Første Boeing 737 MAX på Antarktis - CHECK-IN.dk\nBoeing 737 MAX 8 fra Smartwings. (Foto: Sven Lidström)\nAf: Christian Granhøj Skouboe i Bagsiden 27. januar 2022\nSenest opdateret: 27. januar 2022 kl. 08:29 Print\nIs så langt øjet rækker. Det var formentlig det syn, der mødte de tre piloter, der var ombord på det Boeing-fly, der i denne uge skrev sig ind i historiebøgerne, da det – som det første af sin slags – satte hjulene ned på en landingsbane på det hvide kontinent.\nDen historiske flyvning blev foretaget af det tjekkiske lavprisselskab Smartwings, som den 26. januar landede et Boeing 737 MAX 8-fly på Troll Airfield på Antarktis. Det fortæller Smartwings i en pressemeddelelse om flyvningen, der var en chartret afgang formidlet af den norske flymægler Aircontact.\nOmbord på flyet var ansatte fra Norsk Polarinstitutt, der var på vej til Troll Research Station, der befinder sig 235 kilometer fra kysten i den østlige del af Princess Martha Coast i Queen Maud Land på Antarktis. Forskningsstationen benyttes blandt andet til miljø- og klimaovervågning.\nFra Oslo til Antarktis\nKonkret var der tale om et Boeing 737 MAX 8, der har registreringsnummeret OK-SWB. Det fløj først fra Oslo til Prag. Dernæst gik turen til byen N’Djamena, som er hovedstad i det afrikanske land Tchad.\nFra Tchad fløj piloterne videre til Cape Town i Sydafrika, og herfra kunne OK-SWB tage det sidste ryk mod Antarktis. Flyvningen mellem Cape Town og Troll Airfield varede i seks timer. Flyet var i alt i luften i over 17 timer og fløj 14.800 kilometer fra det lettede i Oslo til det landede på Antarktis. Flyet forblev på jorden i to timer, inden det påbegyndte hjemrejsen mod Norge via Sydafrika.\nFlyvepladsen Troll Airfield har en 3.000 meter lang landingsbane udført af is, der befinder sig i 1.232 meters højde og er bygget på en gletsjer. Den afsidesliggende flyveplads bliver også befløjet af Icelandair i løbet af denne vinter.\nIfølge Smartwings kræver denne type flyvning en særlig uddannelse, og der var tre specialuddannede piloter med undervejs. Besætningen fik løbende opdateringer om vejr og andre forhold via satellittelefoner og datalink.\nInden afgang skulle piloterne desuden gøres fortrolige med området og landingsbanen, ligesom flypersonalet gennemgik træning i at overleve på Antarktis. Derudover blev der medbragt polartøj til de ombordværende samt visse kritiske reservedele på flyet.\nVejret blev nøje overvåget fem dage før flyvningen fandt sted ved hjælp af prognoser fra de tyske meteorologiske institutter DWD og AWI. Under flyvningen overvågede Smartwings’ egen tekniske afdeling i Prag desuden flyets tilstand gennem et datalink.\nAntarktis Boeing 737 MAX 8 Smartwings\t2022-01-27\nTagget med: Antarktis Boeing 737 MAX 8 Smartwings\nNorwegian leaser 10 fabriksnye Boeing 737 MAX


General Electrics får skandinavisk brohovede for udlejning – Crane.dk\nDen internationale elektro–virksomhed, General Electric, har valgt at entrere det danske marked for udlejning af udstyr til køling, elforsyning, varme, ventilation og nødvendig tilbehør. Den danske filial af General Electric bliver fremover drevet af virksomheden INNOTERM. Her spår man et voldsomt voksende marked for udlejning til en række brancher indenfor industri og underholdning.\nStigende krav til både rentabilitet, produktionsforhold og miljø har skabt vækst indenfor udlejning af store industrielle køle–, varme,– el– og ventilationsanlæg. Det har den internationale industrigigant General Electric fået øjnene op for og har derfor etableret sig i Danmark med virksomheden INNOTERM som agent.\n"Vi ser meget frem til samarbejdet. Først og fremmest kan vi nu både tilbyde eksisterende og nye kunder en bredere vifte af services og opsøge nye markeder i samarbejde med en vægtig spiller på markedet," fortæller Palle B. Lemminger. Han øjner et stort og voksende marked for udlejning af store anlæg til eksempelvis elforsyning ved festivaler og koncerter, køling ved filmoptagelser og konferencer samt ventilation ved en lang række arrangementer og i tilfælde af pludselige driftsstop som brand og havarier. Fælles for anlæggene er, at de er dyre, og at det er svært at planlægge, hvornår der er brug for dem. De to forhold gør, at de egner sig perfekt til udlejning.\n"Den slags industrielle anlæg er store anlæg, som koster mange penge, og når virksomhederne nu har muligheden for at leje, så kan de undgå en kapitalbinding i anlæg, som de måske kun sjældent får brug for. De kunder, vi henvender os til, har et akut behov for en specialløsning og i samarbejde med General Electric er der stort set ikke nogle opgaver, vi ikke kan løse," siger Palle B. Lemminger. De store anlæg befinder på GE´s lagre og de kan være klar til drift i løbet af få timer i tilfælde af en nødsituation, lover INNOTERM.\nINNOTERM bor i Juelsminde, Jylland, men opererer i hele Skandinavien. Virksomheden trækker på et netværk af branchekyndige håndværkere og specialister inden for de enkelte opgaver, når disse der kræves mange kyndige folk til en krævende opgave .\nMød INNOTERM dagene 9 12. september på HI–Messen stand J7250/4.\nDanmark Jylland koncert miljø penge Skandinavien virksomhed


Af Jørgen Serup, professor, speciallæge i hudsygdomme\n600.000 danskere har en eller flere tatoveringer. De fleste er glade for deres kropsudsmykning, men nogle fortryder med tiden og vil gerne have den fjernet. Måske fordi de ikke længere kan lide motivet, måske fordi tatoveringen giver et forkert signal eller ikke længere passer til den livssituation, personen er i. Ind i mellem hører man sætningen ”Men jeg kan jo bare få den fjernet igen” fra folk, der overvejer, om de skal lade sig tatovere. Men det er en myte. Ikke alle tatoveringer kan fjernes. Og det er langtfra alle tilfælde, hvor det ender med at blive et pænt resultat. Derfor skal man tænke sig godt om, før man kaster sig ud i projektet. Og hvis man ender med at vil have fjernet sin tatovering, skal man også se sig godt for, når man vælger behandler.\nHvordan foregår det, når man skal have fjernet en tatovering?\nEn tatovering består af hundrede eller tusindevis af små huller i huden, som er blevet fyldt ud med små bitte farvekorn. Vil man have fjernet tatoveringen, gælder det om at få disse farvepartikler væk igen.\nSå mange danskere har en tatovering\n600.000 danskere har en tatovering - det vil sige, at 13 procent af voksenbefolkningen i Danmark er tatoveret.\nDer findes ikke opgørelser over, hvor mange danskere der hvert år får fjernet tatoveringer, men formentlig går et sted mellem 10-20 procent med tanker om det. Kun få procent ender dog med at gennemføre en behandling.\nEn mulighed er at få fjernet tatoveringen ved hjælp af laserlys. Behandleren kører laserapparatet hen over tatoveringen og punktskyder hele det farvede område med ganske kortvarige skud laserlys. Dermed bliver farvekornet i tatoveringen varmet op, så det sprænges i så små stykker, at kroppen kan opsuge og udskille dem ligesom andre affaldsstoffer. Man fjerner kun det øverste lag, og ofte vil der efterfølgende ligge en hel del farve under huden – målet er, at man ikke kan se det udefra.\nDer skal som regel mellem 6-12 behandlinger til at fjerne en tatovering, og huden skal nå at hele op mellem hver behandling. Det er vigtigt at indstille sig på, at der skal flere behandlinger til, hvis man beslutter sig for at få fjernet sin tatovering. Stopper man midtvejs, kan man ende med at få en pæn tatovering erstattet med en halvudvisket én af slagsen.\nNogle tatoveringer er næsten umulige at fjerne, og risikoen for at danne ar og pigmentfejl som følge af laserbehandlingen er stor. Derfor vil man normalt lave en prøvebrænding, hvilket vil sige, at man laserbehandler et lille hjørne af tatoveringen. Når brandsåret er helet op efter 2-3 måneder, vil man kunne vurdere, om det er blevet så pænt, at det vil være fornuftigt at fjerne hele tatoveringen.\nMindre tatoveringer kan fjernes kirurgisk – det vil sige ved, at en plastikkirurg skærer huden væk. Her skal man regne med at få et ar, der vil være på størrelse med tatoveringen.\nHvad sker der efter laserbehandlingen?\nEfter laserbehandlingen kan der dannes en slags sårskorpe, som bliver afstødt efter nogle uger, så huden får sit normale udseende igen. For at passe godt på huden i den mellemliggende tid kan man bruge en fugtighedscreme, så huden ikke tørrer ud og sprækker. Hvis der opstår betændelse i såret, skal man gå til lægen, og man må stoppe med laser, indtil det er helt i orden.\nGør det ondt at få fjernet en tatovering ved hjælp af laserbehandling?\nMan skal regne med, at det gør lige så ondt at få tatoveringer fjernet ved laserbehandling som at få dem lavet, hvilket vil være meget afhængigt af, hvor tatoveringen sidder. Normalt fjerner man tatoveringer uden bedøvelse. Man kan dog godt smøre en lokalbedøvende salve på forud for behandlingen.\nHvordan kommer huden til at se ud efter en laserbehandling?\nNår man får fjernet en tatovering med laserbehandling, skal man ikke regne med, at huden kommer til at se fuldstændig ud som før.\nNår man behandler med laserlys, er der risiko for at brænde de celler af, som giver den brune farve i huden, så man får en varig hvid-farvning, hvor tatoveringen tidligere sad. Omvendt kan man også risikere, at laserbrændingen gør cellerne overaktive, så der dannes brune pigmentpletter i huden. Eller eventuelt begge dele på én gang uregelmæssigt fordelt i det behandlede område.\nHvis man kigger på huden under en lup, kan man se, at overfladen har et meget finmønstret net. Dette fine mønster er næsten umuligt at bevare. Under laserbehandlingen udvikles der nemlig meget høje temperaturer, som huden har svært ved at tåle. Huden bliver derfor mere glat og arret i et eller andet omfang. Nogle mennesker danner for meget arvæv, såkaldt keloid, fra naturens hånd, og i de tilfælde kan det komme til at se meget voldsomt ud. Det bedste er derfor at starte med at behandle et lille prøvefelt, så man kan se, hvordan huden reagerer.\nHuden skal som regel have lidt tid til at komme sig efter behandlingerne, så først efter 3-6 måneder efter den sidste behandling kan man vurdere, hvordan huden vil komme til at se ud på sigt.\nHvor store tatoveringer kan man fjerne?\nDer er grænser for, hvor store tatoveringer man kan fjerne, uden at det bliver en kæmpe belastning og en stor risiko, da der let kan opstå en skæmmende reaktion i huden. Normalt vil man maksimalt kunne fjerne tatoveringer på størrelse med en håndflade.\nHvad er nemmest at fjerne - sorte eller farvede tatoveringer?\nSorte tatoveringer er som regel lavet med farvematerialet carbon black. Denne farvetype består af store kulpartikler, der relativt let kan brændes af og omsættes i kroppen. Derfor er sorte tatoveringer som regel de nemmeste at få væk. Farver – især rød – kan til gengæld være meget vanskelige at fjerne. Da indholdsstofferne i farverne er forskellige, alt efter hvilken leverandør de kommer fra, kan man dog ikke altid forudsige, hvilke farver der vil være besværlige. Også derfor er det hensigtsmæssigt at prøve-behandle et lille hjørne af tatoveringen.\nHvilken type hud er nemmest at fjerne tatoveringer på?\nDet er nemmere at fjerne tatoveringer på lys end på mørk hud. Det skyldes, at tatoveringsfarven ligger nede i det lag, der kaldes læderhuden. Henover ligger overhuden, hvor hudens egen brunlige pigment findes. For at laserlyset kan gå ind og påvirke tatoveringsfarven, skal lyset altså trænge gennem det brune pigment i overhuden og ned i læderhuden. Hos mennesker med mørk hud er der meget brunt pigment i overhuden, og det vil ligge som et slags gardin og skygge for laserstrålen.\nOgså af den grund er det bedst at få fjernet tatoveringer om vinteren. Man kan eventuelt skyde igennem det brune pigment som opstår, når man er blevet solbrændt, men det er ikke godt at fjerne tatoveringer på meget solbrændt hud. Dertil kommer, at der efter behandlingen eventuelt vil dannes skorper og ny hud eventuelt med skældannelse, som også har bedst af at blive beskyttet mod solen.\nHvor kan man få fjernet tatoveringer?\nAlmindelige tatoveringer på kroppen bliver som regel fjernet på private hudklinikker, på kosmetiske klinikker eller hos tatovører. Kun hvis der er det, man kalder for en medicinsk grund, kan en hudafdeling på et hospital fjerne en tatovering. Det kan for eksempel være, hvis tatoveringen sidder i ansigtet eller på halsen, hvor det i Danmark er ulovligt at tatovere. Også mennesker med psykiatriske problemer kan have behov for at få fjernet en tatovering som led i den psykiatriske behandling, og her kan hospitaler også hjælpe.\nDet mest almindelige er altså at få fjernet sin tatovering på det private marked, og her skal man se sig godt for. Lovmæssigt er det nemlig sådan, at alle og enhver i Danmark har lov til at lave tatoveringer og fjerne dem igen med laserbehandling. Når det gælder laserbehandlinger i forbindelse med kosmetiske behandlinger, er der skrappe regler fra Sundhedsstyrelsen om uddannelse og autorisation, men altså ikke, hvad angår tatoveringer. Her er det op til én selv at undersøge terapeutens forudsætninger for at fjerne tatoveringer. Og det kan være svært. Et godt råd er at gå til en laserklinik, hvor der er tilknyttet en hudlæge. En god hudlæge vil kunne vurdere, om tatoveringen overhovedet er mulig at fjerne, eller der vil være for høj risiko for, at man får ar. En god behandler vil ligeledes foretage en prøvebehandling i et hjørne af tatoveringen, så man kan se, hvordan det vil komme til at se ud, inden man går i gang med at fjerne hele tatoveringen.\nEndelig kan man undersøge, hvilken type lasere der bliver brugt på klinikken. Den type, der giver mindst mulig ardannelse, er Q-switched lasers. Disse apparater giver ultrakorte lysimpulser, så huden omkring farvepigment-partiklerne undgår at blive varmet så hårdt op.\nHvad skal man ellers overveje?\nEndelig skal man gøre op med sig selv, om man har tålmodigheden og økonomien til at gennemføre en fuld behandlingsserie på 6-12 behandlinger. Det løber let op i 20.000 kroner uden garanti for et godt resultat. Stopper man på halvvejen, har man en spoleret og grim tatovering, som ser værre ud, end da man startede. Og får man komplikationer, er det mindst lige så slemt.\nKan det være kræftfremkaldende at få fjernet sin tatovering?\nNår man får fjernet en tatovering, slås farvepigmenterne i stykker til bittesmå krystaller, og de optages herefter i blodbanerne og i lymfesystemet. Fra blodet lander det i leveren, hvor det ifl.g forsøg i mus bliver indkapslet. Kun meget langsomt, over år, bliver farvekrystallerne skyllet ud med urinen. Farvekrystallerne transporteres desuden med lymfebanerne hen til lymfeknuderne, hvor de også bliver kapslet ind. Her bliver de liggende. Det er ikke farligt, og det giver ingen målbare bivirkninger selvom blæk og deres kemiske nedbrydningsprodukter teoretisk set kan være kræftfremkaldende ud fra laboratorieforsøg med høj og langvarig dosering.\nKan man få en allergisk reaktion af at få fjernet en tatovering?\nMan kan godt risikere at få allergiske reaktion i forbindelse med fjernelse af tatoveringer. Der har eksempelvis været et tilfælde, hvor en person fik akut nældefeber, og hvor man måtte forbehandle med binyrebarkhormon og med antihistamin for at kunne fortsætte behandlingen. Risikoen er dog lille.\nPrisen vil være meget afhængig af, hvor stor tatoveringen er, hvilke farver der er brugt, og hvor mange behandlinger det kræver at fjerne dem. Man skal dog regne med, at det cirka koster 10 gange så meget at få den fjernet som at få den lavet.\nHvad skal man overveje, før man får fjernet sin tatovering?\nDet er en myte, at man bare kan fjerne en tatovering, hvis man bliver træt af den. Mange tatoveringer kan ikke fjernes, fordi farverne er for genstridige. Desuden skal man overveje:\nOm tatoveringen skal fjernes ved hjælp af laser eller operation (hvis det er en lille tatovering).\nDen økonomiske udgift. Det koster cirka 10 gange så meget at få fjernet en tatovering som at få den lavet.\nTid. At få fjernet en tatovering kræver som regel mellem 6-12 behandlinger, og kun hvis man gennemfører behandlingen, er der chance for at få et pænt resultat.\nRisikoen for at huden efterfølgende risikerer at blive arret og/eller får pigmentfejl. Chancen for at det bliver et pænt resultat er kun fifty-fifty.\nRisikoen for at der opstår kræftfremkaldende stoffer i forbindelse med laserfjernelsen. Det vil som regel være umuligt at forudsige, om risikoen vil opstå, da deklarationerne på tatoveringsfarverne er meget mangelfulde. I praksis er risikoen dog lille.


Teknisk funderet håndværker søges til bygningsvedligeholdelse, Norddjurs Kommune | Ofir.dk\nTeknisk funderet håndværker søges til bygningsvedligeholdelse\nNorddjurs Kommune søger snarest muligt en erfaren installatør/tekniker til Driftscenter Norddjurs.\nOpgaverne ligger indenfor Driftscenter Norddjurs, som er en del af Vej og ejendom. Driftscenteret udfører vedligeholdelsesopgaver på de offentlige veje, grønne områder og bygninger. I denne stilling er der særligt tale om udførelsen af vedligeholdelsesopgaver på de kommunale bygningers tekniske anlæg. Opgavetyperne spænder bredt fra basal servicering af ventilationsanlæg, varmeanlæg, ABA-anlæg mv. til mindre arbejder som trækning af EL-kabler, supervisering af CTS/ECL, opsætning af enkelte EL-stik, afløb, hårde hvidevarer og mange andre mere eller mindre specielle opgaver, der som helhed stiller krav til din interesse og færdigheder ud i teknik/mekanik generelt. Der vil herudover fra tid til anden være tale om samarbejde med en anden håndværker hvis ekspertise vil ligge primært indenfor tømrerfaget. Du vil være i tæt samarbejde med kommunens ejendomscenter, som er bestillere af vedligeholdelsesopgaver på de kommunale ejendomme. Din arbejdsplads vil være i hele Norddjurs kommune, med udgangspunkt i Kalorievej 7, 8500 Grenaa.\n• Varetagelse af serviceleder opgaver på ejendomme der ikke har en sådan ansat\n• Pedel-lignende opgaver såsom: Betjening af ABA-anlæg, betjening af varmestyring (CTS/ECL), filterskift i ventilationsanlæg, rensning af sandfangs brønde mv.\n• Andre forefaldende opgaver indenfor vej og park-området.\n• Udførelse af VVS eller EL opgaver ifbm. mindre projekter som udskiftning af et køkken eller lign.\n• Kunne være en maskinmester uddannelse, med en håndværksmæssig baggrund, ejendomsfunktionær, elektriker, VVS´er eller lign.\n• Skal have en bred erfaring indenfor teknik/mekanik generelt.\n• Gerne autorisation som enten EL- eller VVS-installatør\n• Kan arbejde selvstændigt, systematisk, struktureret og nytænke arbejdsopgaver.\n• Skal have kørekort, og gerne trailerkort.\n• Kan kommunikere åbent, imødekommende og klart.\n• Er en god kollega og har rigtig gode samarbejdsevner.\n• Er robust i samspillet med engagerede kolleger.\n• Tager sit gode humør med på arbejde og trives i en uformel omgangstone.\nI jobbet får du mulighed for løbende at udvikle dine kompetencer både gennem traditionelle kurser og uddannelser, men også andre interne former for kompetenceudvikling, eksempelvis vidensdeling, tværfagligt arbejde og projektarbejde. Der er tale om en fuldtidsstilling på 37 timer, hvor løn og ansættelsesvilkår vil være i henhold til gældende overenskomst. Der vil være mulighed for flekstid, da vi vægter balancen mellem arbejdsliv og familieliv højt.\nNorddjurs Kommune har ca. 38.000 indbyggere, og er et fantastisk naturområde med strand og vand, og skove, heder og marker. Norddjurs Kommune er dog andet og mere end sin pragtfulde natur. Der bygges nyt og investeres, blandt andet på Grenaa Havn, som allerede nu med til at sparke gang i vækst og beskæftigelse i Norddjurs. Kommunen understøtter også væksten på flere fronter, f.eks. gennem omfattende byggeri af moderne ældreboliger, ved at skabe gode rammer for ungdomsuddannelser, byudvikling, tiltrækning af tilflyttere og meget andet. Gennem åbenhed, dialog og ligeværdighed ønsker kommunen, at fremme en kultur, hvor den sunde fornuft er synlig i hverdagen, og hvor der er plads til prøvehandlinger


Paris - hvilke seværdigheder bør man besøge? | Paristips.dk\nParis – hvilke seværdigheder bør man besøge?\nDu står med et kort over Paris? Hvad skal man gøre? Paris er byen, hvor de mange muligheder for at udforske byens indre og byens charme og seværdigheder aldrig får en ende.\nByen er fuld af muligheder og man kan alt fra at se på Mona Lisa til at opleve den skønne natur i de mange grønne områder, der er mellem gaderne og storbylarmen i Paris.\nHvad man så end bare skal se, er noget for sig selv. Der er en række ting, som man bør have set, når man har været på sin tur i Paris.\nKunstens glade dage og grønne områder\nDet er næsten at regne ud, når man snakker om Paris, snakker man om kunst. Museet Louvre er en oplagt mulighed for at se en side af Paris i det smukke store museum, der med sine populære malerier og værker er en stor og vigtig turistattraktion for Paris og Frankrig som land. Louvre er både smukt og en oplevelse, der er værd at kigge forbi.\nNoget andet er de mange smukke grønne områder, der er i Paris. Man kan ikke tage til Paris uden at nyde en tur i parken eller opleve storbyens natur med et afbræk fra vandringen mellem turistattraktionerne. Jardins des Tuileries er en oplagt mulighed efter sit besøg på Louvre at tage en afslappende dag væk fra menneskemylder og nyde den smukke natur, der er i haven.\nNatteglade timer og kulinariske finesser\nDet, man også skal se og opleve er Paris’ natteliv. Et natteliv som Paris’ finder man ikke i mange andre byer. Nattelivet taler for sig selv med de mange gode natklubber og sjove steder, man kan tage på efter midnat. Udover dette er der selvfølgelig maden.\nMaden er en vigtig del for Paris, og de mange restauranter er gode muligheder for at smage på Paris på en anden måde. Byen er fyldt med ting at se, men det vigtigste at se, er det man har lyst til, og det garanterer Paris helt sikker for.\nFrankrig Jardins des Tuileries Louvre Mona Lisa natteliv Paris restauranter seværdigheder\nDe bedste julemarkeder i Paris\nDe 10 bedste monumenter i Paris – det skal du se i byernes by\nMontmartre – et besøg i en anden verden i Paris


Hvordan foregår en tandblegning i Vejen? - taarnbycup.dk\nDøjer du med misfarvninger eller gule tænder? Så kan en tandblegning i Vejen være værd at overveje. En tandblegning kan nemlig gøre ethvert smil endnu smukkere. Du bør derfor heller ikke snyde dig selv for denne behandling, hvis du altid har drømt om hvidere tænder.\nEn tandblegning i Vejen kan foregå på to måder\nHvis du skal have lavet en tandblegning i Vejen, så er der typisk to forskellige måder, tandlægeklinikkerne laver blegningen på. Du kan enten få en klinikblegning eller en hjemmeblegning.\nNår du vælger en klinikblegning, får du bleget tænderne hos tandlægen – helt som navnet også antyder. Du kan derfor også gå derfra med fine, hvide tænder.\nVælger du omvendt en hjemmeblegning, får du speciallavet en skinne til lige præcis dine tænder. Og så får du blegegel med hjem, du typisk skal bruge over en uge eller to. På den måde bleges tænderne gradvist.\nUanset om du går med det ene eller andet valg, så vil tandlægen selvfølgelig gerne se dig først. For før din tandblegning i Vejen kan begynde, skal dine tænder typisk undersøges ift. deres stand, og om de er egnet til en blegning.\nHvilken tandlæge i Vejen skal du kontakte?\nEr du i tvivl om, hvilken tandlæge du skal kontakte ift. en tandblegning i Vejen, så søg endelig online. For det kan godt svare sig, at du er grundig i din research. En tandblegning kan nemlig give dig et endnu smukkere smil, når først behandlingen er færdig.\nDu kan bruge lidt tid på at læse om de forskellige tandlæger, og ikke mindst deres erfaring med tandblegninger generelt. For det er selvfølgelig rart at komme i gode og erfarne hænder. Har tandlægen sociale medier kan du kigge efter, om der er billeder af tidligere kunders resultater – for så kan du bedre fornemme, hvad du har i vente.


En andelshave er en haveforeninger, der er organiseret som en andelsforening og som ejer grunden og hvor foreningens medlemmer i kraft af medlemsskabet har brugsret til en parcel af haveforeningens grundareal. Når du køber en andelshave køber du altså dels andelsretten i foreningen og dels et hus, der eventuelt er opført på foreningens grund.\tBlommehaven A/H Haveforeningen Blommehaven er en andelshaveforening i Kastrup\nRingen A/H Haveforeningen Ringen er smukt beliggende på Gl. Kirkevej i Kastrup\nSelandia A/H Selandia A/H har mange aktiviteter. Festpladsen har et dejligt stort klubhus, keglebane, kontor, flagstang, toiletter, helårs-vandhane, borde, bænke m.m.\nSøndergården A/H "Søndergårds" jord blev, efter at være udlagt til haveforening, købt af Dansk Kolonihaveforbund. Interesserede "kolonister" kunne i 1958 trække lod om en parcel. En parcel kostede dengang 500kr.\nVed Pilegården A/H Haveforeningen Pilegården er grundlagt i 1943\nÆblehaven A/H Haveforeningen Æblehaven er beliggende i Kastrup\nKolonihaveforbundet Kreds 1. Toftegårds Allé 42, 1., 2500 Valby. Tlf: 35 82 19 00.


balsamico pære, mozzarella salat\nDenne lækre salat fungerer fantastisk som tilbehør til en hovedret med oksekød, svinekød eller fugl.\n3 pærer (modne)\n2 spk. fint salt\n2 stk. bøffel mozzarella\nSkær pærerne i kvarter, fjern kernehuset og skær dem i fine tynde skiver.\nKom pærerne i et ildfast fad jævnt fordel, hæld balsamico eddike over og kom i ovnen i 15 min ved 150 grader.\nTag pærerne ud og lad dem køle af.\nSkru ovnen op til 200 grader.\nKom mandler og salt i et ildfast fad, dæk mandlerne med vand men kun så de lige akkurat er dækket.\nSæt i ovnen i ca. 60 min til vandet er helt fordampet og mandlerne er helt tørre og sprøde.\nSæt til side til anretning.\nSkyl og tør salaten, skær i store rustikke stykker anret i et jævnt lag på fad, kom de balsamico bagte pære på, riv mozzarellaen oven på pærerne og til sidst drysses grofthakkede saltmandler henover.


Krise i Europa: 10 millioner europæere er nu langtidsledige - PDF\nDownload "Krise i Europa: 10 millioner europæere er nu langtidsledige"\n1 Krise i Europa: 10 millioner Krisen i Europa gør ondt. Ledigheden i EU-7 er nu oppe på 10,3 pct. svarende til,7 mio. personer. Det er det højeste niveau i 1 år. Samtidig viser nye tal fra Eurostat, som AE har analyseret, at knapt 10 mio. arbejdsløse i EU-7 nu har været ledige i et år eller mere. Det svarer til, at mere end fire ud af ti af de arbejdsløse er langtidsledige. Dermed er hele den reduktion, man opnåede i langtidsledigheden i Europa i de gode år fra , tabt på gulvet. Den høje langtidsledighed er samtidig et symptom på, at arbejdsløsheden i Europa er ved at bide sig fast, hvilket skader vækstmulighederne og belaster de offentlige budgetter. af senioranalytiker Erik Bjørsted 11. juni 01 Analysens hovedkonklusioner Arbejdsløsheden for EU-7 er nu på 10,3 pct. svarende til,7 mio. personer. Det er ligesom for ungdomsledigheden det højeste niveau i 1 år i EU-7. Langtidsledigheden er imidlertid også vokset kraftigt, hvilket betyder, at knap 10 mio. EUborgere nu er langtidsledige. Det svarer til mere end ud af 10. Det er specielt de gældsplagede lande, som Spanien, Grækenland, Irland og Portugal, som har en høj langtidsledighed. Udviklingen er et symptom på at arbejdsløsheden i EU, er ved at bide sig fast. Udfordringen er, at en permanent højere ledighed i Europa skader vækstmulighederne og gør det vanskeligere at skabe balance på de offentlige budgetter i Europa. Hvis man på den lange bane vil hæve den fulde velstandsgevinst af reformerne i EU, er det derfor nødvendigt ligeledes at stimulere væksten på kort sigt. Det kunne fx være en øget kapitalindsprøjtning til Den Europæiske Investeringsbank, som gør det muligt for virksomheder at låne penge til investeringer også i de gældsplagede lande, eller via midler fra EU s strukturfonde. Kontakt Senioranalytiker Erik Bjørsted Tlf Mobil Kommunikationschef Janus Breck Tlf Mobil Arbejderbevægelsens Erhvervsråd Reventlowsgade 1, 1 sal. 151 København V\n2 Fire ud af ti arbejdsløse i EU har været arbejdsløse i et år eller mere Nye tal fra EUROSTAT, som AE har analyseret, viser, at arbejdsløsheden i EU-7 i april 01 var på 10,3 pct., svarende til knapt,7 mio. personer. Det er det højeste ledighedsniveau i EU-7 i 1 år. Noget tilsvarende sig gældende for ungdomsledigheden, som i øjeblikket er over 0 pct. i EU-7. Det er imidlertid ikke kun arbejdsløsheden og ungdomsledigheden, som i øjeblikket bekymrer. Langtidsledigheden i Europa er ligeledes vokset voldsomt under krisen. I 011 (01-tal er pt. kun offentliggjort for DK, Spanien, Portugal, Estland og Litauen) var langtidsledigheden således på, pct. af arbejdsstyrken mod lidt over ½ pct. inden krisen satte ind. Dermed er hele den reduktion, man opnåede i langtidsledigheden i EU-7 i de gode fra , nu tabt på gulvet. Det fremgår af figur 1, som viser udviklingen i den samlede arbejdsløshedsprocent i EU-7 og langtidsledighedsprocenten i EU-7. Langtidsledighedsprocenten på, pct. svarer til, at knapt 10 mio. arbejdsløse i EU-7 har været ledige i et år eller mere. Ud af de i alt 3 mio. arbejdsløse i EU-7 i 011 er altså mere end ud af 10 i dag langtidsledige. Ser man isoleret på EU-15, hvor data går længere tilbage i tid, er billedet faktisk, at langtidsledigheden er den højeste siden 1999 og dermed er på sit højeste niveau i 1 år. Figur 1. Udviklingen i ledigheden og langtidsledigheden i EU 1 Ledighed Langtidsledighed Ledighed Langtidsledighed Anm.: I opgørelsen er man langtidsledig, hvis man har været arbejdsløs i et år eller mere. Kilde: AE på baggrund af Eurostat. Den høje ledighed i Europa kan bide sig fast Det er en meget alvorlig udvikling, der må tolkes som et symptom på, at den høje arbejdsløshed er ved at bide sig fast i Europa. Bekymringen bekræftes endvidere af de historiske erfaringer, som viser, at når først arbejdsløsheden er vokset til et højt niveau, har den en tendens til at forblive høj de efterfølgende år. Fænomenet er kendt som persistens, og ses i stort omfang i de europæiske lande.\n3 Omfanget af persistens kan illustreres ved at beregne, hvor meget ledighedsniveauet i en periode betyder for ledighedsniveauet i den næste periode. Beregningerne er beskrevet i Boks 1 og viser, at ca. 95 pct. af ledigheden i ét år i gennemsnit overføres til det næste år. Det er en meget høj grad af persistens og konsekvensen er, at flere risikerer at hænge fast i ledighedskøen med flere langtidsledige til følge.. Boks 1. Beregning af ledighedens persistens Graden af ledighedens persistens kan beregnes ved at estimere følgende ligning: u t = αu t-1 + β + µ t hvor u t er arbejdsløshedsraten i et givent år, u t-1 er arbejdsløshedsraten året før, α og β er kontanter og µ t er fejlleddet i modellen. Jo højere α er, jo mere persistent er ledigheden og jo længere tid vil en stigning i arbejdsløsheden have effekt de efterfølgende år. Nedenfor er modellen estimeret på baggrund af AKU-ledighden for Danmark. Som det fremgår af figur B1, er der en meget pæn lineær sammenhæng mellem ledigheden og ledigheden foregående år. Den estimerede ligning kan forklare ca. 83 pct. af variationen i data og har en gennemsnitlig forudsigelsesfejl på 1 pct. point. Den estimerede sammenhæng tilsiger, at ca. 9 pct. af stigningen i ledigheden i ét år overføres til næste år. Figur B1. AKU-ledigheden som funktion af AKU-ledigheden året før for Danmark u 0,1 0,1 y = 0,918x + 0,00 R² = 0,8335 0,08 0,0 0,0 0,0 0 u(-1) 0 0,05 0,1 0,15 Anm.: Estimationsperioden er , T-værdien til koefficienten til ledigheden året før er 1,1. Den gennemsnitlige forudsigelsesfejl er ca. 0,01, svarende til 1pct. point. På tilsvarende vis kan man beregne omfanget af persistens for andre lande -- resultaterne er vist i tabel B1 i bilag 1. Resultaterne viser, at der i Europa er en meget høj grad af persistens på det europæiske arbejdsmarked. I gennemsnit overføres således ca. 95 pct. af ledigheden i ét år til det næste år. De gældsplagede lande hårdest ramt af langtidsledighed Ser man på de enkelte lande, er det især de gældsplagede lande, som er hårdest ramt af langtidsledighed. Det fremgår af figur, som viser langtidsledighedsprocenten i 008, inden krisen satte ind (den mørkeblå søjle), samt stigningen i langtidsledighedsprocenten fra 008 til 011 (den lyseblå søjle). Summen af den mørkeblå og lyseblå søjle er således niveauet for langtidsledigheden i dag. 3\n4 Før krisen havde Spanien og Irland en relativ lav langtidsledighed. I løbet af krisen har Spanien og Irland imidlertid oplevet en kraftig stigning i langtidsledigheden, og i dag er langtidsledigheden i disse lande over 8 pct., mens den i EU-7 er, pct. For de gældsplagede lande er den høje langtidsledighed en påmindelse om, hvor svært det bliver at reducere den høje ledighed i fx Spanien (hvor ledigheden er mere end 0 pct.), når man samtidig er tvunget til at gennemføre besparelser, som suger vækst og beskæftigelse ud af økonomien. Samtidig vidner den høje langtidsledighed i de gældsplagede lande om, at prisen for krisen herunder den sparekurs landene har været tvunget til at følge, har været meget høj. I Tyskland har udviklingen været modsat de andre europæiske lande. Her havde man forud for krisen en langtidsledighed på ca. pct., hvilket i EU-7 på det tidspunkt var ganske højt. Tyskland er dog kommet væsentligt bedre ud af krisen og har fået knækket ledighedskurven, hvilket også har sænket langtidsledigheden. Figur. Langtidsledighed i Europa NOR AUS LUX SWE NLD SWI CYP FIN DK UK CZE DEU MAL ROM BEL POL SLO FRA EU-15 EU-7 ITA EURO-15 EURO-17 HUN BUL POR EST LIT LAT IRE GRC CRO ESP SVK Kilde: AE på baggrund af EUROSTAT. I Danmark er langtidsledigheden i øjeblikket omkring pct., hvilket sammenlignet med andre lande er relativt lavt. I historisk perspektiv viser opgørelsen fra EUROSTAT imidlertid, at langtidsledigheden er den højeste i 10 år. Det fremgår af figur 3, som viser langtidsledigheden på kvartaler for Danmark. Den registerbaserede opgørelse over bruttolangtidsledigheden peger også på, at langtidsledigheden i øjeblikket er omkring pct. af arbejdsstyrken, men i historisk perspektiv er bruttolangtidsledigheden fortsat under niveauet fra 00, hvor den sidst toppede. Forskellen på de to opgørelser udover afgrænsningen af, hvornår man er langtidsledig1 - er, at man i EUROSTAT ser på den reelle ledighed og frasorterer de arbejdsløse, som ikke søger arbejde og ikke\n5 står til rådighed for arbejdsmarkedet, hvilket kan være en del af forklaringen på, at niveauet i EURO- STATS opgørelse er så lavt i forhold til bruttolangtidsledigheden i begyndelsen af perioden, hvor rådighedsreglerne på arbejdsmarkedet var mere lempelige. Samtidig frasorteres også bruttoledige, som efter AKU-kriterierne, opfattes som værende i beskæftigelse. Til gengæld fanger EUROSTATs opgørelse de arbejdsløse, som ikke modtager hverken dagpenge eller kontanthjælp samt andre overførelsesmodtagere, som fx ikke-arbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere, der ikke er inkluderet i den registrerede bruttoledighed. Endelig inkluderer EUROSTATS opgørelse også arbejdsløse studerende, som dog i opgørelsen af langtidsledigheden ikke fylder specielt meget. Figur 3. Udviklingen i langtidsledigheden i Danmark,0 3,5 3,0,5,0 1,5 1,0 0,5 0,0 1999K1 1999K3 000K1 000K3 001K1 001K3 00K1 00K3 003K1 003K3 00K1 00K3 005K1 005K3 00K1 00K3 007K1 007K3 008K1 008K3 009K1 009K3 010K1 010K3 011K1 011K3 01K1,0 3,5 3,0,5,0 1,5 1,0 0,5 0,0 Bruttolangtidsledighedsprocent EUROSTAT Anm.: Data er sæsonkorrigeret. Kilde: AE på baggrund af Danmarks Statistik, Finansministeriet og Eurostat. Europa har brug for en investerings- og jobpagt Hvis Europa udelukkende vælger at spare sig ud af krisen, kan vi risikere, at arbejdsløsheden - herunder ungdomsarbejdsløsheden forbliver høj de næste mange år. Det høje niveau i langtidsledigheden vidner desværre allerede nu om, at det bliver vanskeligt at reducere arbejdsløsheden i Europa igen. Samtidig bliver det heller ikke lettere at skabe vækst, velstand og sunde offentlige budgetter, hvis arbejdsløsheden de kommende år forbliver høj i Europa. Derudover er det ikke sikkert at man får det fulde udbytte af arbejdsmarkedsreformer mm hvis arbejdsløsheden bider sig fast på et højt niveau. Hvis man derfor på den lidt længere bane vil hæve den fulde velstandsgevinst af reformerne, er det som supplement til reformerne på kort sigt nødvendigt med en europæisk kickstart. AE har peget på muligheden for at tilføre Den Europæiske Investeringsbank en kapitalindsprøjtning på 11½ mia. euro. Det vil gøre det muligt for EIB at låne godt 0 mia. euro ud til investeringsprojekter i EU 5\n6 de kommende to år. Midlerne kan også komme projekter i de gældsplagede lande til gode, som er tvunget til at konsolidere deres økonomi. Strategien har samtidig den fordel. At den ikke i nævneværdigt omfang belaster de offentlige budgetter i EU. En sådan stimulans på 0 mia. euro kan skabe 1,1 mio. job i EU heraf arbejdspladser i Danmark. Mange af arbejdspladserne vil også komme til gældsplagede lande til gode. Det fremgår af tabel 1. Investeringspagten skaber således arbejdspladser i et land som Spanien omkring halvdelen af disse job skyldes effekter af samhandlen i mellem EU-landene. Tabel 1. BNP- og beskæftigelseseffekter af en investeringspagt i 01 BNP-effekt (procent) Beskæftigelseseffekt (tusinde personer) Tyskland 0,5 0 Polen 0,1 5 Finland 0,3 10 Danmark 0,3 1 Belgien 0,0 18 Sverige 0,35 15 England 0,3 8 Frankrig 0,5 83 Sydeuropæiske lande med øget investeringsandel Spanien 0, Portugal 0, 31 Grækenland 0,7 0 Italien 0,3 10 EU-7 samlet 0, Kilde: AE på baggrund af den internationale makroøkonomiske model HEIMDAL En anden mulighed er at tilføre midler fra EU s strukturfonde. Hvis man sammen med midlerne fra EIB og strukturfondene kan mobilisere en stimulans på 1/ pct. af BNP i 013 og ½ pct. af BNP i 01 (hvilket er en forholdsvis moderat stimulans), er der potentiale for ca. 1, mio. job i EU-7 heraf job i Danmark. Endelig kan enkelte lande med finanspolitisk råderum gå sammen om en koordineret vækstpakke. Danmark, Tyskland, Sverige, Finland, Holland og Østrig er nogen af de lande, som har relativt sunde offentlige finanser og tillige har et stort privat opsparingsoverskud. Hvis disse lande går sammen om en koordineret vækstpakke, kan det have store positive effekter på beskæftigelsen ikke bare i de nævnte lande, men også i de gældsplagede lande, som er tvunget til at spare. Mulighederne for en europæiske kickstart via en investerings- og jobpagt er til stede, men det er ved at være sidste udkald, hvis ikke langtidsledigheden i Europa skal bide sig fast på et alt for højt niveau.\n7 Bilag 1. Omfanget af persistens i europæiske lande Tabel B1. Omfanget af persistens i Europa Effekt på ledigheden fra ledigheden det foregående år Belgien 0,98 Danmark 0,91 Finland 0,95 Frankrig 1 Tyskland 0,97 Grækenland 0,8 Irland 0,9 Italien 0,97 Holland 0,98 Portugal 0,89 Spanien 0,95 Sverige 0,9 UK 0,97 Gennemsnit 0,95 Anm,.: Beregningerne er gennemført på baggrund af perioden Kilde: AE på baggrund af egne beregninger på baggrund af OECD, Annual Labour force Survey 7


RPC Superfos i Randers nedbryder digital barriere | SCM.dk\n29.08.2017 | Innovation\nProduktionsvirksomheden RPC Superfos i Randers lægger med ny app-platform checklister og faste rutiner ud på fabriksarbejderens smartphone. Foto: RPC Superfos.\nSom en af de første produktionsvirksomheder i Danmark bringer RPC Superfos i Randers nu digitaliseringen helt ind på livet af medarbejderne på produktionsgulvet. I et ambitiøst samarbejde med den danske softwarevirksomhed Gluu afliver RPC Superfos tunge papirgange og flytter i stedet checklister og faste rutiner ud på fabriksarbejderens smartphone. Projektet sikrer, at alle ansatte uanset titel kommer med på RPC Superfos lean-rejse.\nMed den nye app-platform bliver vi i stand til at finde nye effektiviseringsmuligheder, da det bliver lettere at forstå og optimere vores tværgående processer helt ud i produktionsleddet. Samtidig udvikler Gluu en ny funktion, så medarbejderne selv kan gøre vores papirformularer digitale. Her forventer vi en stor tidsbesparelse ved ikke at skulle håndtere registreringer på papir længere. Det hele kommer nu ind i appen, forklarer Jakob Lund, fabrikschef hos RPC Superfos i Randers.\nGevinsterne ved denne platform ligger i, at den bygger bro mellem de relativt få medarbejdere, der arbejder med at definere processer og de mange medarbejdere, der arbejder i processen.\nPlatformen udspringer af en ide om at skabe et internt community omkring virksomheders processer og dermed involvere alle medarbejdere i at eksekvere og effektivisere rutiner og processer. Aftalen med RPC Superfos er et gennembrud for Gluu inden for produktionsvirksomheder.\nPå lean-rejse med Dansk Industri\nRPC Superfos fabrik i Randers startede i efteråret 2016 på en ambitiøs lean-rejse. I samarbejde med Dansk Industri bliver en lang række medarbejdere uddannet i lean-værktøjer for at minimere spild i fabrikken og skrue op for konkurrenceevnen.\nI samarbejdet med Gluu tager RPC Superfos i Randers skridtet til fuldt ud at digitalisere og samle alle led i virksomheden omkring lean og procesoptimering.\nDet nye er ikke, at man kan gøre en formular digital. Det kan man altid få en udvikler til. Gevinsterne ved denne platform ligger i, at den bygger bro mellem de relativt få medarbejdere, der arbejder med at definere processer og de mange medarbejdere, der arbejder i processen. På den måde kobler platformen strategi og eksekvering. Løsningen kræver ingen it-kundskaber ud over, at du kan betjene en smartphone eller tablet. Derfor ser vi, at procesforbedringer ofte kommer af sig selv, når vi giver dem, der udfører arbejdet, de rigtige værktøjer, siger Søren Pommer, grundlægger af Gluu.\nOg det betaler sig på både kort og lang sigt at indtænke nye digitale redskaber i arbejdet med optimering og eksekvering, forklarer fabrikschef Jakob Lund.\nProjektet sikrer, at alle ansatte uanset titel kommer med på RPC Superfos lean-rejse, fordi de altid har beskrivelser og tjeklister lige ved hånden. Foto: RPC Superfos.\nInternationale studier viser, at en papirformular typisk koster cirka 30 kr. mere end en digitalformular, hver gang den udfyldes. Hertil kommer den efterfølgende håndtering og arkivering af papir. Vores regnestykke viser, at bare 300 færre papirformularer om måneden kan betale vores investering i Gluu platformen. Hertil kommer alle de andre forbedringer, som vi ikke har realiseret endnu, siger han.\nSamtidig fører tunge og langsommelige papirgange ifølge kvalitetschef i RPC Superfos i Randers, Casper Bendtzen, lettere til fejl.\nHvis der sker en fejl i løbet af natten, så skal kvalitetsmedarbejderen kende til afvigelsen med det samme, når han eller hun møder ind om morgenen. Her er de traditionelle papirgange simpelthen for langsomme. Med vores nye platform vil det ske i realtid, så afvigelsen er synlig for alle med det samme. Dermed skal vores medarbejdere, der for eksempel udfører rengøring i produktionen, kun forholde sig til opgaven og formularen, som er synlig på deres smartphone og måske endda have en konkret videoinstruktion ved hånden. Det nedbringer risikoen for fejl, forklarer han.\nTags: SCM.dk – forum for ledelse af forsyningskæden, RPC Superfos, Gluu, Digitalisering, Barriere, Software, Lean, Fabrik, Produktion


KL's Rusmiddelkonference 2019 - Der er nu åbnet for tilmelding!\nSå er der åbnet op for tilmelding til KL's Rusmiddelkonference. Konferencen afholdes på Hotel Nyborg Strand og titlen for årets konference er "Rusmiddelområdet - helhedsorientering som kvalitet".\nPå konferencen den 8. oktober 2019 - kommer vi til at berøre svære emner som borgere med både en psykisk lidelse og et rusmiddelproblem, ulighed i sundhed for udsatte samt børn og unge i bl.a. rusmiddelfamilier.\nDet er den helhedsorienterede indsats over for borgere med komplekse rusmiddelproblemer, der er på dagsordenen, når KL afholder rusmiddelkonference på Hotel Nyborg Strand. Deltagerne skal både pege på de udfordringer, der er og komme med mulige løsningsforslag.\nAnsvars- og opgavefordelingen i forhold til borgere med både en psykisk lidelse og et samtidigt rusmiddelproblem har været drøftet gentagende gange i de seneste år. Desværre er der fortsat mange, som falder mellem de berømte 2 stole. Der er derfor behov for en drøftelse af, hvorledes der kan etableres en struktur, som i højere grad hjælper målgruppen.\nDer er stor ulighed i sundhed i forhold til levering af sundhedsydelser til udsatte borgere. Et forskningsprojekt fra bl.a. Center for Rusmiddelforskning viser, at borgere med de tungeste problemstillinger også er den målgruppe, der modtager mindst hjælp. Der er derfor behov for at se på den måde systemerne er indrettet, og på hvilke forandringer, der er brug for, så udsatte borgere med multiple problemstillinger kan modtage de sundhedsydelser de har ret til og som resten af befolkningen får. På konferencen vil der være både visuel og live debat med brugere og centrale aktører, der arbejder med sundhedsydelser til de mest udsatte.\nPå konferencens tredje tema vil vi sætte fokus på børn og unge og på hvordan en helhedsorienteret indsats over for børn i rusmiddelfamilier, samt den betydelig gruppe af unge, som visiteres til et FGU-forløb, kan blive bedre. Der vil være oplæg både fra forskellige kommuner, der har arbejdet målrettet med en systematisk og helhedsorienteret indsats samt fra forskellige aktører, som arbejder med familier og unge.\nSom beskrevet, er konferencen opdelt i tre forskellige, men dog sammenhængende, temaer. I hvert tema vil der således være faglige oplæg efterfulgt af en dialog mellem oplægsholderne i forhold til en uddybning og diskussion af de forskellige løsningsforslag.\nEndelig vil der også være mulighed for at høre, hvordan man med succes har organiseret sig i Norge, ligesom der vil være oplæg fra både region og kommune, som kan perspektivere en eventuel ny måde at gøre tingene på.\nVi glæder os til at byde jer alle velkommen til en spændende dag den 8. oktober 2019 på Hotel Nyborg Strand.


Et barn kan sætte muligheden for permanent ophold på spil med den nye barselsaftale | Information\nKampen for øremærket barsel til mænd er i gang. Aftalen er formet, og det ser ud til, at den går igennem. Jeg kan se mange positive ting ved aftalen, men det, der især interesserer mig, er, hvilke konsekvenser det kan have for ikke-EU-borgere, som er familiesammenført med en dansker, og som endnu ikke har fået permanent ophold i Danmark.\nKravene til permanent ophold er blandt mange andre, at man skal have arbejdet mindst 3,5 år med ordinært fuldtidsarbejde over en fireårig periode. Modtager ansøgeren i den periode dagpenge, tæller det ikke med som ordinært fuldtidsarbejde. I den aktuelle aftale ser det ikke ud til, at barsel under arbejde tæller med i beregningen af fuldtidsarbejde, fordi der er tale om tre måneders øremærket barselsdagpenge – og ikke øremærket barsel gennem arbejdsgiveren.\nI mit private tilfælde betyder det, at hvis jeg fik et barn mere med min udenlandske mand, ville han kunne blive tvunget ud i tre måneders barsel på barselsdagpenge. Det ville betyde, at han skulle vente yderligere tre måneder, før han kunne søge om permanent ophold.\nKravet om 3,5 års ordinært fuldtidsarbejde inden for en fireårig periode betyder, at man kun må være arbejdsløs i højest seks måneder. Hvis min mand blev tvunget på barsel i tre måneder, så ville det betyde, at han kun måtte være arbejdsløs i tre måneder i perioden på fire år. Det er ikke meget, hvis man pludselig mister sit job eller bliver syg.\nHvis vi fik to børn inden for en fireårig periode, hvilket ikke er uhørt, så ville han skulle tage seks måneders barsel. Det giver lige præcis ingen mulighed for at miste sit job eller blive syg. Hvis det skete, ville vi som familie været slået hjem. Han ville skulle starte forfra med optjeningen af beskæftigelsespoint til permanent ophold.\nSkal barslen ikke være en af de lykkeligste tider for forældre og børn? Eller skal politikerne nu ødelægge det for dem af os, der er gift og lever sammen med en ikke-EU-borger? Jeg håber virkelig, at politikerne tænker sig om, og sikrer rettighederne for danskere og deres udenlandske ægtefæller, som bor i Danmark og vælger at få børn. Aftalen var velmenende, men rammer desværre også nogle familier meget hårdt.\nOlivia H. Scott, konsulent\nøremærket barsel til mændfamiliesammenføringopholdstilladelse


Denne virus har 80 procent af den danske befolkning\nKilde: Zovir (Sponsor)\nDato: 23. marts 2018\nStørstedelen af alle danskere er bærere af herpesvirus, der giver anledning til forkølelsessår. Men der er stor forskel på, om herpesvirus lever latent i kroppen, eller går i udbrud som forkølelsessår. Her spiller immunforsvaret hos den enkelte en vigtig rolle.\nDet kommer muligvis bag på mange danskere, at 80 procent af os har herpesvirus i kroppen.\nNogle vil imidlertid ikke være det mindste i tvivl om, at de er smittet med herpesvirus, for de kæmper med gentagne udbrud af generende forkølelsessår, som er forårsaget af herpesvirus. De har prøvet alle mulige gode og mindre gode råd mod de smertefulde sår på læberne, men de bliver ved med at komme igen.\nAndre mennesker kan bære herpesvirus i kroppen hele livet, men får aldrig udbrud af forkølelsessår.\nImmunforsvaret spiller en vigtig rolle\nEn vigtig faktor i forhold til, om herpesvirus går i udbrud som forkølelsessår eller ej, er kroppens immunforsvar.\nOverlæge på Dermatologisk Afdeling S ved Århus Universitetshospital Mette Deleuran siger, at der er stor forskel på, hvordan menneskers immunforsvar håndterer en infektion med herpesvirus-\n- De sværeste herpesudbrud ser vi hos immunhæmmede patienter. Men det er meget individuelt, hvordan menneskers immunforsvar håndterer virusinfektionen, også selv om de er raske.\nDet forklarer, ifølge Mette Deleuran, hvorfor nogle smittebærere aldrig får forkølelsessår, mens andre kæmper med tilbagevendende udbrud.\nHerpesvirus smitter kun ved direkte kontakt\nSiden det er cirka 80 procent af den danske befolkning, som er bærere af herpesvirus, må man formode, at det er nemt at blive smittet.\n- Herpesvirus smitter kun ved direkte kontakt, for eksempel gennem et kys eller seksuel kontakt, siger Mette Deleuran.\nMange mennesker bliver smittet tidligt i livet, mens de er børn.\n- I sjældne tilfælde ser vi også, at barnet bliver smittet med herpesvirus af moderen under fødslen,” uddyber Mette Deleuran.\nHvis man hører til den gruppe af befolkningen, som ofte har forkølelsessår, så er der hjælp at hente.\n- Man kan give forebyggende behandling, hvis en patient lider af mange udbrud af forkølelsessår, som jo er både smertefulde og generende, siger Mette Deleuran.\nEn måde at forebygge på er for eksempel påsmøring af creme til mindre udbrud og tabletter til større udbrud. Særligt i forbindelse med påsmøring af creme direkte på et forkølelsessår er det vigtigt at vaske hænderne grundigt bagefter, så levende virus fra såret ikke spredes via fingrene.\nKILDE: Statens Serum Institut www.ssi.dk\nArtiklen er produceret i samarbejde med Zovir.\nSøg efter behandler indenfor herpes på


To gode råd til at justere malkerobotten - og øge ydelsen | LandbrugsAvisen\nHar du styr på Kraftfodertildeling og Malkeparametre i dine malkerobotter?\n28. jan 10:50 Skrevet af Landbrugsavisen.dk\nUanset hvilket mærke af malkerobot, man har i sin besætning, kræver det, at man løbende justerer og tilpasser malkerobotten for at sikre effektiviteten i robotten og hos køerne.\nVi har i LandboNord landmænd, som får gennemgået deres robotter fire gange om året, for at sikre alt er som det skal være og få robotten fuldt optimeret.\nDer er også besætninger, hvor der ikke er rørt ved robotterne siden den dag, de blev sat ind. Her kan robotterne være en begrænsning i forhold til køernes ydelse. Det kan også være, at køerne er steget i ydelse, uden at kraftfodertildeling og malkeindstillinger er tilpasset.\nKøer kan godt lide at tingene er ens hver dag, og derfor er det vigtigt at robotter er indstillet, så de ikke får for store ændringer.\nFodring efter ydelse\nVi ser steder hvor kraftfodertildelingen falder 100 dage efter kælvning, på trods af at køerne levere 40-50 kg mælk.\nDet kan oftest ses på laktationskurverne, hvor der er faldende ydelse efterfølgende. Der er steder hvor Kraftfodertildelingen, er meget uhensigtsmæssig i forhold til køernes ydelse og behov.\nFigur 1. Ydelse før og efter ny Fodertabel\nVi har et eksempel på uhensigtsmæssig Fodertabel, hvor køerne blev låst på 4,5 kg kraftfoder fra 25 dage efter kælvning og først blev fodret efter ydelse efter 60 dage.\nLandmand satser på teknologi:Har nu 18 malkerobotterKvæg 26. januar · 00:00\nDet kostede topydelse, og som man kan se på figur 1, så kvitterede køerne meget på den nye Fodertabel, hvor der bliver fodret efter ydelse fra dag 21 for 1. kalvs og fra dag 14 for ældre køer.\nAfvisning i robotten\nMalkeparametre har stor betydning for hvordan dine køer søger robotterne.\nFigur 2. viser en landmand, hvor køerne bliver sat ned i Malketilladelse 150 dage efter kælvning. Det resulterede i, at der i første omgang bliver flere afvisninger på køerne(pink) og dermed færre malkninger(blå).\nVed at tilpasse det, så køerne ikke pludseligt bliver afvist, får køerne en fladere laktationskurve og dermed mere mælk.\nDer er også en risiko for, at køerne bliver hentekøer, når de pludseligt bliver afvist mere i robotten. Så ved at sikre køerne ikke bliver begrænset i Malketilladelse midt i laktationen, kan vi være med til at lave færre hentekøer.\nKan din besætning flyttes?\nEt godt råd herfra er at få kigget på Malkeparametre og Fodertabeller, for at se om der måske kunne være noget at flytte på i din besætning.\nKig på laktationskurverne for at se om der er ydelsesfald, som eventuelt kunne skyldes justeringer i robotten, eller om køerne får den topydelse, som de skal.


Relationsstærk speciallærer til holddeling på Kulsbjerg Skole - Job indenfor Job på Sydsjælland\nKunne du tænke dig at arbejde på en skole, hvor vi arbejder i en vekselvirkning mellem klasseundervisning og holddeling, og hvor vi har fokus på inkluderende og værdige fællesskaber for alle, samt alle elevers faglige progression og trivsel? Så er Kulsbjerg Skole måske noget for netop dig.\nVi søger en dygtig lærer til vores holddelingsklasse i indskolingen. En dynamisk holddeling, der hele tiden skal kunne udvikle sig.\nTil det arbejde søger vi en uddannet lærer med stærke relationelle kompetencer, samt erfaring og uddannelse indenfor specialområdet.\nDet er vigtigt, at du kan skabe relationer til de elever, for hvem relationsdannelse kan fremstå uoverkommelig. Elevgruppen er primært internt visiterede elever.\nVores holddeling er et læringstilbud til de elever, der har svært ved at overskue skoledagen strukturmæssigt såvel som socialt. Et af målene med tilbuddet er at skabe et ”pusterum” for de elever, der ellers løber tør for energi i almenområdet.\nDet er et mål at få hjulpet eleverne til at udvikle strategier for at indgå i det daglige læringsmiljø, så de bliver klar til at møde verden, som den er og så skal vi også have høje mestringsforventninger til alle elever.\nDine nærmeste samarbejdspartnere bliver pædagoger i indskolingen de lærere der underviser på de årgange eleverne kommer fra. Du vil modtage supervision og sparring fra vores dygtige praksisvejledere.\nFokus på hold...\nLedig stilling: AssensLedig stilling: Lastvognsmekaniker søges til Kolding


Aktuel amerikansk inflationsgradstatistik og nyheder\nI januar 2012 skiftede Fed til Personlige forbrugsudgifter at måle inflation. Fed anser det for at være mere reflekterende af de sande underliggende inflationstendenser. Dens kerneinflationsrate var 1,6% år over år fra november 2019, godt under Fed's mål.Det er fra den seneste udgivelse fra rapporten om personlig indkomst og udlæg.\nModerat inflation er faktisk godt for økonomisk vækst. Når forbrugerne forventer, at priserne vil stige, er det mere sandsynligt, at de køber nu i stedet for at vente. Dette øger efterspørgslen. Som påpeget af tidligere Fed-formand Ben Bernanke inflation er normalt drevet af forventninger til inflation. Dette betyder, at hvis folk og investorer tror, at priserne vil stige, vil de købe ting nu, stigende efterspørgsel og faktisk køre priserne længere op. Med andre ord er inflation en selvopfyldende profeti.\nNår satsen er højere end målet på 2%, bruger Fed kontraherende pengepolitik. Det hæver satserne for at forhindre, at priserne stiger hurtigere end din lønseddel. Nogle kritikere er bange for, at højere renter ville svække forbrugernes efterspørgsel. Det ville langsomt\nøkonomisk vækst, hvilket reducerer dens evne til skabe job.\nNogle mennesker er bekymrede for, at inflationen vil skyrocket og forårsage hyperinflation. De er bekymrede over, at prisstigninger kunne være som de, der blev set under Weimar-republikken i Tyskland. Når det sker, kan guldbugs forårsage en demonstration i ædelmetallet som en hæk. Men for at have hyperinflation, skal priserne stige 50% om måneden.\nDør uden en vilje i Virginia


Blog - Den gode opgave\nThe Good Paper… And much more\nPeer feedback – hvorfor og hvordan? 2021, 150 sider Køb Peer feedback hos Academic Books Skal du modtage, give eller facilitere peer feedback på et produkt eller en proces, som er undervejs og ufærdigt eller klar til at aflevere – enten mundtligt eller skriftligt,...\nLotte Rienecker Mange vejledere redigerer deres studerendes udkast i vejledning, dvs. retter alt hvad de finder som ikke er optimal tekst, for på den måde at vise studerende hvad der er god faglig akademisk skrivning: hvordan teksten bliver...\nPeter Stray Jørgensen Har du lyst til, har du tænkt på, er du i gang med: At skrive en lærebog? Så meld dig til Samfundslitteraturs skriveophold på Samos (26. maj til 2. juni i år, 2018) og kom godt videre. Går du rundt med en idé om en lærebog der mangler på dit fag...\nLotte Rienecker Jeg har i bogen Taler til ungdommen. Hemmeligheder, opsange og gode råd fra 26 markante danskere fra Kristeligt Dagblads Forlag (2016) opstillet 10 gode råd til studiestartere og førsteårsstuderende: Drop studiejob i starten. En god studiestrategi er...


Slamsugning - Professionel slamsugning | Frank Thomsen ApS\nHvis du oplever problemer med din kloak eller at dit afløb arbejder langsommere end normalt, er det tegn på dårlig gennemstrømning i kloakken. Her er er en slamsugning løsningen.\nHos Frank Thomsen ApS har vi mere end 30 års erfaring, når det kommer til opgaver med slamsugning i Sønderborg og omegn. Vi har dygtiggjort og specialiseret os i kloak arbejde, hvor det at anvende en slamsuger er en meget vigtig del af arbejdet.\nDet betyder at vi i dag har et hold af erfarne og højt kvalificerede medarbejdere i Sønderborg, der kan udføre arbejde med en slamsuger for dig, hvis du har brug for det.\nVælg Frank Thomsen ApS til slamsugning i Sønderborg og omegn\nMed os er du garanteret et stykke arbejde at højeste kvalitet. Vi er de bedste til det vi gør og vores fornemmeste opgave er at gøre dig tilfreds – hver eneste gang.\nVores ekspertise i kloak arbejde med slamsugning er bygget op igennem mere end 30 år i Sønderborg\nAlle vores medarbejdere er højt kvalificerede og har erfaring med betjening af slamsugere\nVi er medlem af Dansk Byggeri, hvilket betyder at vi er dækket af deres garantiordning\nMed andre ord; Vi ved hvad vi laver og vi ved hvordan vi opfylder dine ønsker.\nStår du med en tilstoppet kloak, eller arbejder dit nedløb langsommere end normalt? Så tag fat i os allerede i dag. Du er både velkommen til at ringe for at få en uforpligtende snak, men du kan også ringe og booke en tid. Vi sidder klar ved telefonen på +45 74 48 90 30 og pr. Mail på post@frankthomsenaps.dk. Vi er klar til at påtage os din opgave med slamsugning i Sønderborg.\nJeg ønsker at modtage tilbud om en serviceordning på tømning af fedtudskiller\nJeg ønsker at modtage tilbud om en serviceordning på tømning af vejriste/gårdbrønde/tagbrønde\nSlamsugning – ofte stillede spørgsmål\nDet kan stort set ikke undgås, at du på et tidspunkt får brug for en slamsugning, hvis du bor på en ejendom med ældre kloakker. I både din brønd og rørene kan der ophobes bunker af skidt, grus, jord og slam, som gør, at gennemløbet i kloakken bliver dårligt eller helt stopper. Det kan mærkes og lugtes i huset, og i den sammenhæng vil du have brug for at tilkalde hjælp til at få fjernet proppen og startet gennemløbet igen.\nHer ringer du til os.\nVi rykker både ud efter tidsbestilling og akut.\nVi har mere end 30 års erfaring inden for området\nVi har alle vores egne vogne og eget udstyr\nHvornår er der brug for en slamsugning?\nDer kan være mange grunde til, at der er brug for at få spulet eller renset dine kloakker. Du kan have brug for en slamsugning, hvis du oplever nogle af de følgende gener:\nGrim lugt fra afløbene\nStoppede afløb eller vaske\nVandet i toilettet stiger\nVandet løber langsomt ud af afløbene\nOplever du nogle af disse gener, kan det være en god ide at ringe til os, så vi kan hjælpe dig med at løse problemet – eventuelt inden kloakken stopper helt eller vandet begynder at løbe over.\nEr en slamsugning den rigtige løsning for dig?\nDet finder vi selvfølgelig ud af sammen. Det er her vores store ekspertise og erfaring kommer i spil. Vi vil altid forsøge at vejlede dig, så vi sammen kan finde frem til den bedste løsning på netop dit problem.\nDer findes mange mindre ting, der kan gøres, for at hjælpe på gennemstrømningen i kloakken, men oftest er ikke holdbare løsninger og problemet vender tilbage. Med en slamsugning er du sikker på en løsning, der holder i lang tid frem.\nHvordan foregår en slamsugning?\nNår du ringer til os, så vil vi altid starte med at møde op og tage et kig på problemet. Vores procedure er dog stort set den samme, når først vi har fastslået, at der er tale om en tilstoppet kloak, og det er helt simpelt fordi den metode virker – hver gang.\nVi sørger for at lokalisere det tilstoppede område\nSlamsuger og/eller spuler det igennem med højtvandtryk, så proppen giver slip\nSuger eventuelle faste eller flydende rester op\nSørger for, at der er perfekt gennemløb\nDet er ikke alene vigtigt for os, at resultatet bliver godt, vi vil også gerne sikre os, at du får den bedst mulige oplevelse gennem hele forløbet og, at vores arbejde ikke kommer til at genere hverken dig eller dine naboer mere end højst nødvendigt.


One-Bedroom Holiday home in Svendborg 2 i Svendborg til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nOne-Bedroom Holiday home in Svendborg 2Rantzausminde, Svendborg, Danmark - Se på kortOne-Bedroom Holiday home in Svendborg 2Se flere billederSe flere billederSe alle 24 billederSe på kortFaciliteter du vil elskegratis Wi-Fi på alle værelserparkering\nMere om One-Bedroom Holiday home in Svendborg 2;En oversigtFor rejsende der gerne vil opleve synet og lyden af Svendborg, så er One-Bedroom Holiday home in Svendborg 2 det perfekte valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. På One-Bedroom Holiday home in Svendborg 2 gøres der alt for at sikre gæsternes komfort. For at opnå dette tilbyder hotellet den mest imødekommende service og de bedste bekvemmeligheder. Gratis trådløst internet på alle værelser, trådløst internet i fællesområder, parkering er blot nogle af de faciliteter der adskiller One-Bedroom Holiday home in Svendborg 2 fra andre hoteller i byen. Alle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Uanset hvilket formål du har med din rejse til Svendborg, så er One-Bedroom Holiday home in Svendborg 2 det perfekte sted til en spændende rejse.Vis mereHvad de tilbyderInternetadganggratis Wi-Fi på alle værelserWi-Fi i fællesområder Transportmulighederparkering Services og bekvemmelighederrygeområde Adgangkæledyr tilladt Tilgængelig i alle værelserbruseropvaskemaskinevaskemaskinegratis vand på flaskeTV køleskabtørretumbler Vis mindrePolitikkerEkstra senge afhænger af det værelse, du vælger. Se venligst det enkelte værelses maksimale belægning for flere oplysninger.Ved reservation af mere end 5 værelser, kan andre vilkår og yderligere tillæg gælde.Vis mereOplysningerBemærk venligst, at det samlede beløb for reservationen skal betales inden ankomst. Dancenter sender dig en bekræftelse indeholdende alle betalingsoplysninger. Når den fulde betaling er modtaget, sender overnatningsstedet dig en e-mail med oplysninger om ejendommen, såsom adressen samt hvor du kan afhente nøglen.Vis mere


Sensualitetstræning - Kræftens Bekæmpelse\nSensualitetstræning handler om at genoptræne sin seksuelle lyst, som man kan have behov for efter kræftbehandling. De første gange berører man hinanden inden for afgrænsede områder på kroppen, og så bygger man lige så stille oven på.\nSex kan være meget andet end egentligt samleje og handler ikke udelukkende om orgasme og rejsning. Men det kommer det ofte til, netop når man måske ikke kan få rejsning eller orgasme.\nSensualitetstræning går ud på at genoptræne sin seksuelle lyst og genfinde det, man kan kalde for den psykiske lyst. Det er et billede på, at det er i hjernen, det meste, der har med lyst og seksualitet at gøre, foregår.\nAt lære kroppen at kende igen\nMeningen med øvelserne er at lære hinandens kroppe at kende igen og at kortlægge, hvad man godt kan lide, den anden gør ved en. I kan opbygge lysten ved at kæle for hinanden efter et forud fastlagt program, hvor I har aftalt, at det ikke må ende i egentlig sex i den første tid.\nSensualitetstræning handler om at lære kroppen at kende igen og genoptræne den seksuelle lyst.\nEn øvelse kan være at sætte god tid af til hinanden, hvor I sørger for, at der er fred og ro omkring jer. Her gør I hver især noget ud af jer selv, så I føler jer attraktive og godt tilpas.\nStart med at lægge jer tæt sammen og mærke hinandens åndedræt.\nHerefter skiftes I til at kærtegne hinanden:\nDen ene lægger sig på maven, mens den anden begynder at kærtegne hele kroppen fra top til tå. Det er vigtigt at tage sig god tid. Begynd ved håret og hovedbunden og arbejd dig langsomt ned over først ører, så nakke og skuldre. Hele kroppen skal kærtegnes. Man kan røre helt blidt, eventuelt med olie på hænderne.\nDernæst gør I det samme igen, men hvor I ligger på ryggen - kærtegner over det hele, men uden at berøre kønsorganer og bryst.\nEfter ti-tyve minutter bytter I roller, så det nu er den andens tur til at blive kærtegnet.\nDet er vigtigt, at I koncentrerer jer om henholdsvis at give og modtage, og at I undervejs lægger mærke til, hvad I føler og tænker undervejs.\nEfter hver omgang skal I fortælle hinanden, hvordan det føltes, og hvad der var rart. Hvis der var noget, der var mindre rart, skal I på en god og venlig måde også give udtryk for det.\nDet er en god idé at lave sensualitetstræning i cirka 45 minutter to gange om ugen over fem-seks uger. Uge for uge bygger I ovenpå ved at udvide områderne, I rører ved.\nI følgende forslag er øvelserne delt op efter uger. Det kan være, I skal bruge længere tid end en uge på hver øvelse.\n1. uge: Rør ved hinanden som beskrevet ovenfor. I må ikke berøre bryst og kønsorganerne. Eksperimenter evt. med olie, fjer eller pels.\n2. uge: Som uge 1, men nu skal I også berøre brysterne hos kvinden eller det, der evt. mangler. Kvinden skal få en fornemmelse af, hvordan det er at blive rørt på brystet.\n3. uge: Byg ovenpå: Berør kønsorganerne uden at forsøge at stimulere til orgasme.\n4. uge: Byg ovenpå: Berør kønsorganerne og forsøg at stimulere til orgasme. For nogle par passer det bedst at stoppe her.\n5. uge: I kan have samleje, hvis I føler jer klar til det. Prøv evt. forskellige stillinger for at finde ud af, hvad der belaster mindst.\nI kan gennem sensualitetstræningen opbygge lysten, uden at det skal ende med samleje.\nDet er meget vigtigt, man ikke føler sig presset til noget - hverken af sig selv eller af partneren. Og man bør heller ikke presse på for at gøre noget, den anden ikke har lyst til, f.eks. at gennemføre samleje.\nAlt kræver øvelse\nDet er vigtigt, at I giver jer god tid og får skabt et trygt rum med tillid og nærvær til hinanden.\nDet kan være, det ikke går, som I havde forventet, den første gang I prøver. Måske fordi du eller din partner er nervøs, anspændt eller bange for smerter.\nGiv ikke op, alting kræver øvelse.


Referat fra Landsmøde PDF\nReferat fra Landsmøde 2013\nDownload "Referat fra Landsmøde 2013"\nLaurits Frode Torp\n1 Postmodtager i 4H klubber, regions-områdeformænd, landsledelsen, medarbejdere og øvrige deltagere. 7. januar 2014 Referat fra Landsmøde 2013 Mødet blev afholdt den 16. november 2013 på Skovly, Bakkevej 54, Ribe Deltagere Se vedlagte deltagerliste. Bilag 1. Mødeleder Referent Dagsorden 1. Velkomst og valg af to mødeledere 2. Valg af to stemmetællere og referent 3. Godkendelse af dagsorden Mads Mortensen Jytte Brokholm 1. Velkomst og valg af to mødeledere 2. Valg af to stemmetællere og referent 3. Godkendelse af dagsorden 4. Formandens beretning 5. Forslag til kontingent og budget for næste år 6. Handlingsplan 7. Orientering om haveprojekt 8. Orientering fra bestyrelsesudvalget 9. Orientering fra kursusudvalget 10. Orientering om nyt medlemsregistreringssystem 11. Indkomne forslag 12. Forum for udveksling af erfaringer og ideer mellem klubber 13. Valg 14. Evt. Velkomst ved formand Carsten Andersen Carsten foreslog Mads Mortensen fra LandboUngdoms landsledelse som mødeleder. Mads blev valgt. Det har ikke været muligt at finde en ung med-mødeleder. Derfor er Mads eneste mødeleder. Jytte blev valgt som referent. Dorte Kimer og Knud Rasmussen blev valgt som stemmetællere. Mads konstaterede, at landsmødet var indvarslet i rette tid. Dagsorden og bilag udsendt i rette tid. Punkt 12. Forum for udveksling af erfaringer og idéer mellem klubber, blev flyttet til sidste punkt på dagsordenen. Der er 37 stemmeberettigede\n2 4. Formandens beretning Carsten Andersen: Takkede for mange fremmødte. God repræsentation. Landsmødet er muligheden for at gøre sin stemme gældende. Henrik Dalum, landsledelsen landsmøde i februar. Der arbejdes på at implementere strukturændringerne. Ledelsen har deltaget i de første områdemøder. Der er steder hvor det er svært med den nye struktur. Den nye struktur giver nogle udfordringer, men det skal nok komme til at fungere. Det tager tid. Carsten: Rikke Boss har trukket sig som formand pr. 1. september da hendes mand kom til skade. Hun havde meddelt at hun ville trække sig til årsmødet. Carsten takkede Rikke for det store arbejde hun harhavde ydet i 4H. Fremover bliver hun inviteret til at deltage som gæst på 4Hs landsmøder. Carsten Andersen og Henrik Dalum stiller begge op til dagens formandsvalg. Marieke Van Straaten: Orientering om internationale aktiviteter: NSU lederskole er netop afholdt på Skovly med 22 deltagere, dog ingen deltagere fra 4H. Planlægning af efterårsseminar næste efterår er så småt i gang og der er nedsat en styregruppe. Titlen for seminaret er Bæredygtig fødevareproduktion Forårsseminar 2013, ingen deltagere fra 4H. Invitation fra Irland, én deltager 23 deltagere til Nordisk lejr. 2 voksne ledere. Europa Rally i Irland med to deltagere. Emnet var Vær med til, at skabe fremtiden i dit lokalområde Nordisk ungdomsuge på Island med to deltagere. Lederkursus med én deltager i Irland Efterårsseminar 2013 med to deltagere. Innovation og entreprenørship Nordisk temaseminar i Tyskland. Carsten: Jette Riis valgte at stoppe som kontorleder pr. 1. marts.. Hanne Damm er ny kontorleder pr. 1. marts. Hanne er blevet mødt med mange udfordringer. Ledelsen ser frem til et godt samarbejde. Marieke: Ungerådet arbejder med bedre og flere aktiviteter for de unge i 4H. Det er vigtigt at de unge bliver i 4H. Ungerådet har lavet tøj med logo til brug på Nordisk Lejr. Ungerådet afholder eget landsmøde i foråret Hans Kristian Madsen: 135 Madskoler med 2000 børn i års Jubilæum. Samarbejde med REMA 1000 har været en succes. REMA 1000 har ved hjælp af deres egen huskok udviklet opskrifter til Madskolerne. Strategigruppen arbejder med at gøre Madskoler- 2 / 11\n3 ne endnu bedre. Dialog med de frivillige instruktører er meget vigtig. Kristina Vanggaard Brødbæk: Juniorlederkursus 1 med 10 deltagere og Juniorlederkursus 2 med 13 deltagere. Juniorlederkursus 3 blev aflyst på grund af for få tilmeldinger. Det er gode kurser. Kristina opfordrede klubberne til at sende de unge 4H ere af sted. Kursusudvalget arbejder med, at ændre kurserne. Hans Kristian: Der bliver lavet en Banya (russisk sauna.red) på Skovly. Smedehuset er flyttet over i banyaområdet. Tegningerne blev godkendt i marts, og arbejdet blev påbegyndt i august. Formålet med banyaprojektet er øget udlejning på Skovly. Firmaer er målgruppen. Skolerne kommer ikke i så stort antal, de skal spare. Tysk udlejningsbureau har sørget for rimelig belægning i sommer. Flere uger er forhåndsreserveret til næste år. Den private udlejningsdel er hævet. Fårene på Skovly er solgt til naboen, så Skovly har ikke udgifterne til dem mere, bl.a. er dyrlægeregningen faldet væsentligt. Men fårene går stadig på marken lige ved siden af Skovly. Det er målet at Skovly skal have mange forskellige dyr. Skovly har fået ny hjemmeside. Skovly er blevet brugt til Landsmøde og ekstraordinært Landsmøde. I vinterhalvåret kan 4H klubber leje Skovly til halv pris. Henrik: Rundede beretning af. Dejligt med ris og ros ude fra landet. Tak for samarbejdet til bestyrelsesmedlemmer. Tak til konsulenter. Tak til samarbejdspartnere. Spørgsmål og kommentarer til beretningen: Marianne Morthorst, Brørup-Folding 4H: Hvor er Tina Lauridsen fra ledelsen? Ønskede en præsentation af de tilstedeværende ledelsesmedlemmer. Hvordan finder de unge ud af, at de kan komme på rejse. Invitationer/Informationer stopper hos lokalformanden. Svar: Nyt medlemssystem, mere direkte vej til at tilmelde sig. Ungerådet arbejder på et system der sikrer, at der er flere unge der deltager. Præsentation af ledelsen. Helena Pandell, Odense 4H: Det er kun Madskolerne der får plads i beretningen, 4H s andre aktiviteter skulle også være nævnt. Bl.a. dyreskoler som er en stor aktivitet mange steder. Palle Jakobsen, Ålborg og omegns 4H: Hvis vi fortsat skal udbyde dyreskoler, så skal der laves t-shirts. Marianne Morthorst: Hvilken dato afholder de unge landsmøde, 3 / 11\n4 hvor der vælges repræsentanter til ungerådet. Hvor gammel skal man være for at deltage i de unges landsmøde. Svar: Der er endnu ikke fastsat en dato. Ungemålgruppen er i alderen år. Steen Holm, Søholm 4H: Der er for stor fokus på Madskolerne, pas på 4H ikke forsvinder. Det er 4H der skal have goodwill for Madskolerne. Kirsten Weidmann, Viborg 4H: 4H fremstår som Madskoler og ikke andet. 4H forsvinder. Læst god artikel om Madskolerne, men kun Landbrug & Fødevarer der bliver nævnt. Det er 4Hs Madskoler. Svar: 4Hs klandres ellers for at L&F ikke bliver nævnt. Presseomtale denne sommer svarende til 2,6 millioner. Kirsten Weidmann: Vi er ikke kommet længere med strukturændringerne. Svaret er, hver gang vi spørger, Vi finder ud af det., Der kommer ikke svar på vores spørgsmål. I brev fra Carsten er der brugt ordlyden Tidligere regioner i forbindelse med øremærkning af midler. Man kan ikke øremærke midler til noget der ikke findes. Svar: Ledelsen har svaret på de spørgsmål der er stillet til dem. Der er svaret på samme spørgsmål mange gange. Marianne Morthorst: God beretning. Anette Lauritsen, Vendsyssel 4H: Der er for meget proppet i programmet til Madskolerne. Instruktørerne har svært ved at nå det. Svar: Der bliver lavet om til næste år. Færre ting i programmet. Madskoleprogrammet skal planlægges i mindste detalje. Tager det med til strategiudvalget. Palle Jakobsen: Det blev lovet at konsulentsituationen i Ålborg havde højeste prioritet. Det er 9,5 måneder siden det blev lovet. Det er først kommet på plads i denne uge. Svar: Hvis en ting har højeste prioritet, så må der ikke gå 9,5 måneder. Steen Holm: Er alt på plads omkring ansættelse af medarbejder. Hvordan ser økonomien ud. Svar: Ansættelse af medarbejdere er på plads. 4Hs egenkapital skal fungere som buffer. 5. Forslag til kontingent og budget for kommende år Hans Kristian gennemgik regnskab og budget Orienterede om, at kontingent til Landsorganisationen 4H fra 2014 er på kr. 175,00 pr. medlem. Afvigelser ved drift og serviceydelser vedrører Nordisk lejr. Afvigel- 4 / 11\n5 se på både indtægter og udgifter. Ikke tilfredsstillende med underskud på kr Afskrivning på Skovly på Egenkapital på kr. 7 mill. Kirsten Weidmann: Kontingent, hvad gør vi med Madskolerne? 25 kr. i underskud på madskolebørn. Er der et foreløbigt regnskab for 2013? Er der fulgt op pr. 1. oktober? Svar: Der skal være overensstemmelse mellem det beløb klubberne skal betale videre til Landsorganisationen pr., og det beløb de får retur fra Madskolerne. Måske stiger Madskolegebyret 25 kr. næste år. Kr. 175 er et gennemsnit, beregnet ud fra det beløb klubberne tidligere betalte til regionen og landsorganisationen på landsplan. Det er ikke muligt at lave et foreløbigt regnskab for 2013, da der stadig mangler refusionsopgørelser fra nogle regioner. Kirsten Weidmann: Det er vigtigt at økonomien følges tæt. Mikael Kreiner, Agri Nord 4H klub: Er Rema 1000 midler med i projektmidlerne. Steen Holm: Hvordan ser budgettet ud fremadrettet. Bliver det bedre i fremtiden. Svar: Det er ikke acceptabelt at der fremadrettet budgetteres med underskud på budgettet, men vi er stadig i en opstartsfase. Hanne Dam: I fremtiden er der særlig fokus på fundraising. Jytte Brokholm i spidsen for fundraising. Projekterne skal beskrives, så der er mulighed for at søge midler.. Forslag om kontingent til Landsorganisationen på kr. 175 pr. medlem blev sat til afstemning. To stemte imod. Forslaget blev vedtaget. 6. Handlingsplan Ikke aktuel. Handlingsplan vedtages for to år, så det er først aktuelt igen i Orientering om haveprojekt Lisbeth Aarup Nielsen præsenterede haveprojektet. Haveprojektet skal bæres af Fra jord til bord tanken. Kobling mellem havehold og madhold. Haveprojektet skal være landsdækkende med lokalt forankring. Facebook skal bruges til kommentarer og ideer. 4-5 modelklubber fordelt i landet. Samarbejdsrelationer Havearkitekter, uddannelsesinstitutioner, skolehaver, boligforeninger m.v. 5 / 11\n6 Samarbejde med boligforening. Renovering af boligkompleks. Ved tilbageflytning skal de grønne områder bruges til haveprojektet. Fælles have hvor man kan plante sine aflagte påskeliljer, så det blomstrer til fælles fornøjelse året efter. Krydderurter der kan plukkes frit. Projektet mangler et navn. Spørgsmål: Er haveprojektet et byprojekt. Lisbeth: Skal kunne fungere i land og by. Frederik Smedegaard, Nordfalster 4H: Vi har haft Havehold i flere år Vendsyssel 4H: Mangler nyt til vores haveprojektet. Vi vil gerne være med. Marianne Morthorst: Er blevet kontaktet af Brørup bibliotek, vedr. et fælles haveprojekt med Ældresagen. Navnet til haveprojektet skal være 4H haver. Line Davidsen, Fuglebjerg 4H: Hvornår kommer der noget ud om projektet. Vil gerne være med - har instruktør. Kirsten Weidmann: Mange har allerede haver. Brug erfaringerne derfra. Kirsten Nielsen, Friluftsrådet: Lokale og anlægsfonden kunne være et sted at hente midler til projektet. Helena Pandell: Odense 4H vil gerne være med i haveprojektet. Ole Hedelund, Dianalund 4H: Titel på projektet - Haven er din, 4H er min bedste ven. 8. Orientering fra bestyrelsesudvalget Steen Holm, Søholm 4H fremlagde bestyrelsesudvalgets arbejde. Udvalgets primære mål var at forenkle bestyrelsesarbejdet i 4H og gøre det attraktivt at sidde i en 4H bestyrelse. I forbindelse med arbejdet havde udvalget arbejdet med, spørgeskemaundersøgelse, informationsindhentning, interviews og workshops. Udvalget troede fra starten, at de skulle udvikle en ny bestyrelseshåndbog, men det viste sig at bestyrelseshåndbøger fra andre foreninger ligger tilgængelige på nettet. 4Hs hjemmeside, intranetforum, skal bruges til debatforum. Stedet hvor vi uddeler ros og ris til hinanden. Intranettet er et glimrende sted at diskutere dagsordenpunkter forud for landsmødet næste år. Steen demonstrerede hvordan man kommer ind på debatforum på hjemmesiden. Bestyrelsesudvalget betragter sit hverv som nedlagt med denne præsentation. Ungerådet bruger facebook til at kommunikere. Jesper er teknisk rengøringsassistent på hjemmesiden/intranettet. 6 / 11\n7 Lene, Stevns 4H: Hvordan får vi struktur på hjemmesiden/intranettet. Svar: Det er Jesper Hall der står for strukturering. Elsebeth, Vejrup-Gørding 4H: Opfordring til ungerådet om, at de lægger informationer tilgængelig for alle. Svar: Alle der har været med på juniorlederkurser bliver indbudt til facebookgruppe. Spørgsmål: De unge i klubberne får ikke information om ungeråd. Hvordan sikrer vi det i fremtiden? Svar: Husk at mund til mund metoden stadig er den bedste. Elsebeth, Vejrup Gørding 4H: Hvordan får vi fat i de unge der ikke deltager i landsdækkende arrangementer? 9. Orientering fra kursusudvalget Kirsten Nielsen, Friluftsrådet: Friluftsrådet består af 23 kredse. Det giver genlyd når 4H møder op til møderne. Ny strategi i Friluftsrådet Der er fokus på Friluftstid,. Uddannelse og formidling og Landskab og Natur. 22 hovedpunkter under tre områder. På hjemmesiden står der hvem der er kredsformænd. Michael Boon, afløser Kirsten til næste forår som bestyrelsesmedlem. Det er vigtigt, at 4H og LandboUngdom støtter op om hans kandidatur. Kristina orienterede fra kursusudvalget. Målgruppen for kurser og lederudvikling i 4H, er alle ledere og instruktører, ikke kun nytilkomne. Ny kursusstruktur er på vej. Kurser kan være landsdækkende eller afholdes i de enkelte områder. Varighed og pris afhænger af kursus. Kan være weekend eller enkeltdage. Udbuddet afhænger af behov. Instruktører kan rekrutteres internt eller eksternt. Gode instruktører er en selvfølge. Kurser i 2014: Ny i 4H Juniorlederkurser ændres i 2014 Multikursus den marts på Dalum Landbrugsskole. Fagkurser Mikael Kreiner: Hvad indgår i Multikursus. Knud Rasmussen, 4H SYD: Hvad med landsdelskurser 7 / 11\n8 10. Orientering om nyt medlemsregistreringssystem Steen Holm: Samarbejde med andre ungdomsforeninger. Marianne Morthorst: Bevar landsdelskurser alle Jakobsen: Ålborg 4H Grøn weekend for årige. Mikael Kreiner: Det er godt at komme af sted på kursus som årig. Svar: Multikurser er endnu ikke planlagt. Virker i LandboUngdom. Henrik orienterede om Winkas, der bliver det nye medlemsregistreringssystem. Styr på medlemsregistrering. Der kan sendes sms og mail fra systemet. PBS betaling. Sparer tid konsulenter på landsplan er superbrugere. Slut december start januar oprettes alle medlemmer i det nye system. Systemet er webbaseret. Ulla Frederiksen, Nordøsthimmerlands 4H: Dårlig idé at der betales via nettet. Palle Jakobsen: Hvis man indmelder sig i juli, er man så kun medlem ½ år? Steen Holm: Vi har mange forskellige former for opkrævning. Det bliver svært at integrere sig i det nye system. Kirsten Weidmann: Central medlemsregistrering er ok, men kontingentopkrævning er noget andet. Det kan klubberne selv. Lene Toftebæk, Stevns 4H: Sikker på, at det bliver godt med det nye system. Klubbens kasserer glæder sig meget, da hun bruger meget tid på at registrere medlemmer. Elsebeth Toldshøj, Vejrup-Gørding 4H: Der er ingen problemer med at registrere medlemmerne. Der udfyldes en blanket med gennemslag og kopi sendes til formanden. Michael Kreiner: Det bliver godt med centralt medlemssystem. Svar: Ledelsen indkalder til møde med arbejdsgruppen, således at alle bekymringer og spørgsmål bliver diskuteret. 11. Indkomne forslag A.. Forslag fra ledelsen om forenkling af årsnåle På nuværende tidspunkt er det muligt at bestille 48 forskellige nåle. Ledelsens forslag går ud på, at bevare voksennålen med tal fra årstal. Der er i år bestilt 714 nåle. For at få dem til aftalt pris skal der bestilles mindst 1500 nåle. Det er et stort logistikarbejde at tage mod bestilling og distribuere nålene. Spørgsmål: Nålene kommer for sent til klubberne. Kan man bestille nåle i løbet af året? 8 / 11\n9 Afstemingsresultat: 2 nej 26 ja 8 blanke Forslaget blev vedtaget. B. Forslag fra Åbakkens 4H om mulighed for brevstemning til 4H s landsmøde 12 ja 23 nej 1 blank Forslaget blev ikke vedtaget. C. Forslag fra Birgitte Stenhøj Larsen om mulighed for brevstemning. 23 nej 12 ja 1 blank Forslaget blev ikke vedtaget. D. Forslag fra Viborg 4H om de gamle regioners bevarelse. Kirsten argumenterede for forslaget fra Viborg 4H/ hende selv. Regionerne skal selv bestemme om de ønsker at indgå i områdesamarbejdet. Områderne duer ikke til det nære samarbejde, klubberne får ikke den optimale støtte og opbakning. Seniororganisationerne ønsker at støtte det lokale foreningsarbejde. Glostrup 4H: Hvorfor kan I ikke samarbejde som I gjorde før. Aff: Sjælland fungerer godt nu, men det har været svært i starten. Et stort område kan også samarbejde. 30 nej 5 for 1 blank Forslaget blev ikke vedtaget. E. Forslag fra Bornholm om at blive 5. område. 9 / 11\n10 33 stemmer for 2 imod 1 ugyldig Forslaget blev vedtaget. 12. Forum for udveksling af erfaringer og ideer mellem klubber Flyttet til sidste punkt på dagsordenen. Referat er alligevel indsat her. Udeskoler fra Søholm 4H. Forslag til juniorlederkurser Henrik har fået input Dyreskoler Involvering af juniorlederne. Fastholdelse. Havehold Invitere bedsteforældrene Hvad er populært i 4H Fra jord til bord. Mange drenge på holdene. Madlavningshold udelukkende med drenge. Gribe trenden med at det er populært at leve sundt. Dyrehold Det skal ændres til de dyr der er populære. Foreninger går sammen til fælles arrangementer. Udendørs madlavning. Bålmad. Der mangler undervisningsmaterialer til børn ældre end 8 år. De gamle skal give ansvaret videre til nye instruktører. Græskardag. Svært at få sponsorer. Bornholm har lavet en skrivelse til at tage med rundt til sponsorer. Så er det nemmere at få små gaver og gevinster. Der skal gøres noget for forældrene. Forældrene skal inviteres til at deltage i aktiviteterne. Pleje forældrerelationen. De skal være en del af 4H, ellers smuldrer det. 13. Valg A. Valg af formand Karsten Andersen 8 stemmer Henrik Dalum 29 stemmer Henrik Dalum er valgt. B. Valg til ledelsen Forslag til ledelsen: Tina Dyrholm Marianne Morthorst Rene Mejer Lauritsen Frederik Kirk 10 / 11\n11 Tina Dyrholm, Marianne Morthorst og Frederik Kirk er valgt til ledelsen for to år. René Mejer Lauritsen opnåede ingen førstevalg og er derfor valgt for ét år. Forslag til suppleanter: Karina Olsson Helena Pandell Lene Toftebæk Helena Pandell, første suppleant Lene Toftebæk, anden suppleant 14. Evt. Knud, konsulent: Medlemstal på nuværende tidspunkt. Svar: Der er ikke nogle nye tal. Spørgsmål om pengestrømmen for kontingent. Klubben får med faste mellemrum hele kontingentbeløbet retur og sidst på året skal der indbetales kr. 175 til Landsorganisationen. 11 / 11\nReferat fra Landsmøde 2016\nPostmodtager i 4H klubber, landsledelsen, 4H konsulenter og øvrige deltagere samt mødeleder. 18. maj 2016 Referat fra Landsmøde 2016 Mødet blev afholdt den 30. april 2016 på Dalum Landbrugsskole, Odense.\n-foreningen Midt-Østjylland Referat fra 13. ordinære generalforsamling lørdag den 28. februar 2009 Den 13. ordinære generalforsamling blev afholdt på Bogensholmlejeren, Fuglsøvej 27, Femmøller, 8400 Ebeltoft,


Leo mand og Scorpio kvinde elsker kompatibilitet | Old Corner\nspørg min Oracle\nforeningen mellem en Leo mand og Scorpio kvinde er nødvendig udfordrende. De er nødt til at lægge en masse ekstra indsats for at holde deres fagforening på banen. Selvom han finder hende ekstremt tiltalende, og hun elsker manden i ham; stadig for et sundt forhold, de er nødt til at fokusere på at udvikle forståelse og accept over for hinanden.\nhvor Kompatibel er forholdet mellem Leo mand og Scorpio kvinde?\nkøn liv Leo mand og Scorpio kvinde\nægteskabsliv for Leo-mand og Scorpio-kvinde\nTips til at imponere en Scorpio-kvinde\npositive træk ved Scorpio kvinde\nanbefalinger til Leo for bedre kompatibilitet\nkærlighedskamp af en Leo-mand med en Scorpio-kvinde er en udfordrende forening på grund af deres stærke personligheder. Begge partnere er ret stædige og stolte af deres eget selv, hvilket reducerer chancerne for kompatibilitet mellem dem. Men på den anden side, de er også meget stærke vilje og loyale, som til tider fungerer til fordel for deres forhold.\nLeo mand falder for den poise og magnetiske appel af Scorpio kvinde. Hendes tiltrækning tvinger ham til at gøre alt muligt for at vinde hendes hjerte og omdanne denne attraktion til en stærk forening. Hun bliver også erobret af hans ømme beskyttelsesevne og romantiske side af hans personlighed. Men når de fortsætter i deres forhold, hun godkender ikke hans arrogance og behov for opmærksomhed. Dette medfører bestemt en vis agitation i deres kærlighedsliv.\nden seksuelle kompatibilitet mellem en Scorpio kvinde og Leo mand er altid aftagende. Som et par, de er ude af stand til at benytte tilfredshed fra deres seksuelle engagement, hvilket resulterer i skuffelse. Hun tager ret lang tid at åbne op med sin Leo-mand, hvilket er modsat af det, han længes efter. Hans behov for lidenskabelig elskov og stærk fysisk intimitet bliver ikke opfyldt af sin kammerat i starten af forholdet på grund af hendes reserverede natur. Hun undlader også at tilbyde ham den opmærksomhed, han altid ønsker. Selvom hun bliver skræmt af hans loyalitet over for forholdet, men på samme tid er hun ikke i stand til at ignorere hans arrogance. Han kræver, at hun er mere udtryksfuld, og hun forventer, at han er mere følsom. Når partnerne er i stand til at forstå hinandens krav og ønsker, de er i stand til at finde den skjulte varme, intimitet og affinitet, der ligger skjult i deres forhold. Når de er i stand til at komme over forskellene, de er i stand til at udforske deres kærlighed til hinanden, som de er i stand til at udtrykke gennem deres fysiske handlinger.\nNår Leo-hanen finder sig tabt i Kærligheden til sin Scorpio-kvinde og gifter sig med hende, er de i stand til at nyde et bånd velsignet med loyalitet og hengivenhed. Deres ubetingede kærlighed til hinanden hjælper dem med at skabe et smukt ægteskab. Når de lærer at acceptere deres individualitet, de er i stand til at udforske kærlighed og romantik i deres forhold, hvilket hjælper dem med at se ud over de usikkerheder og frygt, der eksisterede i deres tilknytning. Den varme og tillid en Leo mand er altid beundret og værdsat af hende. En vigtig ting i deres ægteskab er mængden af tillid, som begge partnere giver hinanden. Efterhånden lærer hun at åbne op med sin kærlighed og forvandles til en mere selvsikker kvinde. Hun lærer også at være mere udtryksfuld i brusebad hendes kærlighed på sin mand. Deres forhold er velsignet med et potentiale for at gøre det til en vellykket binding ved at møde alle forhindringer med nåde og erobre alle forskellene. Selvom de til tider kan have alvorlige problemer i deres ægteskab på grund af deres besiddende og beskyttende karakter, der kræver, at partnerne kommunikerer og løser sagen.\nfor at tjene kærligheden til en Scorpio-kvinde skal du erobre hendes opmærksomhed med din selvtillid. Prøv at skabe et mysterium omkring din personlighed. Dette vil gøre dig interessant og tiltalende for Scorpio-damen, og hun vil se frem til at kende dig mere. Ærlighed er nøglen til succes i dette forhold. Hun giver virkelig højeste point til de mennesker, der er loyale over for forholdet. For at gøre din spirende kærlighed forening mere interessant, spille spil med hende, og hun vil nyde din virksomhed.\nScorpio kvinde er en meget sødmodig sjæl. Hun er meget stille, men hendes personlighed er meget lokkende og imponerende. Hun kan faktisk få forskellige hoveder til at dreje med sin karisma. Hun er intelligent og interessant. Hun er en loyal partner, der gør retfærdighed med enhver rolle, hun udfører. Hun er en stor motivation for sine venner. Stærk vilje og meget ambitiøs; hun tror på at opnå alt, hvad hun ønsker.\nnogle nyttige anbefalinger er blevet opført for en Leo-mand for at nyde et glat forhold til sin Scorpio-dame:\nvær tålmodig med hende. Hun tager sig tid til at åbne op og dele sine følelser. Med din støtte vil hun en dag blive fri for al sin frygt og hæmninger.\nbesiddertrang og jalousi er hendes udtryk for kærlighed. Hun ved og forstår, hvor loyal du er over for forholdet, men hun bliver stadig påvirket. Bliv ikke sur på hende på grund af det.\ngratis årlig Leo Horoskop 2014 oversigt fra Ask My Oracle: læs her\nLæs Scorpio horoskop for komplet 2014 årlig oversigt fra Ask My Oracle.\nSkorpion kvinde leo mand tiltrækning\nleo mand Skorpion kvinde ægteskab\nleo mand Skorpion kvinde i sengen\nhvordan man får en leo mand til at forelske sig i en Skorpion kvinde\nleo mand og Skorpion kvinde ægteskab\nSkorpion kvinde leo mand\nleo mand og Skorpion kvinde i sengen\nscorpio kvinde leo mand >\nLeo mand og Skorpion kvinde 2015\nkan en biologisk forælder genvinde forældremyndigheden over en adopteret Baby eller et barn?\npå Jackie Robinsons 100-års fødselsdag siger hans datter fejre, agitere, uddanne


Vigga vil vende børnetøjsbutikken på hovedet | Berlingske Business\nBørnetøjsdesigneren Vigga Svensson designer og producerer børnetøj, som sælges til kunderne på månedsabonnement. Når barnet er vokset ud af tøjet, sendes tøjet retur og bliver genbrugt af nye kunders børn. Foto: Sophia Juliane Lydolph\nVirksomheden er stiftet af Peter Svensson og drevet af ham og hans hustru Vigga Svensson. Den hjemmeside, der er helt central i salget, kom op at køre ved årsskiftet. Virksomheden har fået kapitaltilsagn på i alt 8,7 millioner kroner fra flere forskellige investorer.\nKonceptet er at designe, producere og sælge tøj til spædbørn på abonnementsbasis. Kunden betaler 359 kroner hver måned og får til gengæld tilsendt tøj i rette størrelse. Tøjet bliver returneret efter brug og genbrugt.\nVigga Svensson startede sin karriere i mediebranchen, hvor hun blandt andet var radiovært på DR og arbejdede for TV 2 Zulu. I 2003 stiftede hun børnetøjsvirksomheden Katvig. Hun gik konkurs med firmaet i 2013, hvorefter varemærket blev videresolgt.\nKilde: Vigga Svensson\nLÆS MERE : 2014 blev gyldent år for smykkebranchen\nLÆS MERE : Dansker bag ny Nike-kampagne


KL har ansat ny kommunikationschef | DenOffentlige.dk\nNavnenoter KL 12.02.14 0\nKL har ansat 47-årige Ida Thuesen Nielsen som ny kommunikationschef. Ida Thuesen Nielsen kommer fra en stilling som kommunikationschef i BUPL. Hun har tidligere siddet i lignende stillinger i Amnesty International og WWF Verdensnaturfonden.\n”Vi er meget glade for ansættelsen af Ida Thuesen Nielsen. Ida har 12 års erfaring som kommunikationschef i politisk styrede medlemsorganisationer, og hun har alle forudsætninger for at kunne bidrage til at videreudvikle KL’s kommunikation.” siger administrerende direktør Kristian Wendelboe.\nBlandt de første, store opgaver, Ida Thuesen Nielsen skal kaste sig over, er Kommunalpolitisk Topmøde til marts, hvor KL får ny bestyrelse. Desuden er der en række kommunikationsopgaver knyttet til implementeringen af folkeskolereformen, som træder i kraft efter sommerferien.\n”Jeg glæder mig rigtig meget til at komme i gang med arbejdet. KL er en af landets vigtigste og mest indflydelsesrige interesseorganisationer, og jeg glæder mig til at præge KL’s kommunikation i samarbejde med de mange dygtige medarbejdere, der er i KL-huset, og i et tæt samspil med det kommende formandskab og bestyrelse,” siger Ida Thuesen Nielsen.\nIda Thuesen Nielsen er uddannet cand. mag. I litteraturvidenskab, medievidenskab og retorik fra Københavns Universitet. Hun har første arbejdsdag den 17. februar 2014.\nHun afløser Line Aarsland, der efter nytår skiftede til en stilling som kommunikationsdirektør i Egmont.\nEmneord: KL, Kommunernes Landsforening, Kommunikationschef, Ida Thuesen Nielsen, Line Aarsland


Elektriker i Otterup ⇒ Få 3 gratis og uforpligtende tilbud. Klik her!\nHar du brug for en elektriker i Otterup? Indhent 3 gratis og uforpligtende tilbud fra elektrikere nær dig. Det tager kun 2 minutter og du kan bagefter frit vælge det bedste tilbud.\nFå tilbud fra tre elektrikere i Otterup\nNår du skal bruge en elektriker, kan de mange valgmuligheder gøre det svært at vælge. Derfor er det en god idé at få assistance fra nogen, der har en viden på området. Her kan du få indhentet tre tilbud fra elektrikere i Otterup, så du selv kan vælge den, du helst vil have.\nElektrikere kan hjælpe med mange slags arbejde i hjemmet, og er helt uundværlige i mange sammenhænge. Ofte kræver arbejde med elektriske installationer nemlig, at en certificeret elektriker står for det. Der findes dog en del forskellige elektrikere i Otterup, og det er ikke altid let, at finde den bedste og billigste selv. Når du får hjælp til at indhente tre tilbud, bliver det dog nemmere at overskue valget.\nMed tilbud fra tre forskellige elektrikere i Otterup kan du selv vurdere, hvem der tilbyder det stykke arbejde, du har brug for. Desuden vil priserne blive billigere, når du får indhentet tilbud fra flere forskellige elektrikere. De vil nemlig forsøge at sætte deres pris således, at de hver især bliver den mest attraktive elektriker i Otterup for dig. Så at få indhentet tre tilbud kan derfor både bidrage til, at du sparer tid og penge.