professionelt band. Se her en generel beskrivelse af sammenspilsundervisningen.\nSom Bassist kan du bla. møde Mesa Boogie bass 400+ , SWR 350 X, Hartke 3500, Ampeg og Eden's nye Nemesis serie mm.


Fra vild svampe boghvede risotto til krydret thailandsk jordnøddesuppe: otte af dagens bedste veganske opskrifter! – Krokeon6\nFra vild svampe boghvede risotto til krydret thailandsk jordnøddesuppe: otte af dagens bedste veganske opskrifter!\nFærdig, klar, opskrifter! Her er vores nyudgivne friske opskrifter på ét bekvemt sted! Dette er dagens bedste veganske opskrifter og er nu en del af de tusindvis af opskrifter på vores side. Food Monster app! Vores nyeste opskrifter inkluderer forårsløgpandekager og risotto, så hvis du leder efter noget nyt og lækkert, er disse opskrifter vejen at gå!\nVi anbefaler også stærkt at downloade Food Monster app – Med over 15.000 lækre opskrifter er dette den største magre, veganske, plantebaserede og allergivenlige opskriftsressource til at hjælpe dig med at blive sund! Og glem ikke at tjekke vores arkiv af populære trends!\n1. Grønne løgpandekager\nKilde: Grønne løgpandekager\nVietnamesiske, kinesiske, koreanske og japanske kulturer har alle deres egne versioner af denne velsmagende pandekage, ofte lavet med hele hvidløgsløg. Disse grønne løgpandekager fra Linda Lee er ikke det løg, der almindeligvis bruges som pynt. Grønne løg bruges som grøntsag i det asiatiske køkken og har, som navnet antyder, en subtil hvidløgssmag. Hvis du elsker duften af løg og hvidløg, der flyder gennem dit køkken, mens du laver mad (er der noget mere lokkende?), fortjener disse rustikke pandekager en plads på din frokostmenu.\n2. Boghvede risotto med skovsvampe\nKilde: Boghvede risotto med vilde svampe\nDenne efterårsrisotto af vilde svampe byder på proteinrige vilde ris og boghvede sammen med årstidens rodfrugter og græskar. Denne Boghvede Risotto med Vilde Svampe af Zuzana Faikusova og Nikki Lefler kræver et par forskellige trin, men resultatet er et velsmagende og tilfredsstillende måltid i en skål, der vil nære din krop og sjæl!\n3. Rainbow Spring rispapir ruller med peanut sauce\nKilde: Rainbow Spring Rice Paper Rolls with Peanut Sauce\nDu kan fylde dine boller med alt, hvad du vil, men for disse Rainbow Spring Rice Paper Rolls with Peanut Sauce fra Lisa Dawn Angerame, handler det om at få alle regnbuens farver i én bid. Vi har rød peberfrugt, orange gulerødder, gul peberfrugt, grønne avocadoer og lilla kål.\n4. Brændt rød peberfrugt og sesamsoba\nKilde: Brændt rød peberfrugt, sesam, soba\nI denne Roasted Red Bell Pepper Sesame Soba af Stephanie McKinney serveres soba-nudler i en velsmagende hjemmelavet svampebouillon, der er toppet med en ristet rød pebersauce og derefter serveret med en række grøntsager og friske krydderurter. Denne nudelret har en fantastisk smag – den er lidt krydret, lidt krydret, med en smule umami. Server denne suppe varm på en kold vinterdag for at bekæmpe en forkølelse.\n5. Salt Chokolade Peanut Butter Ice Cream\nKilde: Peanut Butter Salted Chocolate Ice Cream\nIs med saltet chokolade og peanutbutter. Denne saltede chokolade-peanutbutter-is af Caroline Doucet er en rig, cremet vegansk is lavet med kokosmælk, kakaopulver, dadler, saltet jordnøddesmør og vanilje. Kun 5 ingredienser og et minimum af arbejde. Denne is er meget rig, så bare lidt er nok!\n6. Krydret thailandsk jordnøddesuppe\nKilde: Thai Spicy Peanut Soup\nDenne krydrede thailandske jordnøddesuppe fra Julie Zimmer med shiitakesvampe, gulerødder og silkeblød tofu er så lækker, smagfuld og cremet. En skål nudler er et komplet måltid, rig på plantebaseret protein, vitaminer og antioxidanter. Citrongræs, rød karrypasta, urter, krydderier, kokosmælk, limesaft og -skal giver suppen en ægte thailandsk smag.\n7. Chokolade Havregryn No-Bake barer\nHer er en lækker no-bake chokolade havregryn bar opskrift. Disse no-bage chokolade havregryn barer fra Hannah Sanderani er søde, havregryn og nøddeagtig med en glat peanut butter chokoladefyld. Denne opskrift er vegansk og glutenfri. Lavet med kun 8 sunde ingredienser, denne opskrift er nem at parre til en luftig, sød godbid, der er ret sund.\nKilde: Kålstilk Pesto\nHvor mange grønkålsopskrifter har du set, hvor instruktionerne fortæller dig, at du skal beholde stilkene til “andre brug” eller endda springe dem over? Nå, venner, dette er din anden applikation. De hårde stilke og ribben, som vi ofte fjerner, er stjernen i showet her, og de er lige så friske og jordagtige som deres bladrige modstykker. Brugt rå passer de godt til den syrlige citron i denne pesto. Du er ikke begrænset til grønkålsstængler for denne grønkålsstængelpesto fra Linda Lee; prøv det med andre forsømte stængler som collard greens, blomkål eller broccoli.


V5 Odense Galop lørdag 15. juni - Fast Track\nV5-analyse af Christina Borreby\nTipperstatistik: Spillet for 2.726 kr. Vundet 0 kr. Hitrate 0/9.\nV5-5: Queen Lilly\nV5-spillet indledes med en ret så åben afdeling, hvor flere af hestene må krydses for at komme sikkert videre. Jeg forsøger med fire af dem.\nA-chancer: 1-8-4-7 B-chancer: 2-5-3-6-9\n1 Sunday Pearl har de foregående sæsoner været sejrsaktuel efter få starter, og viste i år allerede skarp form i sin debut. Blev generet senest, men samtidigt sænket ét kilo og står godt til her. Har vundet på distancen tidligere og trives både i hård og blød bane. Kan forsvare sit nuværende tal og hjulpet af Oliver Wilson i sadlen, har hun god vinderchance her, i et ellers åbent løb.\n8 Queen of Dreams gjorde god figur i sæsondebuten i Odense bag formstærke Brocco, og en lignende præstation vil række langt her. Lå bagerst i feltet senest og viste stærk form ved at runde mange til slut, men turen frem kostede kræfter. Trives på distancen og med bedre rejse er hun også en vinderchance.\n4 Lemon fandt et ekstra gear på de sidste meter, da han vandt på 1800m i Odense, efter at have ligget i ryg på den førende gennem sidste halvdel af løbet. Svarede flot op på angreb i Århus senest på 2000m. Kan han spare kræfter undervejs bør de 2300m være ok. Ser ud til at være i udvikling, men er samtidigt hævet fem kilo denne sæson. Triochance.\n7 The Other Lady pullede mange kræfter væk fra start over 2200m senest og endte alligevel på en fin andenplads. Får hun mere ro på undervejs og bedre udnyttelse af kræfterne, kan hun godt blive farlig for favoritterne. En fin outsider som må krydses på de store bonner.\n2 Vera Volkova fik udvendig rejse senest, men sluttede godt af og vil være forbedret her. 5 King Charles har kapacitet til at vinde, hvis han vil, mens 3 Tribute har gavn af tre kilos lærlingelettelse. Alle tre har outsiderchance, mens både 6 Redcoat og 9 Trinity, nu har to løb i kroppen efter lang tids pause, og kan vise sig trioaktuelle.\nEndnu et løb hvor flere stærke konkurrenter skal dyste, og her kan vente overraskelser fra flere. Igen må der krydses godt af.\nA-chancer: 4-5-2-8 B-chancer: 3-1-6-7\n4 French Warrior vil være sat frem med en veloverstået sæsondebut bag gode heste. En alsidig hest, der både har vundet på 1800m og 2400m, samt gået hækkeløb i Frankrig. Har klasse og kapacitet til at vinde her, og må være betroet af træner Bent Olsen, der kun sender denne ene hest til Odense. Bliver et forsigtigt vinderbud i et løb, hvor mange har chance.\n5 Broadway var blot slået én længde i årsdebuten, og ikke 17 som anført i programmet. Marc Stotts heste har vist flot form og Broadway vil være sat frem til denne gang. Den længere distance er kun en fordel. Vinderchance.\n2 Snatty Dancer vandt let på 2000m i Århus og har gået på længere distance i England, så de ekstra 300m bør ikke volde hoppen problemer. Ligner en hest i udvikling, der vil kunne forsvare de fem kilo højere tal. Er dog ude mod stærkere konkurrenter her, men har fordel af den lette vægt. Vil være med i afgørelsen.\n8 Brocco har imponeret med sejre i sine første starter i år, og viste et stærkt væddeløbshoved senest. Får her gavn af fire kilos lettelse med dygtig og formstærk amatørrytter, der kender hesten. Distancen er en fordel og får han mulighed for at nå afslappet til front fra startspor 8, er der chance for hattrick til træner Sandie Kjær.\n3 Manchego blev træt i debuten, men stortrives på banen i Odense og vandt foruden Fynsløbet også dette H.C Andersen løb i fjor. Distancen passer ham fint og trods hans flotte alder, har han stadig mod på jobbet. Med udblæsningen fra sæsondebuten vil han være forbedret her og må ikke overses.\n1 Gentleman Jack rides med et kilos overvægt, men det bør ikke betyde noget, når han er så langt nede i handicaptal. Har ikke rigtigt slået til i årets første to starter, hvor han ellers har været betroet som favorit. Som dobbelt Fynsløbsvinder trives han i den grad godt på banen, og selvom modstanden her er lidt hårdere, end hvad han har mødt tidligere i år, bør han kunne løbe med frem, hvis formen og lysten rammer på dagen.\n6 Medicean Melody er kommet højt op i handicap efter en flot sejr i årsdebutten. Får her gavn tre kilos lærlingelettelse og kan regnes i triosammenhæng, sammen med 7 Laszlo, der kan overraske.\nFlere heste ser ud til at have chance baseret på seneste præstationer, mens andre er på vej frem og har kapacitet til sejr. Den forsigtige spiller sparer ikke på krydserne her.\nA-chancer: 2-10-5-8 B-chancer: 7-1-4-11-9-3-6\n2 Frankthetank har i den grad en sejr i vente, efter tre toppræstationer i år. Han må aldrig udelades af plads- og triospillerne, da han altid er meget stabil og med fremme. Det er svært at vurdere, om han trives bedst i flokken, og ikke så gerne vil sætte mulen først på stregen, men med det, at han har været helt deroppe flere gange og nu får gavn af et indvendigt startspor, samt lærling, der tager tre kilo af, er det svært ikke at give ham vindertippet.\n10 Amelia Jay er endnu et godt bud på en vinder i dette opgør. Har to flotte andenpladser med sig denne sæson, og byder ind med en stærk speed til slut. Kan hun få et løb i ryg og spare på kræfterne, vil hun runde mange ind på opløbet, og vil være at finde skarpt på stregen under Sara Slot.\n5 Lima var ganske godt med i debuten og sluttede på en fin tredjeplads her i Odense for Marcos Robaldo. Kommer her ud på samme distance, men med lavere vægt, og er dermed bedre inde overfor eksempelvis Rita’s Girl. Formen må række til en fremskudt placering her, hvis løbet flasker sig.\n8 Rita’s Girl går gode løb på Fyn og vandt besejrede 2 Frankthetank i sin debut. Er nu hævet tre kilo og står i dette opgør dårligere til i forholde til ham. Har tidligere forsvaret nuværende formtal på 66 og har en god statistik med Jacob Johansen i sadlen. Kan vinde her lige så let som de øvrige favoritter.\n7 Bright Cross har en veloverstået sæsondebut bag sig og vil være sat frem med det løb i kroppen. Går gerne bedst lidt senere på sæsonen og skal her forsvare et formtal opnået ved sejr i årets sidste start fra i fjor. Har vundet fra højere tal før, men møder stærke konkurrenter her og kan være trioaktuel.\n1 Go Win Casino viste god form ved sejren i Århus under professionel jockey. Rides her af amatørrytter Stine Mikkelsen, som her gør sit livs sjette start og jagter mere rutine. Udnytter kun de to af sine fire kilos lettelse. Tog front sidst ekvipagen var til start i Odense, og det kan måske lykkes at ryste nogle af konkurrenterne med denne taktik, men svært i et felt, hvor mange har speed til slut. Lille triochance.\nSpændende at se 4 Flamingo Dancer efter et års pause og med ny træner. Har været matchet hårdt på Jægersro, og har kapacitet til en god placering her, hvis formen er der. Mindre outsiderchance til 11 Devils Dust, hvor formen er i fremgang, men startsporet taler lidt imod her. Også 9 Intensity bør være forbedret med løb i kroppen, efter en hård pace i sæsondebuten. En overraskelse kan snart vente fra 3 Miss Power, der har en god speed, som ikke udnyttes optimalt i løb. Var ikke langt bag 2000 Guineas vinderen Prince Charming, og den form kan række et stykke vej, men rides her med overvægt. Kan være sjov at have med i triospillet.\nDet er svært at finde en forhåndsfavorit i dette opgør, da der ikke er meget form at gå ud fra. Ofte er rytteren afgørende for udfaldet i disse amatørløb, og der må ses på den samlede ekvipage i chancevurderingen.\nV5-4: 1-5-6-11 B-chancer: 3-4-10-8-9-2-7\n1 Yellowstone fik et hårdt udvendigt løb senest, og går som regel godt i Odense. Trives på distancen og har her Linda Bro i sadlen, som kender ham godt. Viste god form i årsdebuten og ligner en god chance her.\n5 Minuty Prestige var betroet til sejr af sin træner senest, og formen er på vej frem. Man skal altid have respekt for dygtige Lea Olsen i disse løb, hun kender hesten og de vandt sammen sidste år, også med høj vægt. Der er heste, som har vist bedre form i løbet, men Lea skal nok finde de nødvendige gear her.\n6 Elodie kom med en flot afslutning i Ålborg og var kun slået halvanden længde til tredjeplads. Vil være gået frem med den start og kommer her ud med lav vægt. Der skal rides for det ind på opløbet, men den kortere distance bør være en fordel.\n11 Voguela søger gerne til front og det kan koste kræfter fra startspor 11. Sluttede godt af senest og havde startsporet været bedre, ville en sejr være tættere på. Står stadig med god chance i et knap så formstærkt felt.\n3 Legial er den hest i feltet der har løbet tættest op i sine hidtidige starter, men ligner en hest, der kræver en stærk rytter på de sidste meter. Flasker det sig, har hun en fin chance.\n4 Vejovis ser ud til at trives bedst med kvindelig rytter, og får her sin daglige træningspartner og ejer i bøjlerne, hvilket med garanti vil passe ham godt. Han har en stærk speed, som han vil kunne udnytte optimalt på det korte opløb. Har samtidigt gavn af fire kilos lettelse og flasker løbet sig, betror jeg ekvipagen en fremskudt placering, der måske kan række helt til sejr.\n10 Aros har vist fremgang for hver start og formen kan snart sidde i skabet. Har gået godt på distancen her på banen og kan vise sig som en outsider her.\nTo heste skiller sig ud på klassen, 2 Queen Lilly og 1 Princeton, der begge kommer direkte fra Breeders Cup. Skal det afgøres mellem de to, eller vil 7 Alizeti blande sig i striden?\nA-chancer: 2-1 B-chancer: 7-5 C-chancer: 4-8-3-6\n2 Queen Lilly viste stærk form i Breeders Trial og Breeders Cup, hvor hun var tredje begge gange bag topheste. Den form skal række til sejr her, især når træner Marc Stott bekræfter, at banen passer hende fint. Vandt Petit Prix på Århus banen fra spids i fjor, og det tilsvarende korte opløb ser ud til at være til hendes fordel. Dagens sikreste vinderbud, som må kunne stå blankt.\n1 Princeton kommer direkte fra Breeders, hvor han fik langt frem til de førende ind på opløbet. Viste stærk form i debuten på hjemmebane i Odense, hvor han sluttede godt af bag Brocco, der senere har bekræftet formen på løbet ved at vinde igen. Kan blive farlig her, hvor hans speed vil komme til sin ret i det korte opløb.\n7 Alizeti er en hest, der ser ud til at rumme udvikling, og vil man gardere favoritten, er hun også et godt bud. Har mødt svagere modstand indtil nu, men har viljen til at vinde. Viste sig senest stærk på 2000m også, men dagens distance bør være hendes optimale. Stresser lidt og et spørgsmål kan være, hvordan hun trives på udebane. Vil gerne have front og kan gøre det svært for de andre at nå frem, hvis hun får lov at føre for længe.\n5 In The Mood var ikke langt bag Alizeti sidst, hvor angrebet kom sent. Har vist god form og er ikke straffet vægtmæssigt, så er bedre inde overfor Alizeti denne gang, på en distance der passer godt. Må regnes i triospillet.\n4 Laudate Dominum kommer også med to stærke præstationer, men med stærke favoritter jagter hun vel en trioplacering, sammen med 8 E Fourteen, der er en stabil pladshest, men måske vil finde konkurrence hård her.


Skandaleramt borgmester scorer kæmpe eftervederlag omkring millionen – selv om han gik frivilligt\nFolketingets pressefoto af Jacob Bjerregaard (S)\nSelv om Jacob Bjerregaard frivilligt valgte at stoppe som borgmester før jul, har han alligevel sikret sig et stort eftervederlag.\nSkandalerne står nærmest i kø i denne tid hos Fredericia Kommune, efter at byrådet senest har set sig nødsaget til at bortvise kommunaldirektør Annemarie Zacho-Broe. Det i forbindelse med det, man fra kommunens side i flere tilfælde har omtalt som store uregelmæssigheder.\nDet drejer sig blandt andet om et køb af en byggegrund, den nu afgåede borgmester Jacob Bjerregaard indgik. Her spillede Annemarie Zacho-Broe ifølge kommunens oplysninger en markant rolle, fordi hun blandt andet skulle have lagt pres på lavere placerede embedsmænd, for at få dem til at hjælpe med købet af borgmesterens byggegrund.\nMen inden skandalen for alvor rullede, valgte Jacob Bjerregaard ifølge eget udsagn at stoppe frivilligt som borgmester. Det for i stedet at tiltræde en stilling hos et kommunikationsfirma, hvilket dog aldrig blev til noget.\nSåledes oplyste socialdemokraten, at han ikke startede i det nye job, fordi det ville medfører en række uønskede problemer for den ellers annoncerede nye arbejdsgiver.\nFratrædelsesgodtgørelse på 934.162 kroner til skandaleramt borgmester\nMen på trods af at Jacob Bjerregaard er centrum for årets helt store kommunale skandale, kan han alligevel forlade Fredericia Kommune som en holden mand. Det skyldes det såkaldte eftervederlag, han har sikret sig.\nSåledes oplyser Fredericia Kommune i en email til 180grader.dk, at den tidligere borgmester havde sidste arbejdsdag i kommunen den 31. december 2020. Derved har han sikret sig et eftervederlag, som ender med at stå skatteyderne i 934.162 kroner.\nPå den måde har Jacob Bjerregaard sikret sig det gyldne håndtryk, som Annemarie Zacho-Broe formentligt ikke kan se gå ind på sin konto. Det skyldes at hun med en bortvisning ikke kun omgående får stoppet sine lønudbetalinger, efter hun har været hjemsendt med fuld løn de seneste måneder.\nMen formentligt heller ikke vil kunne kræve udbetaling af en fratrædelsesgodtgørelse, hvilket ellers er en kutyme indenfor det kommunale Danmark – næsten uanset, hvorfor at en kommunaldirektør bliver fyret.


Lokale Dopha skal underholde for Kronprinsparret\nSløret er netop løftet for hvem der skal stå på scenen ved Kronprinsparrets Prisoverrækkelser på Værket 31. oktober\nDet erfarne værtspar Stéphanie Surrugue og Kåre Quist står for sjette år i træk i spidsen, når Kronprinsparret sætter fokus på ekstraordinære præstationer inden for dansk, grønlandsk og færøsk kunst, kultur og socialt arbejde ved et live-show på Værket . Kronprinsparrets Priser 2020 byder også på masser af musikalske indslag. På...\nLokale hÃ¥ndvÃ¦rkere dropper byggeudstilling\nStemningen fejlede ikke noget, da lokale bygmestre blev prÃ¦senteret for ideen, om at de skulle kÃ¸be en grund pÃ¥ Antonibakken i PrÃ¦stÃ¸ for derefter at bygge huse, sÃ¥ potentielle kÃ¸bere kunne se den fÃ¦rdige vare pÃ¥ en byggeudstilling i september 2021.\nSN Naestved i dag 07:41\nLokale test i lyset af hÃ¸je smittetal\nMed 39 bekrÃ¦ftede smittetilfÃ¦lde de seneste syv dage og en incidens pÃ¥ 90,2 smittede pr. 100.000 indbyggere, ligger Egedal Kommune i den hÃ¸je ende af skalaen over smittetryk, og i weekenden kommer Region Hovedstadens mobile testcenter da ogsÃ¥ til Egedal Kommune.\nSN Allerod 2020-10-22 23:35\nEn smuk rute, som manglede penge, og derfor er der fundet lÃ¸sninger, som er billigere end hensigtsmÃ¦ssige.\nSÃ¥dan er konklusionen, efter at 16 cyklister lÃ¸rdag deltog i et rullende debatarrangement langs den naturskÃ¸nne sti fra Egebjerg til NykÃ¸bing.\nSN Nordvestsjaelland i dag 12:41\nStrandporten Local Food er mad med lokale rÃ¥varer fra inderst til yderst\nHos Strandporten Local Food er der tÃ¦nkt lokale fÃ¸devarer ind i alle elementer af serveringen. Det betyder nemlig noget for indehaver Morten TukjÃ¦r, at de mange rÃ¥varer fra Assens og omegn bliver prÃ¦senteret pÃ¥ fineste vis. Derfor har han skabt et sted, hvor folk kan fÃ¥ en smagsprÃ¸ve.\nOpfordringen kommer på baggrund af et stigende smittetal på landsplan og lokale udbrud flere steder, blandt andet hos østeuropæiske arbejdere i Faxe Kommune, men også fordi, der aktuelt stort set ikke er ventetid på\nTV East i går 17:47


Mortified Nation | Flixfilm\nForside » Nye film og serier » Mortified Nation\nSkuespillere: Jenny Bergman, Alexander Burke, Cecil Castellucci, Tynan DeLong\nBeskrivelse: Denne komiske dokumentar følger Mortified-bevægelsen, som er en række sceneevents, hvor voksne deler ud af mærkelige historier fra deres barndom foran fremmede.\nSe Mortified Nation på Netflix\nMortified Nation havde premiere på Netflix Danmark den 1. april, 2014 og kan findes på streamingtjenesten med danske undertekster.\nFortæl os hvad du synes om Mortified Nation ved at skrive en anmeldelse i kommentarfeltet nederst.\nSe trailer til Mortified Nation:\nBemærk venligst, at alle ovenstående oplysninger og trailer til Mortified Nation er autogenereret. Der tages forbehold for eventuelle fejl. Vær opmærksom på, at streamingtjenesten Netflix har et dynamisk udvalg af film og tv-serier og derfor løbende skifter titlerne ud med nye, mens andre fjernes. Det betyder, at det ikke er sikkert at Mortified Nation stadig kan afspilles på Netflix Danmark.


Arrangementer i HK Hovedstaden - HK\nArrangementer i HK Hovedstaden\n(direkte link: http://www.hk.dk/omhk/afdelinger/hovedstaden/arrangementer-i-hk-hovedstaden)\n27. juni 2014 | Hovedstaden\nHer har du en samlet oversigt over arrangementer og fyraftensmøder for medlemmer af HK Hovedstaden.\n”Ungdommen nu til dags! ” v/Marianne Levinsen\nHvad er det der sker for de unge, du møder på jobbet? Institut for Fremtidsforskning giver dig større forståelse for ungdommen nu til dags og redskaber til at engagere og motivere den næste generation på arbejdsmarkedet.\nKom og lær noget om de unge, værdier, håb og drømme og brug det aktivt i arbejdslivet på arbejdspladsen.\n”Bliv faglært” v/CPH West\nKonsulent Helen Rovsing fra CPH WEST fortæller om, hvordan du ved hjælp af en personlig GVU-plan kan blive faglært på max 11 uger. Undervisningen er fordelt over ca. et år med en uges undervisning ad gangen.\nEr du selvlært it-medarbejder, kan du følge GVU med it- og projektstyring og i løbet af 13 uger få et lærerbrev, som du kan bruge, når du skal videre i uddannelsessystemet.\nMødet er for alle, der er fyldt 25 år og har mindst to års erfaring inden for administration eller it.\n6/11 HK/Freelancer ”Netværk - Vejen til god forretning”\nFå masser af idéer, konkrete redskaber og gode eksempler på, hvordan du kan udvikle din forretning med afsæt i dit netværk. Vi kommer både til at snakke om online fællesskaber og de mennesker, du møder i den virkelige verden. Jeg lover, at du får mindst én ny idé med hjem, som du kan omsætte til action i din virksomhed. Kl. 17-20


Glistrup af Flemming Chr. Nielsen – anmeldelser og bogpriser - bog.nu\nGlistrup En biografi om en anarkist af Flemming Chr. Nielsen\nanmeldt af Lars Bukdahl 2013.08.09\nEt af de festligste og mest kreative indslag, den nyere politiske danmarkshistorie kan opvise\nEn af dansk politiks bedste vitser blev fortalt i starten af 1970'erne, da Mogens Glistrup krævede Udenrigsministeriet nedlagt og erstattet af en telefonsvarer, der på russisk overgav sig til Sovjetunionen. Den slags kostelige rævestreger citerer Flemming Chr. Nielsen i rigt mål i denne biografi, der sådan set kun har én fejl, nemlig at ingen af datidens mange karikaturtegninger er inkluderet på billedsiden. At hovedpersonens provokationer efterhånden går fra det hjertelige til det smertelige er naturligvis ikke forfatteren skyld, men partistiftelsen var og blev 'det fyrværkeriagtige højdepunkt' i Mogens Glistrups liv - og dermed også i denne bog. [Refereret af bog.nu]\nanmeldt af Bo Maltesen 2013.08.08\nIndsigt i alle aspekter af tilfældet Glistrup\nGenfortælling af historien om en trist skæbne\nI anledning af den kommende film om Simon Spies og Mogens Glistrup har Flemming Chr. Nielsen opdateret sin indsigtsfulde Glistrup-biografi fra 2000. Det er en både trist og underholdende historie om storhed og fald, som efterlader spørgsmål som: Kunne Mogens Glistrups indiskutable begavelse ikke have være brugt bedre? Og hvorfor skulle han som politiker konstant provokere sig ud i ringhjørnet? Anmelderen efterlyser nogle flere direkte svar fra hovedpersonen selv og mener, at forfatteren burde have fortalt Glistrups fængslende historie i en mere traditionel journalistisk form. [Refereret af bog.nu]\nanmeldt af Elisabet Svane 2013.08.09\nVelskrevet og kommer hele vejen rundt om fænomenet Glistrup\nGlistrup - et fænomen\nDenne opdaterede og stadig meget velskrevne udgave af Flemming Chr. Nielsens Glistrup-biografi kommer hele vejen rundt om den karismatiske anarkist, der strøg ind på Christiansborg med 28 mandater og endte som en sørgelig skikkelse. En af de store styrker ved bogen er dens nænsomme skildring af forholdet mellem Mogens Glistrup og hans nyligt afdøde kone, Lene. [Refereret af bog.nu]\nanmeldt af Mogens Bille 2013.08.11\nStærkest i Flemming Chr. Nielsens underholdende og velskrevne Mogens Glistrupbiografi står billedet af 'den gamle, udstødte mand, som dag og nat samler materiale i en uforsonlig krig mod flygtninge og indvandrere i Danmark, mens vanviddets mørke sænker sig.' Forfatteren, som har fulgt hovedpersonen tæt fra 1970'erne til hans død for få år siden, lægger ikke skjul på sin fascination, men leverer et ærligt og grundigt portræt, der også snildt kan benyttes som politisk opslagsværk. [Refereret af bog.nu]


polis | Gyldendal - Den Store Danske\nLink til "polis"\nKalkstensbase for en nu tabt bronzestatue af en olympisk sejrherre fra 368 f.Kr. ved navn Aristion Theofiles' søn Epidaurier (dvs. borger i Epidauros). Den politiske identitet afspejledes i hellenernes navneskik: Som tredje del af en borgers navn, efter fornavn og faders navn, benyttedes en adjektivisk form af bystatens navn, der angav, at personen havde borgerstatus i pågældende polis. Hellenerne er vistnok det eneste folkeslag, der således har benyttet efternavne til angivelse af politisk status.\npolis, den oldgræske bystat ca. 750 f.Kr.-ca. 550 e.Kr.\nOrdets betydning og reference\nPolis (plur. poleis) er et oldgræsk ord, hvis to vigtigste betydninger er 'by' og 'stat'. Ordet bruges ofte i begge betydninger på én gang, således at 'bystat' er en dækkende oversættelse. Ordets reference viser også, at de to betydninger er uadskillelige: En oldgræsk by kaldtes kun polis, hvis den var politisk centrum for en polis i betydningen 'stat'. Og omvendt: polis i betydningen 'stat' brugtes næsten altid om en lille stat, der havde en by som sit politiske centrum. I betydningen 'by' er polis ofte modstillet chora ('land'), men i betydningen 'stat' eller 'statsterritorium' kan polis bruges som overbegreb for polis og chora (by og opland).\nI arkaiske kilder betyder polis undertiden 'borg' eller 'højborg' (akropolis), og at 'borg' er den oprindelige betydning fremgår af slægtskabet med ord for borg på andre gamle indoeuropæiske sprog: pūr på sanskrit og pilìs på litauisk. Af ordet polis i betydningen stat afledtes to andre politiske nøgleord: polites 'borger', og politeia 'borgerskab', brugt dels konkret om 'borgerskabet' lig med alle borgere, dels abstrakt om 'borgerskab', en borgers pligter og privilegier. I denne betydning kom politeia til at betegne 'forfatningen', dvs. selve polis' struktur og det politiske system.\nEn polis var en stærkt institutionaliseret og centraliseret mikrostat bestående af én by (polis) med tilhørende opland (chora). Dens territorium var hyppigt under 100 km2 og meget sjældent over 1000 km2. De fleste bystater havde et firecifret befolkningstal (fx Plataiai), store bystater et femcifret (Korinth), og de allerstørste et sekscifret (Athen).\nBefolkningen var delt i tre "stænder": borgere (politai), frie fremmede (ofte kaldt metoikoi) og slaver. En stor del, og ofte størstedelen, af befolkningen boede i selve byen, resten i oplandet, enten samlet i landsbyer eller spredt på gårde. Ligesom i andre bystatskulturer var urbaniseringsgraden langt større end i andre historiske samfund før den industrielle revolution. Politisk var polis først og fremmest de voksne mandlige borgeres fællesskab om deres politiske institutioner. Små poleis havde højst 1000 fuldborgere, mellemstore nogle tusinde, og kun de allerstørste kunne leve op til idealet om at være en myriandros polis, dvs. en bystat med 10.000 borgere. I den typiske bystat kunne alle borgere kende hinanden, og polis var således et face-to-face society.\nPolis var et selvstyrende samfund, men ikke nødvendigvis en uafhængig stat. Hellenerne skelnede mellem poleis med eller uden autonomia, et politisk begreb, som i klassisk tid betegnede uafhængighed, i hellenistisk tid selvstyre. Alle poleis indgik i komplicerede hierarkiske netværk af hegemoniske bystater, uafhængige bystater og afhængige bystater.\nØkonomisk var polis en by kendetegnet ved en betydelig grad af arbejdsdeling og markedsøkonomi, idet dog mange byboere var landmænd, der havde deres landbrug liggende i gåafstand fra byen. De hellenske poleis indgik i en bystatskultur med tydeligt skel mellem etnisk og politisk identitet. Borgerne følte sig som hellenere med samme sprog, religion og kultur som andre hellenere, men politisk var de borgere i deres egen polis og i opposition til borgere fra andre hellenske poleis.\nUdbredelse i tid og rum\nDer var ca. 1500 hellenske poleis: ca. 800 i selve Hellas samt langs Det Ægæiske Havs nordkyst og ca. 700 grundlagt som kolonier langs Middelhavets og Sortehavets kyster eller i Mellemøsten vest for Indusfloden. Den typiske polis lå ved havet, og den tætte økonomiske, sociale og kulturelle kontakt mellem alle de hellenske bystater i hele Middelhavsverdenen foregik over havene og var baseret på, at hellenerne var et folk af søfarere. De fleste poleis voksede frem eller blev grundlagt ca. 750-200 f.Kr. Endnu i 500-t. e.Kr var der mange poleis, der stadig var bystater og ikke kun byer. Den hellenske bystatskultur bestod således i 1200 år, en periode, der kun overgås af de mesopotamiske bystater. Og i folketal overgik den græske bystatskultur selv aztekernes bystatskultur i Mellemamerika. I 200-t. e.Kr. var der formentlig hen ved 30 mio. mennesker, der levede i græsksprogede poleis.\nDet er stadig et omstridt spørgsmål, om den græske bystat er opstået i selve Hellas før kolonisationens begyndelse ca. 750 f.Kr., eller om den snarere er udviklet i kolonierne og derefter kopieret i moderlandet. Sandsynligvis er polis opstået nogenlunde samtidigt begge steder. Men kolonisterne skulle nydanne et selvstyrende samfund i en nyanlagt by, og det medførte, at polis både som statstype og som bosættelsesform kunne udvikles hurtigere i kolonierne end i moderlandet. I selve Hellas opstod de første poleis langs Det Ægæiske Havs kyster: dels i Lilleasien, hvor de ældste identificerbare bystater er Milet og Smyrna, dels i selve Hellas, hvor fx Eretria, Athen, Argos og Korinth kan spores tilbage til 700-t. f.Kr. De ældste poleis kendt fra skriftlige kilder (ca. 650 f.Kr.) er Sparta, Thasos og Dreros på Kreta. Hele Hellas var opdelt i landskaber, der hver var beboet af et folkeslag (ethnos), fx boioterne i Boiotien og thessalerne i Thessalien. Hvert landskab var igen opdelt i poleis bortset fra nogle få tilfælde, hvor det lykkedes en af landskabets poleis at undertvinge de andre og omdanne hele landskabet til én kæmpestor bystat. Det skete både i Attika og i Lakedaimon, og netop af den grund kunne Athen og Sparta optræde som stormagterne i græsk politik. Fremvæksten af poleis foregik gradvis fra øst mod vest, og bortset fra nogle kolonier langs kysten blev landskaber som Aitolien, Akarnanien og Epeiros først opdelt i poleis i løbet af 400-t. og 300-t. f.Kr. Enhver borger i en polis i selve Hellas tilhørte samtidig et ethnos, der også kunne optræde som en politisk enhed, men et ethnos var ikke en stat, således som polis var det.\nPolis som by\nEn by er først og fremmest en tæt bebygget bosættelse, og en opdeling efter fremvækst viser, at man kan skelne mellem tre typer poleis: 1) en bosættelse på et befæstet højdedrag (akropolis) bredte sig på sletten neden for højdedraget og blev efterhånden til en by, omsluttet af en ny mur. 2) En klynge tætliggende landsbyer voksede sammen til én by, omsluttet af en fælles mur. 3) Hvis landsbyerne lå længere fra hinanden, kunne de omdannes til en by ved en planlagt sammenflytning (synoikismos) af beboerne fra en række landsbyer enten til et helt nyanlagt bycentrum eller til en af de tidligere bosættelser, der herved omdannedes til et bycentrum. Uanset oprindelsestype havde mange poleis en akropolis, der ofte var forbeholdt templer og anden offentlig monumentalarkitektur, men som i andre tilfælde også blev brugt til beboelse.\nByen var delt i en offentlig og en privat sektor: Mure, gader, havne, torve og templer var offentlig ejendom, hvorimod beboelseskvartererne var privatejede, men det var kun borgere, der havde ret til at eje et hus. Metoiker måtte leje deres bolig af borgerne. Husene blev oprindelig bygget uden plan langs krogede gader, men allerede i arkaisk tid findes tydelige spor af en strengt gennemført byplanlægning: Mellem et retvinklet net af gader lå rektangulære boligblokke, hver opdelt i 6-10 parceller og ofte bebygget med typehuse. Et berømt eksempel på denne form for byplan var Athens havneby, Piræus, anlagt ca. 450 f.Kr. af Hippodamos fra Milet. Derfor kaldes denne form for byplan for "den hippodamiske", skønt den fx på Sicilien kan spores helt tilbage til ca. 700 f.Kr. Foruden at være en bosættelse var polis (i betydningen 'by') det politiske, religiøse, militære, økonomiske og sociale centrum for polis (i betydningen 'samfund').\nI polis fandtes alle de offentlige bygninger, der var rammen om de centrale politiske institutioner. Der var et prytaneion, dvs. en repræsentationsbygning med en hellig arne, hvor en evig flamme brændte som symbol på bystatens beståen, og med en spisesal, hvor polis' øverste embedsmænd beværtede gesandter og prominente gæster. Dernæst var der et buleuterion, et rådhus, hvor bystatens valgte eller lodtrukne råd (bule) holdt sine møder. For det tredje var der små embedskontorer (archeia) for de forskellige embedsmandskollegier (archai). Der er kun ringe evidens for særlige domstole (dikasteria), idet dommerne ofte sad til doms i bygninger opført til andre formål, fx mellem søjlerne i en stoa. Kun få poleis havde en særlig folkeforsamlingsplads (ekklesiasterion). I arkaisk tid benyttede man byens torv, siden hen byens teater som mødested for folkeforsamlingen (ekklesia). Ned til ca. 400 f.Kr. blev bystaternes politiske institutioner sædvanligvis huset i små og uprætentiøse bygninger. Bortset fra bymure var næsten al arkaisk monumentalarkitektur sakral, og et prægtigt rådhus eller et prytaneion bygget i marmor blev først almindeligt i den hellenistiske periode.\nMange af bystatens helligdomme lå på byens akropolis. Men andre fandtes i byens opland og ofte langs grænserne som en markering af bystatens territorium. Efterhånden blev det også almindeligere at bygge store templer i selve byen i stedet for at samle dem på akropolis. Templet var den dominerende form for græsk monumentalarkitektur. Det var næsten altid bystaten, der var bygherren, og der er utvivlsomt en forbindelse mellem tempelarkitekturens opblomstring i 600-t. f.Kr. og bystatens fremvækst i samme periode.\nByens funktion som forsvarscentrum markeredes af bymuren, der tit var opført i kvadersten og forsynet med tårne. Inden for muren var der så meget åbent land, at hele bystatens befolkning i krigstid kunne søge tilflugt bag ringmuren. Byer, der var vokset frem omkring en akropolis, havde ofte et dobbelt forsvarssystem: en mur omkring selve akropolis, og en større mur om hele byen. I klassisk tid havde næsten alle poleis en bymur eller i hvert fald en muromkranset akropolis. Modsat middelalderens mure havde de oldgræske bymure fortrinsvis en militær funktion. I middelalderen dannede murene skel mellem by og land: portene blev bevogtet døgnet rundt, passerende blev kontrolleret, og portene holdt lukket om natten. I den græske bystat hørte land og by sammen. I fredstid kunne man selv om natten komme gennem byportene, og om dagen var de åbne og i reglen ubevogtede.\nByens handelscentre var markedspladsen (agora) og havnen (limen). Alle byer havde et agora, der oprindelig blot var en åben plads mellem beboelseskvartererne, men efterhånden blev omkranset af søjlehaller og bebygget med fx et prytaneion eller et buleuterion. De fleste byer var kystbyer med en havn eller en havneby, hvis byen selv lå lidt inde i landet. Mange handelsbyer havde også et emporion, et marked forbeholdt handel med importerede varer.\nI byen fandtes der private skoler for børn og offentlige "gymnasier" for voksne. Gymnasierne var oprindelig sportscentre placeret uden for byen. Men i løbet af klassisk tid blev de flyttet ind i byen og blev også en ramme om musiske og andre sociale aktiviteter. I hellenistisk tid blev gymnasiet den græske bys vigtigste offentlige bygning og rammen om byens måske vigtigste institution: efebeia (egl. 'ungdomssektoren'), der sigtede på uddannelse og træning af byens unge borgere.\nOffentlige sociale aktiviteter var i reglen knyttet sammen med kultfesterne. De to vigtigste typer var sportskonkurrencer og teaterforestillinger. Sportskonkurrencerne foregik i offentligt ejede anlæg opført i tilknytning til gymnasierne: en brydesal (palaistra), en løbebane (stadion) og en galopbane (hippodrom). I teatrene konkurrerede byens bedste digtere med opførelser af især tragedier og komedier. Teatrene blev bygget i tilknytning til helligdommene for Dionysos, og de dramatiske festspil blev afholdt til gudens ære.\nPolis som stat\nLigesom den moderne stat kan polis beskrives som en institution i besiddelse af det legitime monopol på med magt at opretholde en retsorden inden for et territorium over for en befolkning. Men mens den moderne stat primært identificeres med statsterritoriet og statsmagten, blev polis primært identificeret med statsfolket: polis var de voksne mandlige borgeres politiske fællesskab, og statens navn var ikke landets navn, men folkets navn: Den bystat, vi kalder Athen, hed på oldgræsk Athenaioi 'athenerne' eller Athenaion ho demos 'athenernes folk'. En vigtig forskel mellem polis som by og polis som stat vedrørte den personkreds, der var med i fællesskabet. Byen var et økonomisk og socialt fællesskab af alle husstande, både borgernes og metoikernes, og fællesskabet omfattede alle husstandens medlemmer, både frie og slaver af alle aldre og begge køn. Polis som stat var borgernes fællesskab om de politiske institutioner, og dens medlemmer var de voksne mandlige borgere, både i byen og på landet, men med udelukkelse af borgernes hustruer og børn samt alle frie fremmede og slaver.\nDe politiske institutioners struktur varierede fra polis til polis, afhængigt af om bystatens forfatningsform var enevælde, fåmandsvælde eller folkevælde. Da polis primært var borgernes fællesskab om deres politiske institutioner, var der i klassisk og hellenistisk tid en tendens til at opfatte den demokratiske polis som den typiske polis.\nI oligarkier var fattige borgere helt eller delvist udelukket fra dette fællesskab. Og det kunne betvivles, om en tyranstyret polis overhovedet var en polis i egentlig forstand. Men uanset forfatningstype havde de fleste bystater det samme sæt af politiske institutioner, blot med skiftende kompetence: en folkeforsamling (ekklesia), et råd (bule), et senat (gerousia), embedsmandskollegier (archai) samt domstole (dikasteria) i de bystater, hvor domsmagten ikke var overladt til embedsmændene eller folkeforsamlingen.\nI monarkier fungerede de valgte embedsmænd som monarkens tjenere, og folkeforsamlingen var det sted, hvor monarkens vilje ratificeredes ved akklamation. I oligarkier lå magten hos råd og embedsmænd, der var udpeget blandt de rigeste borgere, men selv fattige borgere havde i reglen adgang til en folkeforsamling med begrænsede beføjelser. I demokratier blev alle politiske beslutninger truffet af folket på folkeforsamlingen, men alle sager skulle forbehandles i rådet, og hele forvaltningen varetoges af valgte eller lodtrukne embedsmænd.\nDe første fire af i alt 90 linjer på en marmorstele, der er beskrevet med verdenshistoriens ældste bevarede grundlov, bystaten Kyrenes forfatning fra ca. 320 f.Kr.\nDe vigtigste bestemmelser er: Borgerskab tilkommer alle, der er født af borgere i Kyrene samt i Kyrenes afhængige bystater. Politiske rettigheder er begrænset til 10.000 borgere over 30 år med en formue på mindst 2000 drachmer.\nBlandt de politiske institutioner fremhæves 1) en folkeforsamling, hvor alle 10.000 kan møde op, 2) et råd på 500 mand over 50 år, udvalgt ved lodtrækning for to år ad gangen, 3) et senat på 101 medlemmer over 50 år, valgt på livstid af folkeforsamlingen, og 4) embedskollegier, hvor det vigtigste er et strategkollegium på fem mand, valgt af folkeforsamlingen formentlig for et år; de skal bistå Egyptens konge, Ptolemaios, som er strateg på livstid. Forbrydelser, der straffes med døden, pådømmes af senatet, rådet og 1500 dommere, der er fundet ved lodtrækning blandt de 10.000.\nI arkaisk tid var den fremherskende forfatningsform enten enevælde (kongedømme eller tyranni) eller fåmandsvælde (aristokrati eller oligarki). Fra slutningen af 500-t. og i løbet af 400-t. f.Kr. voksede demokratierne frem, og i hellenistisk tid dominerede den demokratisk styrede polis, som havde fået sit selvstyre (autonomia) konfirmeret ved kongeligt dekret. I romersk tid blev demokratiet på ny afløst af oligarki; den besluttende myndighed flyttedes fra folkeforsamlingen til rådet, og bystaterne blev nu styret af en lokal overklasse, der besatte alle vigtige embedsposter.\nNår fokus flyttes fra selve institutionerne til deres kompetence, vokser forskellen mellem de enkelte poleis, og man kan her skelne mellem forskellige typer. I en polis, der var lydstat eller medlem af en forbundsstat, blev udenrigspolitik og forsvar varetaget af en forbundsregering, og selvstyret var begrænset til indre anliggender. Endvidere var der i alle bystater en betydelig forskel på, i hvilket omfang polis greb ind i økonomiske og sociale forhold. Især i demokratisk styrede bystater fremhævede man forskellen mellem offentlige og private anliggender, og det var et ideal, at enhver borger i privatsfæren skulle kunne leve efter forgodtbefindende. I disse poleis lå økonomiske og sociale forhold i periferien af, hvad polis beskæftigede sig med. I andre bystater greb polis ind i alle aspekter af den menneskelige tilværelse, og man var tilbøjelig til helt at fornægte eksistensen af en privatsfære. Athen og Sparta fremstod som eksponenter for hver sin type, og man har lige siden oldtiden debatteret, om flertallet af de ca. 1500 andre poleis var styret som Athen eller som Sparta. Ud over bestemmelser om borgerskab og politiske institutioner var de tre vigtigste områder, som blev reguleret af polis: militæret, religionen og økonomien.\nMilitæret. Hver polis havde sin egen hær, og hære rejst af forbundsstater og statsforbund bestod af enheder fra de involverede bystater. Hærens kerne var det sværtbevæbnede infanteri, hoplitterne, der kæmpede i tæt formation (falanks) støttet på fløjene af kavaleri og letbevæbnede infanterister. Borgerne stillede med egne våben, hvorved der skabtes en sammenhæng mellem socialklasser og våbenarter. Overklassen gjorde tjeneste i kavaleriet eller sammen med middelklassen som hoplitter, og underklassen kæmpede som letbevæbnede infanterister eller tjente som sømænd og roere i flåden. Hoplittjenesten var i flere bystater knyttet så tæt til borgerrettighederne, at kun hoplitter havde politiske rettigheder, og sommetider endda kun i den periode, de gjorde aktiv tjeneste i borgervæbningen, dvs. i en alder af mellem 20 og 60 år. Aristoteles beskrev denne forfatningsform som den oprindelige form for demokrati, og Sparta synes i arkaisk tid at have været en bystat af denne type. I den klassiske demokratiske polis havde alle indfødte mandlige borgere politiske rettigheder, uanset om de kunne betale en fuld rustning og gøre tjeneste som hoplitter. Endvidere skulle de mere velstillede blandt metoikerne gøre krigstjeneste i falanksen som hoplitter. Sammenhængen mellem hoplittjeneste og fuldt borgerskab blev således sprængt, og denne udvikling forstærkedes af en voksende tendens til at lade lejetropper supplere eller ligefrem erstatte bystatens borgervæbning.\nReligionen. Mange historikere mener, at religionen var centrum for alle bystatens aktiviteter, og tilsvarende benyttes ordet polisreligion som teknisk term for oldgræsk religion. Men med større ret er det også blevet hævdet, at det var de politiske institutioner, der var centrum for den græske bystat. Både politisk og militært var polis et mandssamfund, som kvinderne var udelukket fra. I kulten derimod deltog kvinderne, ofte jævnbyrdigt med mændene. Der var kulter, som kvinder ikke måtte deltage i, men omvendt var der fx også thesmoforiefesten, som var forbeholdt kvinderne; og gudindernes kulter blev næsten altid forestået af præstinder, der fungerede på lige fod med de præster, der forestod gudernes kulter. Endvidere var der kulter, som hørte hjemme i privatsfæren uden for polis' domæne, og de votivgaver, der findes ved helligdommene, falder i to grupper: de, der er skænket guden af privatpersoner, og de, der er skænket af bystater eller andre fællesskaber. Varetagelsen af helligdomme, kulter og kultfester var en meget vigtig opgave for bystaten, men var ikke centrum for bystatens opbygning og funktion, og forholdet mellem polis og polisreligion kan opsummeres i følgende tre hovedpunkter: Alle offentlige begivenheder blev ledsaget af religiøse ceremonier, fx blev folkeforsamlingsmøder indledt med en bøn og et offer. Alle de store kultfester blev organiseret af bystatens embedsmænd og afholdt i polis' regi. Endelig blev der indført særlige politiske kulter. Således havde mange rådsforsamlinger en kult for Den Rådvise Zeus (Zeus Boulaios), og i Athen blev den demokratiske forfatning personificeret og dyrket som gudinden Demokratia. Alle helligdomme var offentlig ejendom og administreredes af valgte eller lodtrukne embedsmænd, i reglen dog således at man omhyggeligt skulle skelne mellem helligdommenes formueforhold og statsfinanserne.\nØkonomien. Opfattet som et samfund af borgere var polis kun i begrænset omfang et økonomisk fællesskab. Kun borgere måtte eje fast ejendom, og de dominerede derfor landbruget. Men fremmede og slaver kunne deltage i håndværk og handel, tit på lige fod med borgerne. Bystatens vigtigste indgreb i økonomien var at opkræve told og skat samt sørge for en tilstrækkelig import af korn til byens borgere. I øvrigt blandede bystaten sig relativt lidt i produktion og handel, i modsætning til den middelalderlige bystat, hvor handel og håndværk var et privilegium forbeholdt byens borgere, og hvor byens politiske institutioner blev domineret af gilder og lav.\nUd fra en moderne synsvinkel er man tilbøjelig til at betragte de politiske institutioner som den ramme, bystaten benyttede til at organisere militære, religiøse, økonomiske og sociale forhold. En sådan synsmåde var fremmed for hellenerne. De opfattede politisk aktivitet som en værdi i sig selv; og de politiske institutioner var ikke rammen om polis, men snarere kernen i polis.\nInteraktion mellem poleis\nDe diplomatiske forbindelser mellem bystaterne blev forvaltet af gesandter udsendt ad hoc, og den eneste permanente institution, der varetog borgerne fra én bystats interesser i en anden bystat, var proxenia, dvs. det privilegium at være beskytter og vært (proxenos) for en anden bystats borgere. Fx vedtog bystaten Eretria et dekret om, at en borger i Tarent skulle hædres med proxenia som tak for, at han beskyttede og hjalp alle de borgere fra Eretria, der kom til Tarent.\nDe hellenske bystater førte ustandselig krig mod hinanden og oplevede kun længere fredsperioder i romersk tid. Mange krige udkæmpedes mellem rivaliserende nabobyer, fx Sparta og Argos. Større krige blev ført mellem alliancer af poleis. Den Peloponnesiske Krig 431-404 f.Kr. var således et opgør mellem Det Deliske Søforbund ledet af Athen og Det Peloponnesiske Forbund ledet af Sparta. De mange krige førte ofte til udslettelse af hele bystater, undertiden fysisk, ved at byen blev jævnet med jorden, og befolkningen dræbt eller gjort til slaver (andrapodismos), undertiden kun politisk, ved at den besejrede bystat blev til en kommune i den sejrendes territorium. En besejret bystat fik hyppigt lov til at bevare sin status som polis, dvs. som selvstyrende samfund, men ikke længere som en uafhængig stat. Den blev en afhængig bystat (hypekoos polis). Eksempler på afhængige bystater af denne type er alle periøksamfundene i spartanernes polis Lakedaimon og alle de lilleasiatiske poleis, som blev undertvunget først af kongen af Lydien og siden af perserkongen.\nAndre typer af afhængige bystater opstod i forbindelse med dannelsen af statsforbund og forbundsstater. De store statsforbund havde en tendens til at udvikle sig til imperier domineret af den ledende bystat. Det Deliske Søforbund blev stiftet som et forbund af uafhængige bystater, men udviklede sig til et imperium, hvor næsten alle medlemmerne blev til lydstater under Athen. Det Peloponnesiske Forbund undergik en lignende forandring, især i perioden 404-371 f.Kr., og selv Theben var en spartansk lydstat 382-379 f.Kr.\nFra slutningen af 500-t. f.Kr. og frem blev der også dannet et stadigt voksende antal forbundsstater. Alle poleis i en region (fx Achaia) sluttede sig sammen og indsatte en forbundsregering, der som regel var ansvarlig for forsvar og udenrigspolitik, hvorimod andre anliggender fortsat hørte under den enkelte polis. Medlemmerne var stadigvæk poleis, men de var ikke længere uafhængige bystater, og i de forbundsstater, der styredes af en hegemonisk polis, var der en klar tendens til, at denne polis også greb ind i de andre medlemmers indre anliggender. Således blev alle de mindre boiotiske bystater styret af Theben, og de chalkidiske af Olynthos. Den ældste kendte forbundsstat er den østlokriske, og i 300-t. f.Kr. var i hvert fald en tredjedel af alle poleis i selve Hellas blevet omdannet til medlemmer af en forbundsstat. Undertvingelsen af poleis som følge af krig, dannelsen af statsforbund og forbundsstater samt oprettelsen af de hellenistiske kongedømmer førte til, at næsten alle poleis i hellenistisk og romersk tid var afhængige bystater. Men den oldgræske civilisation forblev en bystatskultur, og hellenerne gjorde intet forsøg på at samle bystaterne til én stor territorial enhedsstat. Bestræbelser på at skabe større politiske enheder tog form af statsforbund eller forbundsstater; utvivlsomt fordi begge disse organisationsformer var forenelige med bevarelsen af polis som den centrale politiske enhed. I de enkelte regioner kunne store poleis undertvinge de små, men selv når sådanne bystater blev gjort til kommuner i den større bystats territorium, var resultatet stadigvæk én stor polis og ikke en territorial enhedsstat. En sådan statsform var lige så fremmed for hellenerne, som det ville have været at ophæve slaveriet.\nMogens Herman Hansen: polis i Den Store Danske, Gyldendal. Hentet 12. august 2019 fra http://denstoredanske.dk/index.php?sideId=143455\nKalkstensbase for en nu tabt bronzestatue af en olympisk sejrherr... © SDE\nPolis. De første fire af i alt 90 linjer på en marmorstele, der e...\nAntal visninger5715 besøg


Flemming Quist Møller Festival for børn og voksne | Kulturcenter Mariehøj\nFlemming Quist Møller Festival for børn og voksne\nEn række kulturelle arrangementer i Rudersdal udgør i marts og april tilsammen 'Flemming Quist Møller Festival' med den folkekære tegner, forfatter, musiker og filmmand.\nDet var ikke mindst den meget moderne work-life balance-problemstilling, hvor Flemming Quist Møller måtte kombinere pasning af hans egen søn og arbejdet som tegner, der lagde kimen for hans virke. Og hans elskede karakterer som Snuden, Cykelmyggen Egon og Jungledyret Hugo, har gennem et halvt århundrede begejstret generationer. Om man er barn eller voksen - det er svært ikke at lade sig charmere at Quist Møllers fantasifulde og drillende univers.\nOg nu arrangeres en hel festival med ham i Rudersdal. Festivalen skydes i gang med en særudstilling af tegnerens farverige illustrationer på Kulturcenter Mariehøj.\nSærudstillingen viser de velkendte figurer som Cykelmyggen og Dansemyggen suppleret af mindre kendte illustrationer fra Flemming Quist Møllers hånd samt tegninger, som han skabte i forbindelse med opførslen af Cykelmyggens Cykellegeplads i 2016 - tegninger, der derfor aldrig har været udstillet før. Udstillingen kan ses fra den 16. marts -26. april.\nDen 16. marts er der fernisering, som sammen med kunstneren åbnes af formanden for Kultur- og Fritidsudvalget, Kristine Thrane. I løbet af aftenen er der tapas og koncert med Flemming Quist Møllers band der, udover ham selv, består af Christian Sivert og Elith "Nulle" Nykjær. "The Grand Old Men" spiller numre fra den latinamerikanske musik- og jazzens verden.\nDen 18. marts kan øregangene igen blive smurt, men denne gang med Flemming Quist Møllers velkendte fortællerstemme. Tegneren vil fortælle spændende historier fra sit fantasifulde og fabulerende univers blandt hans billeder på Kulturcenter Mariehøj. På denne Familiedag vil der efter historien være snacks (medbring gerne madpakke) og tegnekonkurrence for børn. Børnene kan lade sig inspirere af historierne og udstillingen med figurerne fra Flemming Quist Møllers bøger og film, og vinde billetter til den anmelderroste forestilling Cykelmyggen Egon på Bellevue Teatret. På dagen kan man også få signeret bøger af forfatteren og købe bogen Rytmeflip og abestreger.\nHele festivalen afsluttes med en stor fødselsdagsfest på Cykelmyggens Cykellegeplads på Trørødskolen den 8. april. Her kan børn glæde sig til kage, cykellege og opvisning med Cykelmyggen fra Bellevues opsætning af Cykelmyggen Egon. Cykellegepladsen er en unik kombination af bevægelse, leg og træning i trafiksikkerhed, som også kan lejes til børnefødselsdage.\nHold også øje med Rudersdal Bibliotekerne, der i perioden vil have en særlig sektion med Flemming Quist Møllers bøger samt en tegnekonkurrence.\nUdstilling: Flemming Quist Møller - fra cykelmyg til minibille\nDen 16. marts - 26. april 2018 i foyerområdet på Kulturcenter Mariehøj, Øverødvej 246B, 2840 Holte. Fri entré\nFernisering, tapas og jazz: En aften i selskab med Flemming Quist Møller\nDen 16. marts kl. i 17.30 - 20.45 i foyerområdet på Kulturcenter Mariehøj, Øverødvej 246B, 2840 Holte. Til fernisering og koncert er der fri entré, tapas-buffet koster 150 kr. og skal forudbestilles.\nFamiliedag: Flemming Quist Møller fortæller\nDen 18. marts kl. 11-13 i foyerområdet, Kulturcenter Mariehøj, Øverødvej 246B, 2840 Holte. Fri entré\nFamiliedag - hip hip hurra på cykellegepladsen\nDen 8. april kl. 11-13 Gl. Holtevej 2, 2950 Vedbæk. Fri entré.\nCykelmyggen Egon har premiere på Bellevue Teatret den 13. april


Køb Playmobil Julekalender - 24 låger legeglæde - Playmobilland Danmark\nRing +45 4086 6629, hverdage kl. 12 og 18\nRing +45 4086 6629, hverdage 12-18\nGratis returfragt med GLS\nSikker e-handel med SItelock\nRing +45 4086 6629 (ml. 12-18)\n24 låger med det bedste legetøj til jul.\n24 låger med\nForside / Playmobil til juletid\nJulemand og rensdyr\nJulehyggen er fuldendt med en Playmobil julemand, hans rensdyr og et juletræ i Playmobil 1-2-3 serien til børn mellem 1 og 4 år.\nJulemandens værksted julekalender\nJulekalender hvor julemanden, hans rensdyr, kane og nisser skal have dit barns hjælp op til jul.\nSpy Team-værksted julekalender\nJulekalenderen til enhver dreng og pige der elsker heste. Indeholder 3 figurer, 3 heste, 2 føl, hegn og rideudstyr.\nNHL Hockey julekalender\nOfficielt NHL-licenseret julekalender med 5 figurer, mål, flag og udstyr så dit hockey glade barn kan skyde på mål.\nRoyal Skøjtetur julekalender\nJulekalender der indeholder prins og prinsesse, deres barn og en masse dyr til en royal vinterkulisse.\nJulekalender med 24 låger med politimand, politimotorcykel, og en tyv der forsøger at gennemføre indbrud i pengeskab.\nDen perfekte julekalender til piger der drømmer om 24 låger med tøj og små detaljer til deres Playmobil figurer.\nPirat skatteøen julekalender\nEventyrlig julekalender til dristig skattejagt i Karibien. Indeholder bl.a. 2 figurer og en sej stensætning med lys.\nIntet er mere magisk end at vågne en december morgen og glæde sig til jul. Det bliver bare bedre, når dit barn kan glæde sig til at åbne julekalenderen, og finde et stykke legetøj. Et stykke legetøj der holder mere end bare julen ud!\nPlaymobil julekalendere er opbygget i temaer. Sammen med den medfølgende kulisse bygger dit barn julemandens værksted, et romantisk sne-landskab eller top agenternes hemmelige værksted. For hver decemberdag tilføjes et nyt stykke legetøj, der opbygger kulissen, og giver masser af hygge og glæde, for både forældre og børn.\nVi svarer på 24 timer på hverdage\nVilkårene står ikke med småt\nPrisvindende sikkert legetøj\nPlaymobil er LGA certificeret\nCopyright 2019 © Playmobilland.dk. Design og udvikling af Kenny Traving\nPlaymobil til juletid\nOgså i Playmobilland bruger vi cookies, for at kunne sælge Playmobil i webshoppenOk


Kærlighed Ved Første Sting Af Tilly Walnes → Køb bogen billigt her\nKærlighed Ved Første Sting - Tilly Walnes - Bog\n– Sy dit eget tøj\nTILLY WALNES er gør det selv-skrædder og forfatter til den enormt populære syblog Tilly and the Buttons. Da Tilly begyndte at sy sit eget tøj for få år siden, var det kærlighed ved første sting. Siden valgte hun at forlade sin karriere i den engelske filmbranche for at forfølge sin drøm om at hjælpe andre i gang med at sy deres eget tøj. I dag underviser Tilly i syning både online og offline, hun designer sine egne symønstre, og hun var deltager i den første sæson af BBC-programmet The Great British Sewing Bee. Find masser af sytips, syvejledninger og inspiration til tøj på tillyandthebuttons. com.\nFakta om Kærlighed Ved Første Sting\nKærlighed Ved Første Sting, Bøger, Bog\nNår man handler på nettet er sikkerhed meget vigtig, og det er naturligvis noget, Gucca.dk prioriterer højt. NETS er den grundlæggende garanti for sikker betaling på Internettet, og vores løsning for Internetbetaling er selvfølgelig NETS godkendt. Derfor er det at købe og betale hos os altid helt sikkert.\nVi har altid 30 dages returret, og det er uanset hvilke produkter, du har købt hos os. Så hvis du af en eller anden grund fortryder dit køb, og ikke ønsker at beholde varen, så kan du uden videre sende den uønskede vare retur til os, og så refunderer vi pengene til dig. Inden du returnerer din vare, så har du altid mulighed for at kontakte os, hvis du har spørgsmål eller er i tvivl.\nDet er meget vigtigt, at du som kunde hos os får leveret dit produkt både sikkert og hurtigt. Helt konkret sender vi din vare indenfor 1-2 hverdage, hvis varen er på lager. Du er aldrig i tvivl om lagerstatus, for det fremgår ud for hver enkelt vare, inden du foretager en bestilling. Er du i tvivl om lagerstatus eller leveringstiden, så anbefaler vi, at du sender en e-mail eller ringer til os.\nDer er adskillige muligheder for betaling, når du køber hos Gucca, og du vælger selv, hvordan du vil betale. Der er selvfølgelig frit valg blandt vores betalingsmetoder - du benytter den, der passer dig bedst. Du handler altid trygt og sikkert, lige meget hvilken af vores betalingsmetoder du gør brug af. Du får alle betalingsmuligheder her. Husk på, at kreditkort har den fordel, at det først er på dagen hvor vi sender produktet, at vi hæver pengene fra din konto.\nSkulle det ske, at du har problemer eller spørgsmål undervejs, så tag endelig kontakt til os. Du kan sende e-mail eller ringe til os på hverdage imellem kl. 10-15, og vi tager imod din henvendelse med et smil.\nDu har naturligvis mulighed for at følge din forsendelse, når du handler hos os. Når dit køb er helt gennemført, kan du bagefter få adgang til din personlige ordreside. På din ordreside er det muligt at se, hvornår din pakke afsendes fra vores lager. Du får besked via mail, når din pakke forlader vores lager og er på vej til dig.\nDin anmeldelse af Kærlighed Ved Første Sting\nVores brugere har bedømt Kærlighed Ved Første Sting Bog til 5 ud af 5 stjerner - baseret på 2 bedømmelse og 2 anmeldelser\nDet er en fantastisk bog til en fornuftig pris.\nJeg er glad for jeg valgte at købe denne bog. Den er nyttig både for mig som er øvet og min søde svigerdatter som er nybegynder\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path_bog_forside path_bog_bøger path_bog_hobby path_bog_kærlighedvedførstesting


Hvbao Canvas Shoes Leisure Creative Painting Athletic Boots - DinoDirect.dk\nHvbao™ Canvas Sko Fritid Creative Painting Athletic Støvler Gratis Levering\nHvbao™ Canvas Sko Fritid Creative Painting Athletic Støvler SKU: A30480000F\t(15 Rrivews)\n· Ordrer over DKK 50,00 få gratis tracking tjenester via luftpost Do du vil have et par lette sko? Her kan lærred sko fritid Skabende Maleri Athletic støvler give dig meget overraskelse!Godt lavet af høj kvalitet materiale, er disse athletic støvler tilpasset til dig! Stilfuld athletic støvler er netop det rigtige valg for alle de fornødenheder, arbejde, rejse eller anden lejlighed. Disse pålidelige rund tå støvler kombinere robust konstruktion med mærkbar support så du kan bære dem komfortabelt i år.Øverste af snøre lærred støvler har en karakteristisk pebbled tekstur til en naturlige, flotte look. Slæbt gummi ydersål giver trækkraft på en bred vifte af terræn. Det er en perfekt gave til nogen speciel eller behandler for dig. Gå ikke glip af maling støvler! LyntilbudLaveste pris Udfordret!\nHonning Girl Multi-Color Transparent ...\nØvre Materiale: Canvas Eneste Materiale:Gummi\nEneste Tykkelse: 2cm/0.79in\nBredde: 9cm/3.54in Calf omkreds: 20cm/7.89in Aksel Højde: 16cm/6.3in\nMens beskyttelse er til stede, er det meget diskret, giver rytteren med et par dobbelt funktion Athletic støvler med overlegne niveau af komfort, om du kører på cyklen eller gå rundt i byen\nKonstrueret af en let, forstærket lærred byggeri, er skoen blevet optimeret til at give den ultimative komfort, stil og pasform\nMønstret er dejlige\nDen vandtæt design\nSådan måler Fod: BEMÆRK:\n1 x Par Athletic Støvler\nVirker fint, virkelig det gør\nJeg tøvede med at bestille Paint Boots fordi prisen var så lav.Men jeg besluttede også at tage en chance.Kvaliteten overskredet langt mine forventninger.Jeg vil være at bestille mere at bruge.\nModtaget min Canvas Boots og var 100 procent venligst med købet i butikken.\nDesign er meget sød, det er speciel, jeg elsker støvlerne, anbefales!


Den dækker over ja ligesom vi gjorde i 4 klasse : "a´ka gåt li daj, ka du li mæj" så sæt kryds ved "ja, nej, ved ikke, eller du er en spasser"\nDen dækker over det som afsender mener med den - og nej, der er ikke noget empirisk svar på det.\nDer er kun det filosofiske svar på det - og så er der jo den mulighed, som knappen giver - netop at sige til en anden, at man gerne flirter med dem. Der kan være mange årsager til at man ikke gør mere, som manglende tid, når man lige ser en anden, eller mange andre grunde. Jeg synes det er en fin knap...\nSex på godt dansk... i hvert fald hvis du spørger dem af hankøn\nDet var da ikke en grov generalisering... Næh nej da...\nJeg kender nu ikke nogen af de såkaldte "hankøn" der ikke kan kende forskel på en flirt og sex... Til gengæld, så kender jeg mange hunkøn, som dig, der tror at mænd absolut vil have sex, fordi de flirter...\nDet er bestemt ikke noget jeg tror... Det er lige præcis det er bl.a. skriver til mig... meget direkte og ikke til at tage fejl af\nDatingsider, både betalings og gratissider bliver desværre misbrugt til decideret sexsøgning.\ndet er netop derfor jeg ikke bruger flirt knappen, fordi det er hvad kvinder tror man mener, uanset tanken fyren har bag.\nhar aldrig brugt den og gør det nok aldrig på denne side ihvertfald.\nFor nogen er det en jeg vil have din krop knap, for andre, som jeg selv bruges den til at trykke på i stedet for at starte med at skrive.\nHvis jeg trykker på flirt og får en tilbage fra samme person, vil jeg skrive, men jeg gider ikke altid skrive, bare for ikke at få et svar.\nKaffe og netFlex\nJeg er så en af dem der ikke reagere på at nogle trykker på flirt knappen, hvis ikke de gider skrive et brev, har det ingen interesse.\nMen jeg har godt nok aldrig tænk at nogle trykkede på den for at få sex, synes det er lidt langt ude.\nVi kan jo hurtigt lave vores egne regler hver især....\nPersonligt reagere jeg SLET ikke på en "flirt"...\nHvis en mand ikke gider bruge tid på at skrive en besked - som jeg gør, hvis jeg har interesse - og bare trykker på "Flirt" knappen, så er det ikke en person jeg gider bruge tid på.\nSå... "drenge".... bare et lille godt råd....tag udgangspunkt i hendes profiltekst, når i skriver til en kvinde I er interesseret i, og hold Jer LANGT væk fra "Flirt" knappen !\nDu må jo heldigvis gøre som du vil.\nHvis kvinder og mænd ikke reagere på noget, så er det jo deres valg.\nPersonligt så finder jeg det ret arrogant af en person, at de tror de er så meget værd for dem der giver opmærksomhed, at de ikke reagere med mindre dem der giver opmærksomhed gør det på deres egne personlige præmisser... præmisser som de ikke har nogen chance for at kende...\nSådanne mennesker ønsker jeg ikke engang kontakt med...\nHer er et godt råd... hop ned fra piedestalen, og mød folk der - uanset indfaldsvinkel, synes du er værd at kontakte - du kunne jo blive positivt overrasket, og du aner intet om hvorfor personen valgte den indfaldsvinkel som de gjorde...\nTak for dit "gode råd", BrændendeHjerte.... og ja, jeg må jo heldigvis selv bestemme...\nNu er jeg så en af dem du henviser til, i min verden er en flirt noget der foregår ude i den virkelige verden, det har intet med en knap at gøre.\nDenne holdning kan muligvis skyldes min alder, og det at jeg ikke forstår denne her cyberverden, hvor man både kan flirte og ha sex, uden overhoved at ha mødt hinanden.\nMå så også sige at de få gange jeg har reageret på den og sendt et brev, ja så har jeg ikke fået svar retur, så det har da kun overbevist mig om, at det bare er sådan noget man sender, uden at det betyder noget.\nDu ønsker ikke kontakt med sådan nogle som mig, det er helt fint. Jeg kan så ikke se at den holdning er meget bedre end at vi er nogle der ikke reagere på andet et brev, det er jo bare endnu et af vores krav, du kræver at vi reagere på alt, jeg kræver at man i det mindste skriver en linie eller to