- Pejlemærker fra. Fremtidens Dagtilbud. fremtidens dagtilbud 1 - PDF\n- Pejlemærker fra. Fremtidens Dagtilbud. fremtidens dagtilbud 1\nDownload "- Pejlemærker fra. Fremtidens Dagtilbud. fremtidens dagtilbud 1"\n1 1 Fremtidens dagtilbud - Pejlemærker fra Task Force om Fremtidens Dagtilbud fremtidens dagtilbud 1\n2 Titel: Fremtidens dagtilbud Undertitel: 1 - Pejlemærker fra Task Force om Fremtidens Dagtilbud Noter: Publikationen findes kun i elektronisk udgave på Udgiver: Ministeriet for Børn og Undervisning for Task Force for Fremtidens Dagtilbud Institution: Task Force for Fremtidens Dagtilbud Copyright: Task Force for Fremtidens Dagtilbud Forfattere: Task Force for Fremtidens Dagtilbud Artikelredaktion og produktion: Sekretariatet for Task Force om Fremtidens Dagtilbud, Ministeriet for Børn og Undervisning, Kontor for Børn og Folkeskole, Dagtilbudsenheden Korrektur: Werner Hedegaard, Ministeriet for Børn og Undervisning, Kommunikationssekretariatet Andre bidragydere: Slotsholm A/S (grafisk tilrettelægning) og Lars Skaaning (fotos) Emneord: Dagtilbud, Task Force om Fremtidens Dagtilbud, læring, inklusion, daginstitution, dagpleje Resumé: Fremtidens dagtilbud indeholder fire pejlemærker fra Task Force om Fremtidens Dagtilbud, om hvordan der kan arbejdes med læring og inklusion i dagtilbud Sprog: Dansk URL: Den elektronisk udgaves ISBN: Pris for den elektroniske udgave: 0 DKK Bestillingsnummer: Publikationen findes kun i elektronisk format Version: 1.0 Versionsdato: Publikationsstandard nummer: 2,0 Formater: pdf Eventuelle henvendelser af indholdsmæssig karakter rettes til Sekretariatet for Task Force om Fremtidens Dagtilbud, Dagtilbudsenheden, Kontor for Børn og Folkeskole, i Ministeriet for Børn og Undervisning\n3 Indhold Fremtidens dagtilbud 5 Læring og inklusion 9 Pejlemærker En reflekteret og tilrettelagt pædagogisk praksis med fokus på læring og inklusion Målrettet forældresamarbejde En stærk evalueringskultur med fokus på kvalitetsudvikling Professionelt og tydeligt lederskab på alle niveauer 26 Litteratur 32 fremtidens dagtilbud 3\n4 Task Force om Fremtidens Dagtilbud den 21. maj 2012 Formand: Niels Egelund, professor ved Center for Strategisk Uddannelsesforskning og Kompetenceudvikling, Aarhus Universitet Agi Csonka, direktør for Danmarks Evalueringsinstitut Lars Sloth, børne- og kulturdirektør, Thisted Kommune, formand for Børne- og Kulturchefforeningens dagtilbudsnetværk Irene Davidsen, leder af Børnehuset Ørnebo i Ishøj Laust Joen Jakobsen, rektor for professionshøjskolen UCC Ole Henrik Hansen, ph.d.-stipendiat ved Institut for Uddannelse og Pædagogik Didaktik, Aarhus Universitet Kirsten Jørgensen, chefkonsulent i KL.\n5 Fremtidens dagtilbud Denne rapport giver nogle pejlemærker for, hvordan vi i Danmark skaber de bedst mulige betingelser for børn i dagplejen og daginstitutionerne. Pejlemærkerne kommer fra Task Force om Fremtidens Dagtilbud, som påbegyndte sit arbejde i april 2011 med at indsamle eksempler på, hvordan dagtilbuddene arbejder med børns læring og inklusion. Børne- og undervisningsminister Christine Antorini besluttede i januar 2012, at task forcens arbejde skulle videreføres. Det er af flere grunde vigtigt, at dagtilbuddene er af høj kvalitet. Det er væsentligt for det liv, børn lever her og nu. Børn skal have udfordringer, tryghed og mulighed for at udvikle gode kammeratskaber. Derudover er det veldokumenteret, at investeringer i dagtilbud af høj kvalitet betaler sig på sigt. Børn, der tidligt har oplevet kvalitet i dagtilbud, klarer sig bedre i skolen og senere, som voksne på arbejdsmarkedet. Det gælder i særlig grad for de børn, som er i udsatte positioner. Billedet er faktisk ret klart: En krone investeret i dagtilbud af høj kvalitet giver et langt større afkast end investeringer senere i livsforløbet. Det gælder for det enkelte barn og for samfundet som helhed. Dette er en væsentlig forklaring på, hvorfor blandt andet OECD og EU-Kommissionen opfordrer til, at der investeres i dagtilbud af høj kvalitet. Investeringer i dagtilbud er vigtige både for børnenes skyld og som en langsigtet vækstfremmende foranstaltning. Stort set alle børn i Danmark fra et til fem år går i dagtilbud. Vi har derfor i Danmark en enestående mulighed gennem dagtilbuddene at understøtte, at børn trives, udvikler sig og lærer. Task forcen har i sit arbejde besøgt 11 forskellige dagtilbud rundt om i Danmark. Ved besøgene har den talt med personale, ledere, forvaltningschefer og forældre. Den har gennemgået forskning og undersøgelser om, hvad der understøtter læring og inklusion. Og den har fremtidens dagtilbud 5\n6 inddraget faglige organisationer, videnscentre, forskere, uddannelsesinstitutioner mv. På baggrund af arbejdet opstiller task forcen fire centrale pejlemærker for, hvad der skal til, for at man kan arbejde kvalificeret med, at børn i dagtilbud lærer og ikke ekskluderes fra fællesskaberne: > en reflekteret og tilrettelagt pædagogisk praksis med fokus på læring og inklusion > Målrettet forældresamarbejde > En stærk evalueringskultur med fokus på kvalitetsudvikling > Professionelt og tydeligt lederskab på alle niveauer Der er ikke tale om en prioriteret rækkefølge, men om fire forudsætninger, der understøtter hinanden. Task Force om Fremtidens Dagtilbud blev nedsat i april 2011 for at finde og fremme gode måder at arbejde med læring og inklusion på i dagtilbud og dermed sætte dagtilbudsområdet på dagsordenen. I januar 2012 besluttede børneog undervisningsminister Christine Antorini at videreføre task forcens arbejde. Task forcens afrapportering er ikke en udtømmende liste af samtlige relevante pejlemærker og eksempler på læring og inklusion. Det er heller ikke hensigten at angive en bestemt måde at bedrive god læring og inklusion på. Eller for den sags skyld at give konkret vejledning i, hvad man metodisk skal gøre. Konkrete og uddybende lærings- og inklusionsteorier og metoder skal findes i anden litteratur. Task forcens mål er derimod at opstille pejlemærker for udviklingen af fremtidens dagtilbud. Derudover præsenterer den med udgangspunkt i dens besøg eksempler på konkrete måder at arbejde med læring og inklusion på. Og fakta, udvalgt forskning og tal på området. Task forcen har valgt at lade afrapporteringen bestå af tre delrapporter: Rapport 1 Fremtidens dagtilbud som er denne rapport Rapport 2 Inklusion og læring i praksis fortællinger fra de 11 besøg til inspiration Rapport 3 Baggrundsrapport fakta, udvalgt forskning og nøgletal Pejlemærkerne i denne rapport er et bidrag til det videre arbejde med at udvikle kvaliteten og særligt arbejdet med at skabe bedre læring og inklusion i vores dagpleje, vuggestuer og børnehaver. Arbejdet med at udvikle dagtilbudsområdet slutter dermed ikke med denne rapport. Tværtimod. En fortsat fornyelse og udvikling af området kræver en indsats fra alle parter. Det kræver et fortsat fokus fra statens og kommunernes side, ligesom der skal arbejdes med udvikling i det enkelte dagtilbud og blandt interessenterne på området. Task forcens arbejde er et indspark til de kvalitetsdrøftelser og prioriteringer af konkrete initiativer, der pågår i Folketing, kommuner og dagtilbud. Task forcen vil gerne takke de mange, som har åbnet dørene for den og vist, hvordan de arbejder med læring og inklusion. Samtidig tak for de mange gavnlige og konstruktive input fra parterne på dagtilbudsområdet. God læselyst. Task Force om Fremtidens Dagtilbud 6 fremtidens dagtilbud\n7 FIGUR 1: Afkast på investeringer i human kapital på forskellige alderstrin i dollars. Afkast på investeringer i human kapital Programmer målrettet de tidligste år Førskoleprogrammer Skole Jobtræning Investering i børns tidlige læring er det mest effektive. Dansk oversættelse af Heckman(2006). 0-3 Førskole 4-5 Skole Efter skoletiden Alder Det fremgår af nobelprismodtager James Heckmans undersøgelser, at økonomisk investering i human kapital i de tidlige år er mere indbringende end senere i livet. Dagtilbud af høj kvalitet er mere omkostningseffektive end senere indsatser. Human kapital skal i denne sammenhæng forstås som den viden og erfaring, et menneske tilegner sig gennem en investering i dets læring og udvikling. Dette hænger blandt andet sammen med Heckmans andre forskningsresultater, der viser, at læring er en selvforstærkende proces, idet læring resulterer i mere læring. Det betyder, at et barn med veludviklede sprogkundskaber før skolestart vil lære mere i skolen, fordi god sprogforståelse vil lette læreprocessen. Det samme gælder for nonkognitive egenskaber. Hvis et barn for eksempel allerede før skolestart har nemt ved at koncentrere sig, vil barnet lære mere i skolen, og overgangen fra dagtilbud til skole bliver nemmere (Heckman & Cuhna, 2010). En dansk undersøgelse viser, at effekterne af et dagtilbud i høj kvalitet kan måles ti år efter. Der er sammenhæng mellem dagtilbud af høj kvalitet og børns karakterer fra afgangsprøven i skriftligt dansk i 9. klasse (Bauchmüller et al., 2011). fremtidens dagtilbud 7\n9 Læring og inklusion Task forcen har i sit arbejde haft fokus på læring og inklusion. At netop disse begreber har været i fokus er på ingen måde tilfældigt. Der er nemlig tale om faktorer, der bør være helt centrale i alle børns liv. I forhold til læring viser undersøgelser, at det er i barnets første år, at de grundlæggende kompetencer dannes og udvikles. Det er her, barnet tilegner sig de grundlæggende kompetencer og den viden, som både danner udgangspunkt for et godt børneliv her og nu og for det liv, der skal leves de kommende år. At lære forbindes af mange med noget, der foregår i skolen. Men læring foregår hele tiden i hjemmet, på gåturen, på arbejdspladsen, i vuggestuen, dagplejen og børnehaven. Det er blandt andet i dagtilbuddet, at barnet lærer om sig selv og om, hvad der skal til, for at man bliver inviteret ind i fællesskaberne. Og det er her, barnet erfarer, hvad det selv har at bidrage med og bliver anerkendt for. Læring handler om dannelse, udvikling og forandring. Helt konkret drejer det sig for dagtilbudsbørn især om udvikling af: > Kognitive kompetencer som for eksempel sprog og logik > sociale og personlige kompetencer som for eksempel koncentration, selvværd, vedholdenhed og omgængelighed Kompetencer kan mere tværgående beskrives som: Det barnet ved (viden), det barnet kan (færdigheder), det barnet vil (holdninger), det barnet er (selvværd), og det barnet gør (mestring) (Jensen, 2005). Derudover er det vigtigt, at børn understøttes i og introduceres til andre kompetenceområder, herunder de øvrige læreplanstemaer natur, kultur og krop og bevægelse, ligesom det også fremgår af formålsbestemmelsen for dagtilbud, at børn skal gives medbestemmelse, forståelse for demokrati og evner til at indgå i forpligtende fællesskaber. fremtidens dagtilbud 9\n10 FIGUR 2: Menneskehjernens udvikling dannelse af synapser Dansk oversættelse af Nelson (2000) Sprog Sansebaner (syn, hørelse) Højere kognitive færdigheder Udvikling Måneder År Alder De tre kurver viser, hvordan hjernen danner stabile forbindelsesmuligheder mellem forskellige hjernecentre. Den Lilla graf viser udviklingen af sanserne, den blå sproget og den orange viser hjernes evne til reflekteret tænkning og anvendelse af viden. Alle tre funktioner udvikles i barndommen, og processen starter fra fødslen, og ikke mindst i de tre første leveår er det væsentligt, at barnet stimuleres passende for at opnå de tilstrækkelige kompetencer. Kurverne falder med alderen, hvilket betyder, at de forbindelser, der ikke er blevet stabile, falder væk (Hansen, 2011). 10 fremtidens dagtilbud\n11 Noget af det, som rykker allermest i udvikling og læring, er netop oplevelsen af, at man er i gang med noget, der er lidt vanskeligt, men at man kan mestre det. Denne oplevelse af at mestre noget, der er svært, kan flytte verden for det enkelte barn. Hvis opgaven bliver alt for svær eller modsat er alt for let så er resultatet et helt andet. Ofte kan både overudfordringer og underudfordringer føre til, at barnet keder sig. Det kan resultere i konflikter og frustrationer (Andersen, 2012). At blive inkluderet i fællesskaber er en anden meget vigtig faktor i børns liv. Børn, der i en tidlig alder oplever det modsatte at blive ekskluderet af andre børn eller af voksne har øget risiko for senere i livet at forblive ekskluderet. De risikerer at forblive uden for fællesskabet, og de kan få svært ved på sigt at indgå i skolesystemet på lige fod med andre børn. Og problemet stopper ikke med skolen. En undersøgelse viser, at jo længere væk børn kommer fra det almene område, jo færre af dem kommer ind på det ordinære arbejdsmarked og får job (Tonsberg, 2011). I Salamancaerklæringen (1994), som er en international erklæring om alle børns ret til uddannelse, beskrives det inkluderende princip således, at alle børn så vidt muligt skal gennemgå læreprocesserne sammen. Ligeledes betones retten til social inklusion og retten til samtidig at bevare egen identitet i FN s Handicapkonvention (2007), en international konvention, som skal sikre handicappede lige muligheder og rettigheder. at det er konteksten for eksempel dagtilbuddet, institutionskulturen eller pædagogikken der må ændres. Det giver dagtilbuddet den udfordring, at personalet skal tilrettelægge pædagogikken ud fra det enkelte barn og den lokale børnegruppe. Børn lærer fra de fællesskaber, de har mulighed for at deltage i. Konteksten har betydning for, hvilke muligheder barnet har for at deltage i fællesskaberne og dermed barnets muligheder for udvikling, læring og trivsel. Det, der her er væsentligt, er, at barnet gives ret til at deltage i de samfundsmæssige, betydningsfulde fællesskaber. Det er vigtigt, at dagtilbuddet ikke alene rummer forskellige børn, men reelt giver alle børn mulighed for at være inkluderet. Der er væsentlige politiske og pædagogiske årsager til, at dagtilbud bør inkludere børn. Politisk, fordi det i et demokratisk samfund er vigtigt, at alle borgere føler sig som en del af samfundet. Pædagogisk, fordi børn har brug for at være en del af det almene fællesskab. De har brug for at spejle sig i andre børn og de forskelligheder, der kommer til udtryk i en børnegruppe. Inklusion i dagtilbud betyder, at børn er en del af de fællesskaber, som er i dagtilbuddet. Fællesskaberne giver børnene mulighed for at deltage på egne og forskellige præmisser. Det er ikke barnet, der er årsagen til en eventuel eksklusion. Hvis et barn er ekskluderet, skal personalet være opmærksom på fremtidens dagtilbud 11\n12 Pejlemærker Task forcen peger på fire pejlemærker for, hvordan der kan arbejdes med læring og inklusion. Det første er, at der i det enkelte dagtilbud er en reflekteret og tilrettelagt pædagogisk praksis med fokus på læring og inklusion. Det andet er et målrettet forældresamarbejde, mens det tredje pejlemærke er en stærk evalueringskultur med fokus på kvalitetsudvikling. Det sidste pejlemærke er, at der er et professionelt og tydeligt lederskab på alle niveauer, fra politikere og forvaltning til dagtilbud. Task Force om Fremtidens Dagtilbud har besøgt 11 dagtilbud. Dagtilbuddene er udvalgt, fordi de har særligt fokus på læring og inklusion. Derudover har de forskellige tilgange eller metoder og børnesammensætning, og der er valgt dagtilbud fra hele landet. Man kan læse mere om de enkelte besøg i rapport 2, Inklusion og læring i praksis. Carls Børnehus og Ejerslykke Vuggestue, Odense Kommune Dagplejen, Vejen Kommune Eksperimentalinstitutionen, Københavns Kommune Fasangården, Frederiksberg Kommune Konkylien, Københavns Kommune Lucinahaven, Fredericia Kommune Møllehuset, Gladsaxe Kommune Noahs Ark, Greve Kommune Valhalla i Skoven, Ballerup Kommune Børnecentret Vesterparken, Faaborg-Midtfyns Kommune 12 fremtidens dagtilbud\n14 14 fremtidens dagtilbud\n15 1 En reflekteret og tilrettelagt pædagogisk praksis med fokus på læring og inklusion Fra pasning til pædagogik Mens dagtilbuddene i Danmark tidligere var en ren arbejdsmarkedsforanstaltning, hvor forældre kunne få deres børn passet, har dagtilbuddene i dag udviklet sig til at være pædagogiske tilbud, der er første led i børns dannelses- og læringsforløb. I 1990 erne begyndte man fra lovgivers side at påpege, at dagtilbuddene var mere end pasning. Man fokuserede på, at dagtilbuddene både havde et pædagogisk, et socialt og et pasningsmæssigt formål. Siden da er fokus i stadig stigende grad kommet på det pædagogiske indhold. I 2004 indførte et bredt flertal i Folketinget for eksempel de pædagogiske læreplaner. Med læreplanerne var der ikke længere tvivl om, at der er klare mål og forventninger til den pædagogiske praksis i dagtilbuddene. De pædagogiske læreplaner har bidraget til at løfte det faglige niveau. Ledere og medarbejdere fremhæver i en evaluering af læreplansarbejdet, at arbejdet med at sætte mål og reflektere over anvendte metoder i forhold til den konkrete børnegruppe har medført en større grad af faglig bevidsthed hos personalet. En faglig bevidsthed, der støtter børnenes trivsel, udvikling og læring både i forhold til børnenes leg og i forhold til tilrettelagte aktiviteter. Læreplansarbejdet har skabt faglig stolthed, hvilket særligt fremhæves blandt ledere og ansatte i dagplejen. Dette er bemærkelsesværdigt, da dagplejen i mindre grad end daginstitutionerne har været opfattet som et pædagogisk tilbud (Nielsen et al., 2008). Der er efterhånden en del undersøgelser, som netop fremhæver vigtigheden af, at det pædagogiske personale arbejder målrettet med læring og inklusion i dagtilbud. Fælles for disse undersøgelser er, at de konkluderer, at kvalitet i dagtilbud har stor betydning for senere skoleresultater og livschancer det gælder især for børn i udsatte positioner. Kvalitet vil i denne sammenhæng sige en fagligt kvalificeret pædagogisk indsats i dagtilbud med fokus på at udvikle børns intellektuelle, sociale og emotionelle kompetencer fremtidens dagtilbud 15\n16 (Jespersen, 2006). En aktuel dansk undersøgelse bekræfter den internationale forskning. Den viser, at børn, som har gået i dagtilbud med blandt andet en høj grad af uddannet personale, klarede sig bedre end andre ved folkeskolens afgangsprøve efter 9. klasse (Bauchmüller et al., 2011). Udfordringer Men der er også udfordringer i forhold til det pædagogiske arbejde, blandt andet i forhold til at arbejde reflekteret og vidensbaseret. En undersøgelse fra 2011 (Jensen et al., 2011) viser, at kun cirka 40 procent af de deltagende pædagoger arbejdede på baggrund af en pædagogisk teori. Det fremgår også af undersøgelsen, at kun 42 procent arbejdede systematisk og målrettet med indsatser over for børn i socialt udsatte positioner. Derudover er det pædagogiske arbejde i en række tilfælde ikke særlig velorganiseret. For eksempel arbejdes der i dagtilbud meget ofte med at læse højt og tale om bogstaver, mens natur og tal berøres i meget mindre grad. Derudover er det pædagogiske arbejde i en række tilfælde uorganiseret og usystematisk. Konsekvensen er, at det er vanskeligt at arbejde systematisk og målrettet med børns læring, og der er en risiko for, at nogle børn ikke får den voksenkontakt, de har brug for (Jensen et al., 2005, Broström et al., 2011). Hvad task forcen så og hørte om den pædagogiske praksis Task forcen spurgte på sine besøg blandt andet om, hvordan dagtilbuddet arbejdede med pædagogikken i forhold til at sikre læring og inklusion. Der blev konkret spurgt til det pædagogiske arbejde, og hvilke pædagogiske overvejelser der lå bag. Ud fra dette blev der spurgt om, hvordan dagtilbuddet arbejdede med at organisere børnene i for eksempel mindre grupper eller i forhold til aldersgrupper og om, hvordan de voksnes tid var organiseret. Samtidig blev der fokuseret på, om de fysiske rammer blev anvendt bevidst, og om man arbejdede reflekteret med lærings- og inklusionsforløb. Derudover blev det også drøftet, hvordan dagtilbuddet inddrog forskning eller anden viden i det pædagogiske arbejde. Task forcen har set mange gode eksempler på, hvordan man i dagtilbuddene arbejder reflekteret med den pædagogiske praksis. Det er tydeligt, at det, der driver værket, er, når personalet ved, kan og vil noget. At der er en klar pædagogisk retning, som alle bakker op om. Hvad skal være til rådighed for at skabe en reflekteret og tilrettelagt pædagogisk praksis med fokus på læring og inklusion? Task forcen peger på: En tydelig pædagogik didaktik i dagtilbuddene Det er vigtigt, at det pædagogiske personale gør sig overvejelser om, hvad målene er med pædagogikken, og er tydelige i deres kommunikation om det. De skal overveje, hvordan og med hvilke metoder man kan opnå målene, og hvordan der kan følges op. Det pædagogiske personale skal støtte børnenes forskellige forudsætninger og ressourcer gennem et velgennemtænkt pædagogisk arbejde. Dagtilbuddene skal med andre ord også arbejde didaktisk. De kommunale chefer og dagtilbudslederne skal være opmærksomme på internt at koordinere, målrette og sikre, at der er den tilstrækkelige opbakning, redskaber og kompetenceudvikling. 16 fremtidens dagtilbud\n17 Vidensbaseret læring ud fra barnets forudsætninger Det er veldokumenteret, at det har stor betydning for børns videre liv, at dagtilbud arbejder kvalificeret og systematisk med at udvikle børns intellektuelle, sociale og emotionelle kompetencer. Derfor er det vigtigt, at dagtilbuddene arbejder vidensbaseret med at understøtte børns kognitive kompetencer for eksempel sprog og logik og nonkognitive kompetencer for eksempel personlige og sociale kompetencer. Det skal ske ud fra det enkelte barns forudsætninger og modenhed, for eksempel ved at opdele børnene i mindre grupper og målrette lærings- og inklusionsindsatsen efter netop denne børnegruppes behov. Det er derfor vigtigt, at pædagoger både i grunduddannelserne og på efteruddannelseskurser bliver undervist i målrettet og vidensbaseret pædagogik med fokus på læring og inklusion. På samme måde er der behov for mere forskningsmæssig viden på dagtilbudsområdet, særligt i forhold til indsatser for 0-2-årige børn i dagtilbud, men også generelt. Det er vigtigt at vide, hvilke indsatser der virker. Eksklusionsfaktorer skal identificeres og håndteres Alle børn har ressourcer og har ret til at være en del af dagtilbuddets fællesskaber. Det pædagogiske personale må derfor konstant være opmærksomme på, at den pædagogiske praksis ikke bidrager til, at barnet ekskluderes. Personalet skal arbejde for at sikre, at alle børn indgår i fællesskaberne, og være i stand til at identificere eksklusionsfaktorer i dagtilbudslivet, så disse kan minimeres og undgås. Personalet skal møde barnet der, hvor det er, og give det passende udfordringer. Det er vigtigt, at barnet får udfordringer, der hverken er for svære eller for lette. Dette kræver en stor specialviden og kompetencer hos personalet, som skal sættes i spil i praksis. God brug af forskellige faglige kompetencer og ressourcer Ressourcer og kompetencer skal anvendes optimalt internt og eksternt. Internt i personalegruppen kan der være tale om særlige specialistkompetencer. Hvis en medarbejder for eksempel har ansvaret for sprog, er vedkommende ansvarlig for at sætte fokus på dette tema i hverdagens aktiviteter, ligesom vedkommende har ansvar for at holde sig informeret om den seneste forskning. Der kan også dannes faglige miljøer med flere medarbejdere om konkrete temaer internt i dagtilbuddet. Et dagtilbud skal dog ikke nødvendigvis favne alle relevante kompetencer selv. Man kan gennem vejledning fra og samarbejde med eksterne fagpersoner for eksempel naturvejledere og tale-hørepædagoger styrke sin viden om og sit arbejde med læring og inklusion. De fysiske rum skal tænkes ind i det pædagogiske arbejde De fysiske faciliteter og rum skal sammentænkes med pædagogikken. Det er væsentligt, at dagtilbuddet i sin tilrettelæggelse af den pædagogiske praksis bevidst forholder sig til anvendelsen af inde- og udemiljøer i forhold til børnenes læring og inklusion. Det er også relevant at overveje at indrette rum og udenomsarealer fleksibelt, så rum kan ændre form. Det giver mulighed for at lave små overskuelige miljøer i forhold til konkrete læringsaktiviteter eller understøtte børns relationer i mindre børnegrupper. fremtidens dagtilbud 17\n18 2 Målrettet forældresamarbejde Dagtilbuddene spiller en ny og større rolle i familielivet I dag er langt de fleste børn i Danmark i dagtilbud. Det gælder ni ud af ti børn i vuggestuealderen, mens der for de lidt ældre, de 3-5-årige, er tale om næsten alle (97 procent). For nutidens børn deler døgnets vågne timer sig i høj grad mellem to verdener den derhjemme og den i dagtilbuddet. Denne deling giver både forældre og dagtilbud en ny rolle. Begge parter har ansvar for barnets trivsel, udvikling og læring (Jensen et al., 2011). De voksne skal formå at binde de to verdeners ender sammen. En god kontakt mellem forældre og personale er derfor vigtig for barnet. Jo bedre kontakt, jo mere oplever barnet kontinuitet, positive følelser og tryghed i forhold til dagtilbuddet (Nielsen & Christoffersen, 2009). Dagtilbuddene og skolen har stor betydning for et barns livschancer, men den mest betydende faktor er forældrene. SFI har lavet en børneforløbsunder- søgelse, der viser, at de ressourcer, der er i familien det være sig økonomiske, kulturelle eller sociale spiller en afgørende rolle for, hvordan barnet klarer sig. Det gælder på alle områder lige fra succes i skolen over sociale relationer til helbred og fritidsaktiviteter (Mattsson et al., 2008). Dette underbygges af forskellige undersøgelser om social arv, der viser, at børnenes læring og skoleresultater i vid udstrækning er afhængig af familiebaggrund (Ploug, 2003). Forældrene er således særdeles vigtige aktører, når børns læring og inklusion skal understøttes. En del af det pædagogiske arbejde i dag handler derfor om at sikre sig, at hele forældregruppen involverer sig og spiller en rolle. Udfordringer En undersøgelse viser, at forældre og personale har forskellige opfattelser af, hvad dagtilbuddets opgave er (Ertmann et al., 2008). I en anden undersøgelse svarer personalet i daginstitutionerne, at kun knap 40 procent af forældrene mødte op ved seneste 18 fremtidens dagtilbud\n20 forældrearrangement. Det fremgår også, at der blandt personalet er to ud af tre, der føler, at der er udfordringer forbundet med at involvere hele forældregruppen. Undersøgelsen peger desuden på, at hovedparten af forældrearrangementerne har et socialt formål (ofte med informationer fra dagtilbuddet til forældrene) uden et egentligt programsat lærings- eller udviklingsformål. Samtidig giver næsten halvdelen af personalet i institutionerne udtryk for, at det er af mindre betydning, at arrangementerne med forældre underbygger netværk mellem forældrene (Jensen et al., 2011). Personalet oplever ofte et dilemma: På den ene side er forældrene ressourcepersoner, som kender barnet godt og spiller en vigtig rolle i at understøtte barnets trivsel, udvikling og læring. Personalet skal understøtte og udvikle relationen til forældre som ressourcepersoner. På den anden side skal personalet også vejlede forældrene, særligt familier i socialt udsatte positioner, i forhold til barnets læring og inklusion. Personalet har derved både en understøttende og en vejledende rolle, som skal balanceres. Hvad task forcen så og hørte om forældresamarbejde På task forcens besøg har der været fokus på, hvordan og hvornår forældrene inddrages i dagtilbuddene, hvordan personalet kommunikerer med forældrene individuelt og kollektivt, og om personalet er særligt opmærksomt på relationen til forældre i udsatte positioner. På sine besøg har task forcen blandt andet set eksempler på dagtilbud, hvor pædagogerne bevidst betragter forældrene som en ressource, de kan drage nytte af i forhold til at sikre barnets trivsel, udvikling og læring. I nogle dagtilbud er der klare krav til forældrene. Det drejer sig både om krav af praktisk karakter som ansvarlighed for solcreme og tøj og krav om, at forældrene støtter op om børnenes læring og inklusion i fællesskaber, blandt andet ved at forældrene får mere fokus på at understøtte læringsaktiviteter i hjemmet og ved at arrangere legeaftaler på tværs af børnegruppen. Hvad skal være til rådighed for at skabe et målrettet forældresamarbejde, der understøtter læring og inklusion? Task forcen peger på: Klar arbejdsfordeling I dagtilbuddet er der andre rammer for forældresamarbejde end i skolen. Det skyldes blandt andet, at der er en daglig kontakt mellem dagtilbudspersonale og forældre. Derfor er der mulighed for et tæt samarbejde med forældrene. Ledelse og personale bør sammen med forældrene forholde sig til, hvordan og hvornår forældrene individuelt og kollektivt inddrages, og hvad formålet er med forældresamarbejdet. Det skal være klart, hvad der er personalets rolle og opgaver, og hvad der er forældrenes. Personalet skal tage udgangspunkt i familiens behov og kunnen. Personalet skal kunne vejlede forældrene i forhold til at understøtte barnets udvikling og læring, uden at det faglige ansvar for at sikre børnenes læring og trivsel under dagtilbudsopholdet flyttes til forældrene. Dette kan understøttes af aftaler og forventningsafstemning mellem dagtilbud og forældre. Samarbejdet og arbejdet med børnene kan kvalificeres gennem en bevidst praksis, hvor dagtilbuddene inddrager den viden, forældrene har om barnet. 20 fremtidens dagtilbud\n21 Forældre kan også bidrage til læring og inklusion Forældrene spiller en vigtig rolle i forhold til at støtte op om barnets læring og inklusion i dagtilbuddet. Forældrene kan yde bidrag til læringen for eksempel ved at læse med børnene eller ved at tale om de temaer, der arbejdes med i nogle af læringsprojekterne i dagtilbuddet. Forældrene kan understøtte inklusion ved blandt andet at tale anerkendende til og om de andre børn og personalet og ved at lave legeaftaler også med børn, som normalt ikke kommer i hjemmet. Forældre i udsatte positioner skal have den rigtige støtte I familier, der af den ene eller anden grund er i udsatte positioner, har forældrene større behov for vejledning og støtte. Personalet skal støtte og vejlede familien for at sikre, at barnet får et sammenhængende, trygt og udviklende børneliv på tværs af dagtilbud og hjem. Personalet skal ikke fungere som psykologer, men de skal kunne understøtte forældrene. De skal give forældrene viden om deres betydning for barnets udvikling og læring. Samtidig skal der arbejdes på tværs af faggrupper, så alle fagpersoner samarbejder for barnets bedste. Hvis personalet i dagtilbuddet er bekymret for, at et barns udvikling ikke kan håndteres af dagtilbuddet, skal kommunen underrettes. Kommunen er ansvarlig for at sikre, at der er ekspertise, dagtilbuddet kan trække på, og at indsatsen i forhold til familien er koordineret i forhold til forskellige sektorer og ved overgange mellem dagtilbud og skole. fremtidens dagtilbud 21\n22 3 En stærk evalueringskultur med fokus på kvalitetsudvikling Dokumentation og evaluering er blevet en del af det pædagogiske arbejde De seneste år har der været en livlig debat om evaluering og dokumentation på dagtilbudsområdet. Debatten har blandt andet handlet om, at pædagoger oplever, at de bliver bebyrdet med meningsløs dokumentation, som tager tid fra kerneopgaven. I debatten bliver dokumentation intuitivt forbundet med noget, der står i modsætning til nærhed, varme og gode relationer. I virkeligheden viser undersøgelser, at pædagoger helt generelt ønsker at bruge tid på evaluering og dokumentation. Det er vigtigt at være opmærksom på, at dokumentation og evaluering ikke er det samme. Evaluering handler om refleksion over egen praksis. Gør vi det, vi havde tænkt os at gøre? Virker det, som vi havde forestillet os? For dem, vi havde tænkt, det skulle påvirke? Dokumentation er en måde at vise praksis og er dermed et vigtigt element i evalueringen. Når man indsamler data, opnår man et grundlag for at vurdere, om man lykkes med sine mål, hvorfor man gør det, eller hvorfor man ikke gør det. Ideelt set er en stærk evalueringskultur kendetegnet ved en refleksiv praksis, hvor man kontinuerligt arbejder med: 1) at sætte mål og planlægge aktiviteter, 2) at gennemføre aktiviteterne, 3) systematisk at indsamle dokumentation for, om målene nås, 4) at vurdere, hvad der lykkes godt, og hvad der lykkes mindre godt. På den baggrund sætter man nye mål og justerer planlægningen af nye aktiviteter ud fra den erfaring, man har opnået. En række undersøgelser af dokumentationsformer i dagtilbud peger på, at cirka to tredjedele af personalets arbejdstid går med såkaldte direkte brugerrettede opgaver. Det vil for eksempel sige aktiviteter med børn, forældresamarbejde og praktiske gøremål i nærheden af børn. Samtidig ses det, at cirka en 22 fremtidens dagtilbud\n23 FIGUR 3: Evalueringshjulet pædagogiske arbejde, og at arbejdet løbende skulle dokumenteres og evalueres i forhold til målene. observationer Dialog og evaluering planlægning og tilrettelæggelse Dagtilbud arbejder rigtig meget med dokumentation, som handler om at understøtte dialogen med forældre. Der arbejdes med billeddokumentation, barnets bog og andre redskaber, som kan give forældrene et billede af, hvordan barnet trives, udvikler sig og lærer. Dokumentation bliver viser en evaluering dermed primært til små snapshots fra hverdagen en fortælling om den gode praksis (Nielsen et al., 2008). Gennemførelse af aktiviteter tredjedel af personalets tid går med andre opgaver. Det er for eksempel arbejde med pædagogiske læreplaner, opfølgning på kontakt til forældre og børn, generel information til forældrene og sprogvurdering. Spørger man personalet selv, vil de gerne bruge mindre tid på praktiske opgaver og administration og mere tid på pædagogisk refleksion og udvikling, planlægning, pædagogiske læreplaner, dokumentation og evaluering og rapportskrivning (EVA, 2007; EVA, 2009). Undersøgelserne viser altså, at pædagoger rent faktisk er optaget af at bruge evaluering og dokumentation til udvikling af deres praksis i dagligdagen og gerne vil bruge tid på det. Udfordringer Med iværksættelsen af de pædagogiske læreplaner i 2004 kom der for alvor fokus på dokumentation og evaluering af det pædagogiske arbejde. Det blev et krav, at der i læreplanen skulle sættes mål for det Derudover viser evalueringen, at personalet i dagtilbuddene arbejder med dokumentation. Men der er stor forskel på, hvor systematisk dokumentation og evaluering bliver benyttet internt i dagtilbuddene. Der tegner sig et billede af, at dokumentationsarbejdet i høj grad foregår sporadisk. Det er noget, man i dagtilbuddet gør, når der er ressourcer og tid til det. I det omfang, man er systematisk, drejer denne systematik sig primært om, hvor ofte man dokumenterer, og i mindre grad om indholdet af dokumentationen (Nielsen et al., 2008). Det er også undersøgt, hvordan kommunerne evaluerer arbejdet med de pædagogiske læreplaner. Det viser sig, at det er en meget stor udfordring at udvikle dokumentationsformer, der dels er meningsfulde for personalet i forhold til at udvikle praksis, dels giver politikere og forvaltninger et tilstrækkeligt vidensgrundlag (EVA, 2009). Arbejdet med de pædagogiske læreplaner har altså nok skærpet brugen af mål, dokumentation og evaluering i dagtilbuddene, men mange bruger ikke dokumentationen målrettet til at udvikle det pædagogiske arbejde. Der er med andre ord ikke tale om en særlig veludviklet evalueringskultur. fremtidens dagtilbud 23\n24 Hvad task forcen så og hørte om evaluering og dokumentation Task forcen har på sine besøg blandt andet spurgt, om der arbejdes med dokumentation, og hvem dokumentationen er rettet imod. Der har samtidig været fokus på, hvordan man sætter mål, hvordan man indsamler dokumentation, hvordan der efterfølgende evalueres, og hvad man bruger evalueringen til. Task forcens besøg bekræftede, at der arbejdes systematisk og kreativt med dokumentation af børnenes hverdag. Man er flittig med kameraerne, og mange arbejder desuden med forskellige former for dokumentation, der skal styrke dialogen med forældrene. Nogle dagtilbud benytter forskellige evalueringsmodeller til den løbende evaluering af de pædagogiske læreplaner og den pædagogiske praksis. Men i stort set alle de besøgte dagtilbud var der en erkendelse af, at arbejdet med evaluering ikke var tilstrækkeligt systematisk til at kunne danne grundlag for refleksion. Overalt var budskabet, enten at man gerne vil arbejde mere med evaluering, eller at vores evaluering er ikke systematisk nok. At arbejde med læring og inklusion er for mange dagtilbud et forandringsprojekt, som kræver et højt udviklet refleksionsniveau. Hvad vil vi? Hvordan når vi derhen? Hvad virker, og hvad virker ikke? Det er task forcens vurdering, at dagtilbuddene ikke når hele vejen rundt i evalueringshjulet der sættes mål, planlægges og gennemføres aktiviteter, men den systematiske dokumentation og evaluering af, om målene nås, sker kun sporadisk. Hvad skal være til rådighed for at skabe en stærk evalueringskultur med fokus på kvalitetsudvikling i forhold til læring og inklusion? Task forcen peger på: Supervision og professionel feedback er vigtige elementer i en evalueringskultur En stærk evalueringskultur er blandt andet kendetegnet ved en høj grad af refleksion over egen praksis. Uanset om det gælder læring og inklusion, kan professionel supervision og kollegial feedback bidrage til at udvikle personalets kompetencer. Derudover kan det bidrage til at udvikle en evalueringskultur, hvor systematisk refleksion og feedback indgår som et naturligt og vigtigt led i det daglige arbejde. Kolleger med særlige kompetencer kan hjælpe til en mere systematisk og professionel evalueringskultur ved at spille en rolle i forhold til at give kolleger denne systematiske feedback og sparring. Meningsfuld og målrettet dokumentation Det er vanskeligt at tilvejebringe meningsfuld dokumentation uden at bruge alt for mange ressourcer på det. Et første skridt i retning af en evalueringskultur er at blive bevidst om, hvilken form for dokumentation der skal bruges til hvad. Hvilken dokumentation har forskellige interessenter behov for børnene, forvaltningen, politikerne og forældrene? Og hvilken form for dokumentation har personalet brug for for at udvikle den pædagogiske praksis? En hensigtsmæssig og intelligent dokumentationspraksis kræver et tæt samarbejde mellem det kommunale niveau og dagtilbuddene. 24 fremtidens dagtilbud\n25 Dokumentation skal kunne bruges på det kommunale niveau som beslutningsgrundlag. Samtidig skal det være meningsfuldt for det pædagogiske personale at producere. Der er behov for nøje at overveje, hvordan dokumentationen bliver et grundlag for en frugtbar dialog mellem forvaltning, politikere, personale og forældre. Det skal ske med et klart mål, nemlig at det skal gavne børnene. Analyse- og evalueringsredskaber er med til at fremme systematikken Arbejdet med mål, dokumentation og evaluering kan være tidskrævende og svært at gå til. Analyse- og refleksionsredskaber som eksempelvis FKO-redskaberne, der er udviklet i et samarbejde mellem ministerier, kommunerne og KL, fremmer systematikken i arbejdet med mål, dokumentation og evaluering. Redskaberne kan bidrage som grundlag for refleksion og fremme udarbejdelsen af konkrete og målrettede handlingsplaner for at højne kvaliteten i dagtilbuddene. Med henblik på at fremme en evalueringskultur, hvor det at bruge redskaberne bliver oplevet som helt nødvendigt, bør det sikres, at der er evalueringsfaglig ekspertise til rådighed. En ekspertise, som skal understøtte dagtilbuddenes systematiske evalueringsarbejde. Det er indsigten, dialogen og den fælles refleksion, der skaber forandringen ikke dokumentationen i sig selv. fremtidens dagtilbud 25\n26 4 Professionelt og tydeligt lederskab på alle niveauer Ændringer i ledelsesformerne på dagtilbudsområdet Landets kommuner har de seneste år været præget af væsentlige strukturændringer i forhold til måden at organisere og lede dagtilbuddene på. Denne udvikling finder man ikke blot i forhold til dagtilbudsområdet, men i det meste af den offentlige og private sektor. Ledelse betragtes som værende af afgørende betydning for organisationernes virke. Nye typer af ledelsesmodeller i kommunerne (procent af kommunerne) Nogle kommuner anvender flere modeller. Sammenlagt institutionsledelse 56 procent Mange steder er man på dagtilbudsområdet gået væk fra en traditionel institutionsledelse med én dagtilbudsleder og én souschef. I stedet har man valgt andre ledelsesstrukturer distriktsledelse, områdeledelse (klyngeledelse), sammenlagt institutionsledelse og netværksledelse, herunder integration af dagplejen og daginstitutioner under samme ledelse. Af de nye ledelsesmodeller er områdeledelse den mest fremtrædende. Områdeledelse betyder, at flere dagtilbud lægges sammen under en fælles overordnet ledelse. I de fleste tilfælde er der fortsat en lokal pædagogisk leder af den enkelte enhed. Netværksledelse Områdeledelse Distriktsledelse Kilde: Sonne et al procent 51 procent 19 procent 26 fremtidens dagtilbud\n27 fremtidens dagtilbud 27\n28 28 fremtidens dagtilbud\n29 For kommunerne har det væsentligste mål med ændringerne i ledelsesniveauerne været en styrket faglig/ pædagogisk ledelse, styrket ledelse gennem ny fordeling af ledelsesopgaverne, mere effektiv ressourceudnyttelse samt styrkelse af strategisk ledelse. Målet har blandt andet været at sikre, at den pædagogiske kerneopgave bliver varetaget mere kvalificeret. Derudover har man villet sikre en mere effektiv udnyttelse af ressourcerne. Det sker blandt andet ved, at kommunerne har valgt at løfte en række administrative opgaver ud af dagtilbuddene. Udfordringer Udgiftspresset på de offentlige velfærdsområder og det stigende krav til kvaliteten af det pædagogiske indhold i dagtilbuddene stiller høje krav til ledelsen af dagtilbuddet. Krav af både faglig, økonomisk og ledelsesmæssig karakter. En undersøgelse fra Væksthus for ledelse (2011) om kommunernes ledelsesmodeller på dagtilbudsområdet viser, at to af de største udfordringer i forbindelse med ændringerne af ledelsesstrukturen er at få afklaret, hvilke kompetencer og roller der er i de respektive ledelsesniveauer. Samtidig er det en udfordring at afklare og udvikle de nødvendige ledelseskompetencer. Derudover er forholdet mellem pædagogfaglighed og ledelsesfaglighed i dagtilbuddene en udfordring. En ph.d.-afhandling om ledelsesroller og identitet blandt ledere af kommunale daginstitutioner viser, at der blandt ledere i daginstitutioner er forskellige opfattelser af, hvad rollen er. Halvdelen af de daginstitutionsledere, der deltog i undersøgelsen, betragtede sig selv primært som pædagogfaglige ledere. Den anden halvdel mente, at deres egen rolle primært var ledelsesfaglig (Møller, 2010). Ledere i daginstitutioner skal blandt andet balancere mellem disse to fagligheder. I forhold til dagplejens ledelsesmæssige udfordringer viser en undersøgelse fra 2011 fra EVA, at dagplejepædagogerne oplever det som en udfordring at skulle balancere mellem rollen som superviser, kontrollant og sparringspartner. Hvad task forcen så og hørte om ledelse Task forcen stillede på sine besøg en række spørgsmål om ledelsesopgavens betydning i forhold til arbejdet med inklusion og læring. For eksempel spørgsmål om, hvilken rolle lederen har i dagtilbuddet, hvordan ansvarsfordelingen er mellem lederen og personalet, og hvordan lederen forholder sig til den pædagogiske praksis og de ansatte. Derudover blev der spurgt om, hvilket samarbejde der er med de øvrige ledelsesniveauer, for eksempel forvaltningsniveauet, eventuel områdeledelse osv. Task forcen har dermed haft fokus på styringskæden i den enkelte kommune altså, om der er sammenhæng mellem, hvad der besluttes på det politiske niveau, hvad der udmeldes på forvaltningsniveau, og hvad der rent faktisk sker i den enkelte områdeledelse, distriktsledelse, dagtilbudsledelse, afdelingsledelse og stueledelse. Flere steder er det blevet fremhævet, at et godt lederskab har betydning for arbejdet med læring og inklusion. Det er kendetegnet ved at være professionelt, tydeligt, retningsgivende og strategisk. Forvaltning og områdeleder skal for eksempel prioritere, inddrage og udforme strategier, i forhold til hvad der skal satses på lokalt. Den lokale leder skal turde og kunne sætte retning både generelt og konkret i forhold til de pædagogiske aktiviteter, så det giver mening for medarbejderne at gribe ind, når det ikke fungerer pædagogisk i forhold til børnene eller forældresamarbejdet. Derudover fremhæves det flere steder, at kommunikation og feedback mellem de forskellige niveauer i styringskæden er væsentlig. fremtidens dagtilbud 29\n30 Endvidere bliver det fremhævet, at der er nogle særlige ledelsesmæssige udfordringer forbundet med arbejdet med læring og inklusion i dagtilbuddene. Ledelsen har ansvaret for at sikre, at der er en viden om inklusion og læring, og at den sættes i spil. Samtidig skal det sikres, at der er de rette specialistkompetencer til rådighed, og at de bliver brugt hensigtsmæssigt. Endelig blev det flere steder fremhævet, at målrettet arbejde med læring og inklusion kræver en kulturændring og en indsats fra lederen i forhold til at skabe en forandringsproces i dagtilbuddet, så man i højere grad udnytter den viden og de specialistkompetencer, der er, eller bliver opmærksom på, hvad der er brug for. Hvad skal være til rådighed for at skabe en professionel og tydelig ledelse, der understøtter læring og inklusion? Task forcen peger på: Ledelse går hele vejen fra forvaltning til dagtilbudsniveau En velfungerende styringskæde fra forvaltningsniveau til dagtilbudsniveau er væsentlig for arbejdet med læring og inklusion. Den måde, kommunen vælger at organisere ledelsesniveauerne på dagtilbudsområdet på, skal matche opgaver og ansvarsfordeling samt kommunens øvrige beslutnings- og ledelsesmæssige organisering, så udvikling i forhold til arbejdet med læring og inklusion i dagtilbuddene understøttes optimalt. Ledelsen udformer strategi og mål og sikrer tilrettelæggelse Ledelsen, fra kommunalt niveau til dagtilbudsniveau, skal være tydelig og angive retning. Ledelsen skal tænkte strategisk og sætte mål for, hvad der skal til, for at børnene lærer mest muligt og ikke ekskluderes fra de fællesskaber, som er i dagtilbuddene. Ledelsen på dagtilbudsniveau skal tage ansvar for og har en vigtig opgave i at tilrettelægge, organisere og prioritere, så kommunale og dagtilbudsbestemte strategier og mål kan gennemføres og følges. Dagtilbudsledelsen skal udvikle praksis og sikre den pædagogiske faglighed Det er en kerneopgave for dagtilbuddene at sikre, at børn trives, udvikler sig og lærer. Ledelsen skal ved at inddrage, motivere og supervisere medarbejderne sikre en kontinuerlig, faglig udvikling af personalet. Dagtilbudsledelsen skal sikre en plan for kompetenceudvikling af hele personalegruppen. Det er især vigtigt, hvor arbejdet med inklusion og læring opleves som en kulturændring i hele organisationen, fordi der vil være behov for en ny måde at tænke og udføre pædagogik på. Der skal skabes en strategi for forandringsprocessen, hvor ledelsens opgave er at afstemme motivation og forventning for at nå målet. Ledelsen har en vigtig opgave i at sikre, at pædagogikken løbende bliver underkastet et kritisk lys og udviklet. Samtidig skal lederen kunne håndtere og handle på forhold, der hæmmer udviklingen af den pædagogiske praksis. Det kan for eksempel være et højt sygefravær, dårligt arbejdsmiljø eller manglende kompetencer. Tilrettelæggelse er afgørende for den pædagogiske praksis Kvalificeret arbejde med læring og inklusion i dagtilbuddene kræver, at ledelsen prioriterer, at ledelse og personale kan planlægge, reflektere over og drøfte den pædagogiske praksis. Der skal skabes rum til, at hverdagserfaringerne kvalificeres gennem teori og forskning, og at der kommer nye praktiske perspektiver på den pædagogiske praksis. Når den pædagogiske 30 fremtidens dagtilbud\n31 praksis er både tilrettelagt og reflekteret, bliver retningen mere tydelig, og ressourcerne udnyttes mere effektivt. Det giver personalet større mulighed for at tage udgangspunkt i barnet. Kompetenceudvikling skal sikre ledelsesmæssige og faglige kompetencer Ledelse har stor betydning for fagligheden, organiseringen og kulturen i daginstitutionerne og dagplejen. Ledelsesniveauerne skal tilsammen besidde ledelsesmæssige kompetencer, så de for eksempel kan varetage personalespørgsmål, strategisk planlægning og opsætte mål for dagtilbuddet. Samtidig skal ledelsen kunne understøtte medarbejderens faglige udvikling og udvikle den pædagogiske praksis. Derfor er det vigtigt, at der arbejdes strategisk med at udvikle og omsætte kompetencer. fremtidens dagtilbud 31\n32 Litteratur Andersen, F., Ø. (2012): Feedback på indsats giver motiverede børn og ung. Filmklip med Frans Ørsted Andersen, lektor, ph.d., DPU, Aarhus Universitet, vist på KL s Børnetopmøde 2012 Bauchmüller, R., Gørtz M. & Rasmussen, A. W. (2011): Long-Run Benefits from Universal High- Quality Pre-Schooling. AKF, Danish Institute of Governmental Research, København Broström, S., Herring, H. & Nellerman Nielsen, S. (2010). Liv og læring i vuggestuen. Målrettet pædagogisk praksis med de 0-3-årige børn. København: Dafolo Ertmann, B., Gundelach, S., Andersen,J., madsen, L., & Rasmussen, K. (2008): Myter og realiteter om forældresamarbejdet i dagtilbud. TMC og Udviklingsforum, København EVA (2007): Dokumentation i dagtilbud. Danmarks Evalueringsinstitut EVA (2009): Evalueringer af pædagogiske læreplaner i kommunalt perspektiv mellem pædagogisk, administrativ og politisk praksis. Danmarks Evalueringsinstitut hansen, O. H. (2011): Pædagogisk Kærlighed Et begrebsligt ståsted for fremtidens vuggestuepædagogik. Gjallerhorn, 2011(14), s heckman, J., J. & Cunha, F., (2010): Investing in our Young People. Working Paper 16201, National Bureau of Economic Research, Cambridge, July 2010 heckman, J., J. (2006): Skill Formation and the Economics of Investment in Disadvantaged Children, Science, New Series, Vol. 312, No (Jun ) pp jensen, B. et al. (2005): Kompetence og metodeudvikling i daginstitutioner, DPU 32 fremtidens dagtilbud\n33 jensen, B., Brandi, U., Kousholt, D., Berliner, P., Andersen, T. Y., Hellmund, G. & Holm, A. (2011): VIDA statusrapport 2 - Vidensbaseret indsats over for udsatte børn i dagtilbud modelprogram baseline, København, VIDA-projektet, DPU, Aarhus Universitet jespersen, C. (2006): Socialt udsatte børn i dagtilbud, SFI Det Nationale Forskningscenter for Velfærd, København mattsson, C., Hestbæk, A.D., & Andersen, A.R. (2008): 11-årige børns hverdagsliv og trivsel. Resultater fra SFI s forløbsundersøgelser af årgang København: SFI Det Nationale Forskningscenter for Velfærd møller, J., K. (2009): Ledelsesroller og lederidentitet i dagtilbud under forandring : identitetsdannelse og identitetsledelse i daginstitutioner på 0 til 6 års området. Roskilde Universitet, Roskilde Nelson, C.A. (2000): The neurobiological bases of early intervention. In J. P. Shonkoff & S.J. Meisels (Eds.), Handbook of early childhood intervention, second edition (pp ). Cambridge, MA: Cambridge University Press Nielsen, H., Thorgård, T., Wang, C., Mehlbye, J., andersen, J., Gundelach, S. og Rasmussen, K. (2008): Evaluering af loven om pædagogiske læreplaner Slutevaluering, Ministeriet for Familieog Forbrugeranliggender, marts 2008, fra NIRAS Konsulenterne, Danmarks Evalueringsinstitut, AKF og UdviklingsForum Nielsen, A., A. & Christoffersen, M., N. (2009): Børnehavens betydning for børns udvikling. En forskningsoversigt. SFI Det Nationale Forskningscenter for Velfærd, København Ploug, N. (2003): Vidensopsamling om social arv. Socialforskningsinstituttet (nu: Det Nationale Forsknings Center for Velfærd), København Sonne, T., Andersen, T. J., Hansen, M., E. & Larsen, S., B., (2011): Ledelsesmodeller i dagtilbud. Status fire år efter kommunalreformen, Væksthus for ledelse Tonsberg, Signe (2011): Hvorfor og hvem er det, vi skal inkludere?, UCC Magasin, Velfærd i virkeligheden, 4. april 2011 fremtidens dagtilbud 33


avlsmål for hereford\nlette kælvninger på kvierne som køer.\nen god pris fra slagteriet på 13-14 mdr's tyre (ca. 350kg slagtevægt)\nDet er vigtigt indenfor kødkvæg, er at producere 1 kg kød billigst muligt. Ved individafprøvning af vores bedste tyre får vi tal for daglig tilvækst, foderforbrug pr. kilo tilvækst og måling af tyrens kødareal i rygmusklen.\nVi ønsker at sende årets bedste afkom til teststationen Ålestrup avlsstation.\nVi vejer alle vores kalve ved fødsel, fravænningsvægten ved 200 dage og vægten ved 365 dage. Derudover vejer vi tyrene ca. hver 6 uge, for at følge op på den daglige tilvækst i perioden 200-365 dage.\nVejning giver s-indeks for moderens avls egenskaber for mælk, samt s-indeks tilbage til faderen for evnen til at vokse, antal kg pr dag.\nDer er ca. 30-40 aktive avlsbesætninger i Danmark. Vi har status som AKTIV AVLSBESÆTNING gennem vejning af mindst 80% af kalvene ved fødsel, 200 og 365dage, samt mindst 10% af vores tyrekalve sendes til Ålestrup Individafprøvning. Herudover anvender vi høj s-indeks tyre. Vi inseminerer ikke ret meget, men har i stedet købt insemineringstyre med gode erfaringer eller tæt beslægtede tyre til disse.\nValg af avlstyr.\nPunkt 1 i avl, vi skal have en levende kalv, inden vi kan selektere på andre parameter. Hereford er og skal blive ved med at være en ekstensiv race, hvor vi ikke skal være nervøse for kælvningerne. Derfor får vi en avlstyr ind med gener for besværlige fødsler, for store kalve, så vil vi 2 år efter også stå med nogle kvier, som kan have sværere ved at have let fødte kalve.\nEn avlstyr har sjældent topkarakter på alle punkter, men vi sorterer vores tyre på lav fødselsvægt, god fravænningsvægt, daglig tilvækst, et roligt temperament, en god kam, en god bredde og god muskelfylde. En god muskelfylde og klassificering kommer ikke uden en god bredde på dyret.\nPå et punkt går vi aldrig på kompromis og det er tyrens lemmer. En tyr skal have stærke lemmer, den skal bære en stor vægt og med meget lave engarealer, så skal benene være i orden. Pas på genvækst mellem klovene, det er set i enkelte tyrelinier.\nS-indekset bliver brugt som et redskab og vi anvender især delindekset for slagtetal og moderens mælkeegenskaber. Vi tilstræber at anvende tyre, der er individafprøvet. I 2007 får vi fået 70% kalve efter individafprøvede tyre, 10 % insemineringskalve og de sidste 20% er en helbror til individafprøvet tyr.\nSiden 2001 har individafprøvning været i fokus sammen med slagtedelindekset for valg af tyr. Vi havde i 2006 de hidtil bedste klassificeringer på slagteriet.\nI 2008 har vi indkøbt en 4-årstyr, der har afkom i klasse 13, alene klassificeringer i 10/11 kunne være sjov at prøve igen. Det sker ikke hvert år.\nEt roligt temperament på en avlstyr, bliver afprøvet eksempelvis, når vi kører køer og kalve ud 1. maj. Vi kører med 3 køer og tilhørende kalve af gangen og her hvor vi sorterer og presser små kalve frem til kreaturvognen, så fornemmer vi om kalvene er født med et godt temperament. Vi har aldrig køer i fanggitter/ fikseret, vi skiller dyrene alene ved et bånd mellem Anders og jeg eller helt uden bånd.\nKrav til tyremoder.\nKoen skal være en god kælver og en god malker. I kødkvægsbesætninger er det vigtigste og vores vigtigste kriterium, at vi skal have en levende kalv. Vi skal have en kalv om året pr. ko, og gerne med under 12 måneders mellemrum. Lette kælvninger og en kalv, der er kvik og hurtigt oppe for at drikke.\nKælvningsintervallet kan rykke lidt, hvis vi har vintre, hvor vi må rykke udbindingen af tyr pga. sne og dårlige vejrforhold. Vi har alle tyre inde fra ca. 1.11 til 1.3 og kan derfor ikke lukke dem ud, hvis vejret er alt for dårligt.\nVi prioriterer køerne ud fra kalvenes fravænningsvægte og dermed efter koens malkeydelse.\nKvierne skal kunne føde en levende kalv og ellers bliver kvien ikke ko i vores besætning.\nPR arbejdet med besætningen og hereford som race, omfatter selvfølgelig også udstilling på dyrskuet. Foruden dyst om præmier og faglig karakteristik af dyret, så er dyrskuet ikke mindst forbundet med hygge, socialt og kollegialt faglig erfaringsudveksling. Dyrskuer tager tid, ikke mindst måneder før skuet, så disse må nedprioriteres. Så er vi gæster på skuet, så vi får erfaring fra andre hereford avlere. Dyrskuer er et godt sted med mange dyr efter flere dyr af samme afstamning. Flere gode dyr i samme afstamning giver en større sikkerhed for, at et godt dyr, også avler godt. Et godt dyr kan godt avlere mere ned end give fremgang.\nVi anvender s-index med måde, men også som et værktøj. Vi skeler meget til s-indexet ved køb af tyr, helst individafprøvet tyr. Vi har erfaring for at tallene for hofte- og omdrejer påvirker gode slagtetal, tyre-kalvene skal gerne ligge omkring 55cm i bredden ved 365 dage. S-index fortæller om dyrene indenfor den enkelte besætningen, sjældent på tværs af besætninger, da vi desværre på landsplan anvender for mange forskellige tyre.\nVi anvender s-indekset og ikke mindst del-indekserne i forhold til den enkelte ko og dennes svagheder. Læs eventuelt herefordbladet januar 2007, her er 4 gode artikler om avl.\nVi har skrevet artiklen, Skal PC'en vælge din nye avlstyr. Du finder den via link og klik til Index-siden.


Du behøver kun at parre din processor med SAMBA 2 GO én gang. Herefter vil der automatisk blive oprettet forbindelse, når både din processor og din SAMBA 2 GO er tændt. Hvis du er bilateral bruger, kan du parre begge dine processorer samtidigt.\nSluk for processoren.\nSørg for, at din SAMBA 2 GO er slukket. Anbring den omkring halsen.\nTryk på multifunktionsknappen på SAMBA 2 GO, indtil den grønne LED-lampe tændes. Den grønne LED-lampe blinker, mens der søges efter processorer i nærheden.\nTænd for processoren, mens den grønne LED-lampe blinker.\nParringen er afsluttet, når den grønne LED-lampe holder op med at blinke, lyser i 5 sekunder og derefter ikke længere lyser.\nUnder den indledende aktivering vil den blå LED-lampe nu blinke for at vise, at SAMBA 2 GO er klar til at blive parret med en Bluetooth-enhed.\nHvis du ønsker at parre en Bluetooth-enhed, så gå til "Parring med din Bluetooth-enhed".\nHvis du ikke ønsker at parre en Bluetooth-enhed lige nu, så tryk på multifunktionsknappen for at få den blå LED-lampe til at holde op med at blinke.


⇒ Bedste Salvie – Køb online i dag – Se udvalget her\nE-forretninger med salvie\nPlantetorvet.dk er i dag imellem de bedste internet firmaer med planter og blomster. Butikkens udvalg indbefatter omtrent 15000 produkter fra en række mærker. Firmaets Trustpilot-evaluering på 8,9 af 10 er et udtryk for en høj grad af tilfredshed hos kunderne. Ratingen er baseret på 6440 anmeldelser, hvoraf 4860 af dem giver topkarakter. På Facebook er 17187 mennesker fans af Plantetorvet.dk, og herpå har de modtaget 1288 ratings med en gennemsnitlig rating på 4,45 ud af 5, som tillige er virkelig flot.\nBlomsterverden.dk er i dag en af de største e-firmaer med planter og blomster. Virksomhedens udvalg indeholder ca. 2000 varer fra diverse brands. Deres Trustpilot-vurdering på 9,7 af 10 vidner om utrolig kundetilfredshed. Bedømmelsen er baseret på 2413 evalueringer, hvoraf 2189 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 2866 brugere fans af Blomsterverden.dk, og her har butikken modtaget 21 ratings med en middel score på 4,3 ud af 5, som ligeledes er ualmindeligt beundringsværdig.\nPlantorama.dk er nu imellem de førende internet handler der sælger planter og blomster. Butikkens sortiment indbefatter opimod 10000 produkter fra en række brands. Forhandlerens Trustpilot-bedømmelse på 8 af 10 bevidner stærk tilfredshed hos kunderne. Vurderingen er baseret på 1468 ratings, hvoraf 1019 af disse giver topkarakter. På Facebook er 74484 brugere fans af Plantorama.dk, og her har de modtaget 293 vurderinger med en middel rating på 4 af 5, hvilket ligeledes er usædvanligt godt.\nPlanteshop.dk er nu iblandt de førende internet forretninger der sælger planter og blomster. Butikkens udvalg indbefatter over 150000 produkter fra en række producenter. Butikkens Trustpilot-evaluering på 8,9 ud af 10 bevidner stærk kundeloyalitet. Bedømmelsen er baseret på 6440 ratings, hvoraf 4860 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 17187 mennesker tilhængere af Planteshop.dk, og herpå har butikken modtaget 1288 ratings med en middel rating på 4,45 af 5, hvilket også er virkelig flot.\nHaveHandel.dk er nu imellem de største webshops inden for planter og blomster. Firmaets udvalg udgøres af over 1000 varer fra forskellige brands. Netshoppens Trustpilot-score på 8,2 af 10 markerer enorm kundetilfredshed. Tallet er baseret på 20 evalueringer, hvoraf 17 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 686 personer tilhængere af HaveHandel.dk, og herpå har forhandleren modtaget 4 ratings med en middel vurdering på 4,1 af 5, som lige så vel er ualmindeligt beundringsværdig.\nSalvie købes på nettet\nDe fleste forhandlere på nettet frembyder i øjeblikket en hel del forskellige fragtformer. En der er meget anvendt er p.t. at få leveret til et afhentningssted, som giver dig mulighed for at hente de bestilte varer på et selvvalgt tidspunkt. Fragttypen er jo ekstremt praktisk, og i mange tilfælde også den mest letkøbte fragtmetode.\nDu bør ligeledes beslutte dig for at bestille varerne til levering til din adresse eller ud på dit arbejde. Fragtmuligheden bliver som regel et hak mindre prisbillig, men til gengæld ekstremt fremkommelig. Den mest prisbevidste løsning til levering af salvie vil dog i de fleste tilfælde være at du selv henter varerne, men dette er betinget af at du er nær salvie webbutikkens arbejdslager.\nLeveringstidspunktet kan i nogle tilfælde være virkelig relevant forudsat vi har brug for ordren øjeblikkeligt, og med det formål er det helt væsentligt at vi gransker den anslåede leveringsdato på det vedkommende produkt.\nDe fleste salvie internet selskaber reklamerer med dag-til-dag fragt på masser af produkter, som trods alt beroer på at ordren indsendes før et fast tidspunkt, sådan at de garanteret kan nå at få salvie distribueret forud for at logistikmedarbejderne holder fyraften.\nVisse e-butikker yder levering uden betaling, men oftest afkræver det at der aftages for et konkret beløb. Som alternativ bør du foretrække den mest prisbevidste fragtløsning, der ofte – uden hensyn til om du er tæt på Taastrup, Hillerød eller Skælskør – vil være at få fragtmanden til at levere dine produkter til et afhentningssted.\nDet har vist sig at være i høj grad gnidningsløst for almindelige dødelige at finde information om priser på salvie på forskellige internet varehuse, og derved har langt de fleste e-butikker ikke kunne slippe for at trykke udsalgspriserne på deres varer – til piger og drenge, og samtidig til herrer og damer – markant, og endda nogle gange yde fragtfri levering.\nDet kan dog til hver en tid være udbytterigt at kontrollere nogle få online outlets efter salvie rabat før du gennemfører dit køb, sådan at man er sikret at modtage den mest attraktive pris.\nDu skal alligevel være klar over, at i tilfælde af at en butik på nettet forhandler salvie til en udsalgspris som kan virke overordentlig fordelagtig, så bør det tit være et kendetegn på en bedragerisk webbutik. Bestillinger med kort er imidlertid dækket ind under en lovbestemmelse, der passer på en imod uærlige online webshops.\nGenerelt slår vi et slag for kortbetalinger eller MobilePay. Som en anden løsning kunne du benytte en løsning som for eksempel ViaBill, såfremt du ser en fordel i at afbetale beløbet over en længere periode.\nInden nogen bestiller salvie i en online butik kan de ideelt set skimme forhandlerens forretningsbetingelser, det er dog typisk ikke super spændende.\nEt nemmere alternativ kan være at kigge om e-handlen er støttet af e-mærket, da det er en antydning af at internet webshoppen efterlever den officielle danske lovgivning, udover at e-handlen en gang i mellem ses til af fagfolk der forstår vilkårene. Det er en rigtig god genvej til bistand, hvis du møder problemstillinger i forbindelse med dit køb.\nYdermere støtter vi at du er på vagt for de mest essentielle retningslinjer der kan spille ind i forbindelse med købet, eksempelvis den ombytningsret på salvie e-butikken anvender. I den relation er det tillige relevant, at man når som helst opbevarer sin ordrekvittering, således man til enhver tid vil kunne dokumentere sin shopping, ligegyldigt om man er på gaveindkøb til en dame eller herre.\nTrustpilot indebærer nogle hæderlige chancer for at se nærmere på en stor gruppe eksisterende kunders vurderinger og herved går vi ind for, at du læser online forretningens salvie ratings forud for at du handler.\nFacebook leverer ligeledes i højeste grad hensigtsmæssige metoder til at få et kig ind i internet forhandlerens kundetilfredshed. Her møder vi nogle e-handler som giver kunderne mulighed for at afgive en omtale af deres købsoplevelse, hvilket også burde tages i brug til at få et indtryk af tilfredsheden hos kunderne.\nVores side er finansieret af annonceindtægter. Vi har aftaler med et hold af forretninger på nettet når vi formidler butikkernes varer, og modtager godtgørelse når den bruger vi sender videre laver et køb.\nOrientering vedrørende salvie og internet selskaber opdateres nu og da, men vi tager ikke ansvar for korrektioner der er blevet foretaget efter at vi senest opdaterede hjemmesidens informationer.


TØMRER MIDDELFART - SUPER KVALITET TIL EN SKARP PRIS\nForside » Tømrer Middelfart\nTømrer Middelfart – Vi samler på tilfredse kunder\nSætter du pris på kvalitet og god service, og drømmer du om en tømrer, der kan rådgive og vejlede dig hele vejen gennem byggeprojektet? Så er du havnet det helt rigtige sted. Vi hjælper hver dag danskerne med at indhente tilbud på deres byggeprojekter. Både private og erhverv. De tømrer som du kan modtage tilbud fra gennem os, er tømrer fra Middelfart og omegn med mange års erfaring indenfor faget. Derfor kan de også tilbyde deres kunder et bredt spektrum af ydelser lige fra totalentrepriser på store opgaver som nybyg og gennem renoveringer, til de mindre opgaver som udskiftning af tagrender eller yderbeklædningen på huset til lægning af trægulve og montering af køkken/badeværelser. I hænderne på tømrerne i Middelfart, kan du være sikker på, at opgaven bliver løst så du står med et resultat der lever 100 % op til dine forventninger. Tømrerne fra Middelfart står parate til at vejlede og rådgive dig fra den første indledende samtale og indtil du står med det færdige resultat.\nTømrer Middelfart – Vi levere godt og solidt håndværk\nDet er ikke tilfældig valgte tømrer som du vil modtage tilbud fra gennem os. Det er tømrer som vi har udvalgt fordi vi ved, at de kan leve op til vores (og dine) høje krav til kvalitet og service, og andre kriterier der sikrer, at vi formidler kontakt til professionelle og erfarne tømrer. Hos tømrerne i MIddelfart vil du opleve det gode håndværk, det solide og professionelle arbejde med udgangspunkt i gode håndværkstraditioner, de rigtige materialer og dygtige svende. Vi hjælper hver dag rigtig mange danskere, både private og erhverv, med at indhente tilbud på deres byggeopgaver. Dermed sparer vi dem en masse tid og sikrer dem, at de får tilbud af høj kvalitet til konkurrencedygtige priser. Skal vi også hjælpe dig? Vores service er fuldstændig gratis og uforpligtende og du er garanteret tilbud fra dygtige tømrer i dit lokalområde.\nTømrer Middelfart – Få 3 gratis og uforpligtende tilbud\nDet kræver ikke mere end et par minutter af din tid hvis du har lyst til at benytte dig af vores tilbud. Det eneste du skal gøre er at trykke på den grønne knap som du finder her på siden. I skemaet skal du beskrive den byggeopgave som du ønsker at indhente tilbud på, så vi har så mange informationer som muligt om selve opgaven og hvornår du ønsker den udført. Når du har udfyldt skemaet, er der ikke andet for dig at gøre end at læne dig tilbage og slappe af – imens tager vi os af det tidskrævende arbejde med at indhente tilbud. Det der sker er, at vi kontakter de tømrer som vi samarbejder med i og omkring Middelfart. Vi fremlægger din byggeopgave for dem og sikrer os at de har kvalifikationerne og et hul i kalenderen så de har mulighed for at tage din opgave ind. Tømrerne er jo et travlt folkefærd. I løbet af kort tid vil du modtage 3 gratis og uforpligtende tilbud i din indbakke. Det er ganske overkommeligt, ikke sandt?


14. marts 2020 - 9:00Mette Neerup\nSøndag var Vordingborg musikskole vært ved den ene af de tre regionale musikkonkurrencer i klassisk musik, der udspiller sig i marts.\nVordingborg Konkurrencerne Unge spiller klassisk løber på tiende år og Vordingborg musikskole har været vært i de sidste to år.\n- Vi repræsenterer den sydligste del af regionen og med 43 aktive deltagere i konkurrencerne oplever vi tilgang, siger Anne Turner, der underviser i cello på Vordingborg Musikskole og er musikskolens klassiske koordinator. Hun er derfor tovholder på arrangementet, der strakte sig over hele søndagen.\n- Selvom det i princippet er en konkurrence, prøver vi at afmystificere det, så det i højere grad kommer til at handle om, at børnene og de unge får hørt hinanden spille, at de hygger sig og får reklameret for klassisk musik, fortsætter Anne, der samtidig anerkender, at nogle af de mere ambitiøse deltagere målrettet går efter, at vinde hovedpræmien, som er en invitation til, at spille med ved nogle af Ensemble Storstrøms koncerter i efteråret.\n- Konkurrencen er jo kun én dag og det er i virkeligheden processen, der er vigtigst. At spille et instrument er meget intenst. Der er så meget støj i vores samfund i øvrigt og der skal gives plads til koncentration, tilføjer Anne, der oplever, at børnene i selve konkurrencemomentet strammer sig mere an og præsterer bedre end de selv troede var muligt.\nNervøs og koncentreret\nKonkurrencedeltagerne er delt op i grupper efter alder og om de er henholdsvis solister eller ensembler. Imellem afviklingen af de forskellige gruppers optræden er der votering hos dommere og pause eller tid til at varme op for deltagerne. I et af øvelokalerne er ensemblet Ligine fra Vordingborg Musikskole i gang med at øve og få de sidste dessiner fra deres musiklærer, inden de skal på scenen for første gang i deres musikalske karriere. Koncentrationen lyser ud af øjnene på de to ti-årige piger, der på klassiske guitarer skal fremføre et kinesisk stykke.\n- Jeg valgte bevidst dette stykke til de to unge kvinder, da det er skrevet af en kvindelig komponist og så fordi det jo i dag er kvindernes internationale kampdag, smiler musiklærer Michael Hillenstedt, der underviser i guitar og blokfløjte. Han er tilknyttet musikskolerne i Vordingborg og Næstved.\n- Det er jo sådan lidt eksamensagtigt at skulle fremføre et stykke, der har krævet mange måneders øvelse, fortsætter han og tilføjer at arbejdet med at lære at spille og fremføre sådan et stykke, også fører til en udvikling på det mentale plan. Pigerne virker da også rolige og fokuserede, på trods af deres udsagn om nervøsitet og svedige hænder.\n- Vores musiklærer Michael sagde, at vi skulle prøve det, siger Gine, og tilføjer at det for hende ikke er tilfældigt, at det er guitar hun har valgt som instrument. Hun ønskede sig en guitar fra hun var lille.\n- Og jeg startede med at låne min storebrors guitar og bruger den også til at spille på, når jeg er ked af det, siger Liv.\n- Det er så fedt, at gøre det her sammen med en ven, smiler pigerne inden de gik på scenen og fremførte deres stykke, foran publikum og dommere i musikskolens lokaler på Kulturarkaden.\nKoordinator af den klassiske afdeling under musikskolen i Vordingborg, Anne Turner.\n- Det er et af årets højdepunkter for mig, siger hun.\nPublikum fyldte salen i Kulturarkaden, da de unge musikskoleelever konkurrerede i Unge Spiller Klassisk-konkurrencen.


Menuen ombord på Qatar Airways testes i populært dansk tv-madprogram - Qatar Airways\nMenuen ombord på Qatar Airways testes i populært dansk tv-madprogram\nto, sep 11, 2014 13:27 CET\nKøbenhavn, 11. september 2014\nI denne uge undersøgte det populære danske tv-madprogram Madmagasinet Bitz & Frisk menuen om bord på Qatar Airways. Prøvesmagningen foregik i køkkenet hos Qatar Airways cateringleverandør i Danmark, Gate Gourmet i Københavns Lufthavn, og programmet udforskede den fantastiske madoplevelse, passagererne kan forvente ombord på Qatar Airways. Programmet blev sendt på DR1 i tirsdags og er tilgængeligt på DR’s hjemmeside http://bit.ly/1rXwprV\nI juli 2014 blev Qatar Airways anerkendt med tre af de største priser ved Skytrax World Airline Awards, bl.a. vinder af ”Verdens bedste Business Class” for andet år i træk. Madkonceptet på Business Class går ud på at give kunderne en "a la carte" madoplevelse om bord, hvor de kan vælge fra et menukort, hvad de vil have, og hvornår de ønsker det under flyvningen.\n- Vi vælger Qatar Airways, fordi vi har hørt om Qatar Airways fremragende mad ombord, og vi ønskede at teste, om det er sandt, siger Jane Thyring Kristiansen, producent på Madmagasinet Bitz & Frisk.\nFor passagerernes komfort og af respekt for miljøet, er Qatar Airways i gang med at udskifte engangsbestik med bestik i rustfrit stål på Economy Class. Passagererne kan også se frem til en ny ”film snack service”, hvor chokoladebarer og chips vil blive serveret, mens passagererne ser film efter maden.\nMad og drikke har altid været et fokusområde for Qatar Airways. Fire mesterkokke, Nobu Matsuhisa, Tom Aikens, Ramzi Choueiri og Vineet Bhatia er blevet valgt til at skabe en unik og alsidig menu til Business og First Class. Sammen har de brugt måneder på at tilpasse og afprøve deres specielle retter til vores kunder, da både smag og krydderier samt smagsløgene ændrer sig i en flyvehøjde på 30.000 fod.\nQatar Airways service ombord omfatter også et vin-program, der opdateres hver tredje måned med en række forskellige udvalgte druesorter og stilarter fra hele 12 lande.\nQatar Airways, Staten Qatars nationale flyselskab, er vokset hurtigt i løbet af sine bare 17 år og har i øjeblikket en moderne flåde på 135 fly, der flyver til 144 vigtige forretnings- og feriedestinationer i Europa, Mellemøsten, Afrika, Asien, Oceanien samt Nord- og Sydamerika.\nFor Qatar Airways corporate billeder, klik her:\nChristina Schuch, Marknadschef Qatar Airways Norden, Tlf.: +46 8 402 00 80\nLotta Berglin, Comma PR, Projektleder Qatar Airways, Tlf.: +46 73 408 99 36\nIngemar Åkesson, Comma PR, Senior Advisor Qatar Airways, Tlf.: +46 70 898 33 69\nOm Qatar Airways:\nDen 30. oktober 2013 kom Qatar Airways med i oneworld alliancen. Qatar Airways er dermed det første luftfartsselskab fra Golfen, der tilslutter sig en global alliance af flyselskaber. Vores kunder kan nu drage fordel af forbindelser til næsten 1.000 lufthavne i mere end 150 lande med 14.250 daglige afgange.\nDet prisbelønnede luftfartsselskab Qatar Airways blev anerkendt med tre udmærkelser ved Skytrax 2014 World Airline Awards, som i år blev afholdt ved Farnborough Air Show i England. Flyselskabet blev tildelt ”Verdens Bedste Business Class” for andet år i træk, ”Verdens Bedste Business Class Lounge” for andet år i træk, og ”Bedste Flyselskab i Mellemøsten” for ottende gang.\nVed Farnborough Air Show placerede flyselskabet desuden en ordre på 100 Boeing 777X fly. Totalt har Qatar Airways nu ordrer på mere end 340 fly til en værdi af USD 70 milliarder kroner. For mere information, besøg vores hjemmeside www.qatarairways.com eller vores sider på Facebook, Twitter, Google+, Instagram og YouTube.


Undervisningsmateriale | Aarhus Symfoniorkester\nMan kan arbejde med klassisk musik på mange måder. Ved at lade børn lytte og tegne, danse og dramatisere, komponere og undersøge kommer de ind i musikken og får fingrene i musikkens virkemidler, form og sjæl.\nVi fortolker alle musik subjektivt, og det er dejligt at opleve elevernes personlige associationer i musiktimerne. Undervisningsmaterialerne giver nøgler til at åbne musikken, så brug endelig løs!\nNedenstående undervisningsmaterialer er lavet til skolekoncertforløb for 0.-5. klasse:\nGennemgang af musikhistorien:\nMateriale om komponister:\nMateriale om forskellige værker:\nBizet: “Forspil til Carmen”\nCarl Nielsen: “Orientalsk festmarch”\nBrahms: “Ungarsk dans nr. 5”\nGrieg: “Bryllupsdag på Troldhaugen”\nMozart: “Ouverturen til Tryllefløjten”\nProkofjev: “Romeo og Julie”\nWilliams: “Star Wars”\nKoncert med Singh og Goldschmidt ”Musik – flugt, drømme og håb”\nMusik – følelser – og billeder\nMelvin Tix – elevark\nMelvin Tix – for lærerne\nLærermateriale til koncerter med trash.dk\nElevark til koncerter med trash.dk\nDu kan også bestille Aarhus Symfoniorkesters flotte, store plakat med symfoniorkestrets instrumenter. Plakaten er velegnet til brug ved forløb om symfonisk musik og til forberedelse i forbindelse med skolekoncerter. Og så pynter den så flot i musiklokalet!


3 anderledes boghandlere i London - som du (måske) ikke kendte til\nSkrevet af Food Adventures 29. juni 2018\nLondons helt store boghandlerkæder, som Hatchards, Waterstones og Foyles er noget helt særligt. Mest af alt fordi de for mange af os er så utrolig store og velassorterede, at man kan bruge timer derinde. Men London huser også mange lokale, mindre boghandlere, som er et besøg værd. Her guider vi dig til tre London boghandlere, du (måske) ikke vidste fandtes …\n3 anderledes boghandlere du ikke vidste lå i London\nLondon review bookshop er måske ikke helt så ukendt igen, men den sniger sig alligevel ofte under radaren, har vi fundet ud af. Boghandlen ligger lige rundt om hjørnet fra British Museum og har siden åbningen i 2003 været hjemsted for bookaholics, der ønsker at dele deres lidenskab med andre. London review bookshop er aktive inden for debatter, signeringer, oplæg og events, og deres sortiment tæller mere end 20.000 titler.\nGay’s the Word er Londons eneste specialiserede boghandler for homoseksuelle. I hvert fald ifølge dem selv, og vi har ikke svært ved at tro på dem. Butikken ligger i Bloomsbury, og blev oprindeligt stiftet i 1079 af en homoseksuel socialistisk gruppe. Er du på jagt efter diversitet i litteraturen, er det her du skal gå hen.\nWord on Water ligger på den modsatte side af kanalen, nord for King’s Cross Station. Gå over broen lige bag stationen og tag stien ned mod venstre, så finder du båden fast langs kajen. Den Hollanske sejlbåd, der stammer fra 1920erne, er nu lagt til kaj på Regent’s Canal, hvor den ud over at sælge billige bøger, også er hjemsted for en knitrende pejs, en venlig hund og af og til live jazzmusikere. Word on Water skal ikke besøges for det store bogindkøb, men for sin unikke charme og personlighed.\nventerpaavin 29. juni 2018 - 18:45\nDen sidste ser helt genial ud – og vi er så heldige, at vi skal bo lige ved Kings Cross 4 dage i september. Det kunne være lidt hyggeligt, at kigge forbi (:\nÅh, hvor er I heldige. 🙂 Det er et skønt område at færdes i, og den er helt klart et besøg værd. Ikke nødvendigvis for at købe noget, men fordi den er så anderledes og hyggelig. <3


Flot 3. dag ved og på Bagsværd Sø\nRoinfo skal erindre om billedrettighederne. Man må ikke "låne" til eget brug. Hverken til FB-profilfotos eller til privat brug, ej heller til brug for trykte medier eller hjemmeside. Men er der noget, der interesserer, da kan der sendes en e-mail til roinfo.dk\nRoinfos billedkavalkade fra 3. dagen ved WRMR2016, hvor det flotte solskin flød ned over Bagsværd Sø og den lækre internationale stemning til vands - som til lands.\nLige landet med cyklen? Eller er det fordi det går hårdt for sig på søen? Cykelhjelmen var spændt godt fast om hagen, og klikskoene var på plads, da årebundtet blev grebet og båret ud for enden af broen. Foto Mette Bacher\nFlagene hang slapt ned, og der var perfekte forhold til international roning på Bagsværd Sø. Foto Mette Bacher


Søg efter hotel i Larressingle\nLogis L'Auberge de Larressingle...Værelsespris per nat fra DKK 1.598Lacassagne...Værelsespris per nat fra DKK 2.324\nFlere områder i Larressingle\n1.225.000+ hoteller i hele verden – flere tilføjes hver dag Tillid fra mere end 32.000.000 tilfredse kunder Prisgaranti 12 millioner+ hotelanmeldelser fra Agoda-kunder Tilgængelighed i over 57.000 byer i hele verden Interessante steder i og omkring Larressingle Museer og kunstgallerier\nCamp de Siège MédiévalLe Musee de la Halte du Pelerin\nLarressingle tilbyder den perfekte kombination af ro og underholdning i Larressingle. Med sine mange oplevelsesværdige attraktioner, vil denne eftertragtede del af byen altid imponere dig. Larressingle har meget at tilbyde: berømte seværdigheder, fremragende restauranter og et udvalg af spændende underholdningsmuligheder. Find de bedste priser på indkvartering i Larressingle på Agoda.com. Du kan se en komplet liste over de bekvemmeligheder, som hotellerne tilbyder og finde det sted, som passer dig bedst. Find de bedste tilbud på hotelophold i Larressingle ved at indtaste dine oplysninger i søgefeltet.\nUdvalgte hoteller i Larressingle, Larressingle Populært valg!\nNår du besøger Larressingle, så vil du rigtigt føle dig hjemme på Logis L'Auberge de Larressingle,...\nUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Lacassagne et fantastisk overnatningsvalg,...\nSe alle hoteller i Larressingle\nHoteller i Larressingle: Lacassagne\nHotel Larressingle - Interessante steder: Camp de Siège Médiéval


bwin var officiel partner ved verdensmesterskabet i ridning 2006 i Aachen. Foranstaltningen tiltrak mere end hundredtusinder besøgende. Millioner af seere fulgte den to uger lange begivenhed foran tv-skærmen.bwin-logoet var synligt på bannere og pointtavlen, og ved spring, en af de syv discipliner, var firmaet sponsor for en af forhindringerne. Desuden var der en officiel „bwin Day“ og en „bwin-præmie“.\nDen mest berømte deltager var uden tvivl Zara Philips, Dronning Elizabeth II barnebarn og nr. 11 i rækken af tronarvinger. Hun vandt Englands eneste guldmedalje.


Står du og skal købe bolig? Hvis du er førstegangskøber, kan det være svært at finde ud af boligmarkedet, da der er mange parametre at tage højde for. Du skal bl.a. overveje hvilken type bolig du søger samt hvad den skal kunne opfylde i forhold til plads og beliggenhed. Der er heldigvis professionelle mennesker du kan snakke med, hvis du har spørgsmål omkring boligkøb. Det er et stort skridt at tage, så du skal være sikker på din beslutning. En bolig er en langtidsinvestering, så derfor skal mavefornemmelsen være der.\nFind et godt firma:\nDer findes mange professionelle firmaer der kan vejlede dig til at træffe det rette valg i forhold til boligkøb. Det er meget forskelligt hvilket firma folk vælger samt hvad de går efter, når de skal finde en professionel. De fleste vælger et firma, der befinder sig i nærheden af bopælen. Det skyldes, at de ikke skal bruge lang tid på transport når de har behov for et møde. Det er også muligt at søge på internettet og dermed finde ud af hvilke firmaer, der ligger tæt på dit hjem. Det er vigtigt, at du føler dig godt tilpas når du snakker med vedkommende. Dette er med til at du får en god oplevelse med vedkommende.\nNy trend hos firmaer:\nFirmaer tiltrækker altid kunder via forskellige teknikker. Det er især vigtigt, at firmaerne gør noget ved deres hjemmesider, så potentielle kunder ved at firmaet gør sig umage med at opdatere med nyheder og lignende. Det er blevet populært for firmaer at benytte sig af er backend system, da dette system sørger for at du har rigelig med plads til at skrive tekster, uploade billeder samt oprette tider således, at folk selv kan gå ind og booke en tid til køberrådgivning. Jo mere et firma gør ud af deres hjemmeside, jo mere tiltrækkende virker den også for kunderne.\nFå en god oplevelse:\nAlle firmaer, der tilbyder køberrådgivning, har professionelle ansatte, som vil gøre alt for at du som kunde får den bedste oplevelse. Kunderne får lyst til at anbefale et firma videre til andre, hvis de selv har haft en god oplevelse og har kunne bruge rådgivningen til noget. Det anbefales, at du booker en tid til rådgivning i god tid, da der kan være venteliste hos de forskellige firmaer. Hvis du står og har en bolig i tankerne allerede, så bør du få en snak med en professionel hurtigst muligt. Læs mere om køberrådgivning, hvis du gerne vil vide noget mere om det.


Kuk i hønsefarmen\nDet var usagligt at afskedige en medarbejder på en hønsefarm med begrundelsen, at hun ikke kunne tale dansk eller engelsk. Arbejdsgiveren havde nemlig ikke påvist konkrete tilfælde, hvor de manglende sprogkundskaber var et problem.\nHvis en medarbejder ikke varetager sine arbejdsopgaver tilfredsstillende, vil det normalt være sagligt at skride til afskedigelse. Det kan dog komme arbejdsgiveren til skade, hvis de manglende kompetencer ikke er blevet påtalt.\nSagen handlede om en kvinde, der blev ansat i produktionen på en hønsefarm i 2007. I de første år af ansættelsestiden havde medarbejderen til opgave at passe høns og samle æg. Efter et par år blev hun oplært i også at kunne betjene en pakkemaskine. Medarbejderen kunne hverken tale dansk eller engelsk, men de andre medarbejdere hjalp til som tolk, når hun skulle tale med arbejdsgiveren.\nI 2012/2013 blev produktionen omlagt, og arbejdsprocesserne blev mere tekniske og indviklede. Omlægningen medførte, at medarbejderne i større grad skulle kommunikere med hinanden for at kunne udføre deres opgaver, ligesom behovet for daglig kommunikation med arbejdsgiveren også blev øget. I 2015 måtte arbejdsgiveren konstatere, at der ikke længere var nogen, der kunne agere tolk for medarbejderen, og da hun stadig ikke kunne tale dansk eller engelsk, blev hun afskediget.\nMedarbejderen mente dog, at hendes manglende sprogkundskaber ikke tidligere havde været et problem i ansættelsen, og at afskedigelsen derfor var usaglig. Sagen endte derfor ved domstolene, da arbejdsgiveren mente, at det var en nødvendig forudsætning for virksomhedens drift, at arbejdsgiveren kunne kommunikere med medarbejderen.\nBåde by- og landsret fandt afskedigelsen usaglig, fordi arbejdsgiveren ikke ved ansættelsen havde stillet krav om, at medarbejderen skulle kunne tale dansk eller engelsk. Derudover havde medarbejderen ikke påvist konkrete tilfælde, hvor sprogproblemerne havde forårsaget væsentlige problemer for virksomheden. Medarbejderne blev derfor tilkendt en godtgørelse for usaglig afskedigelse.\nat dommen illustrerer, at en afskedigelse i udgangspunktet er saglig, hvis medarbejderen ikke længere er i stand til at udføre arbejdsopgaverne, men\nat der – særligt i en situation, hvor ansættelsesforholdet har bestået i en årrække – kan være god grund til, at arbejdsgiveren påtaler problemerne, inden der skrides til afskedigelse.


Prins Charles' første kommentar efter Harrys fødsel sårede Diana ekstremt meget\nPrins Charles’ første kommentar efter Harrys fødsel sårede Diana ekstremt meget\nNewsner » Historier » Prins Charles’ første kommentar efter Harrys fødsel sårede Diana ekstremt meget\nPrinsesse Diana vandt tusindvis af hjerter verden over med sin venlighed og oprigtighed.\nUdover at være en af de mest elegante prinsesser gennem tiden, var Diana også en fantastisk mor til sine to sønner, prins William og prins Harry.\nMinderne om Diana med sine sønner er yderst værdsat, og de mange billeder minder os om, hvor meget kærlighed hun havde for sine drenge.\nDianas forhold til prins Charles var dog ikke altid lige kærligt.\nPrinseparrets kølige forhold var længe kendt, selvom det engelske hof forsøgte at holde det hemmeligt så længe som muligt. I dag ved vi, at Diana og Charles er meget forskellige – ifølge Andrew Morton, som skrev bogen Diana: Her True Story, kom et tegn på dette, da Harry blev født.\nOctober 4, 1985 A portrait of Prince Charles and Princess Diana at the living room in Kensington Palace, photographed by Tim Graham, a royal photographer Diana, Princess of Wales 1961-1997\nPosted by Diana, Princess of Wales 1961-1997 on Sunday, 14 January 2018\nIfølge forfatteren Andrew Morton, havde Charles altid talt om, hvordan han gerne ville have en datter. Da han hørte, at Diana var gravid med sit andet barn, håbede Charles, at det denne gang skulle blive en datter.\nPresset på Diana under graviditeten var enormt – både fra offentligheden og Buckingham Palace.\nEfter at William blev født i 1982, hørte Diana konstant fra den kongelige familie, at hun var nødt til at få endnu et barn, for at producere yderligere en potentiel arving.\nApril 20, 1982 Princess Diana visits St. Mary's in the Isles of Scilly (Seven months pregnant with her first child)Diana, Princess of Wales 1961-1997\nPosted by Diana, Princess of Wales 1961-1997 on Thursday, 21 December 2017\nSamtidigt blev realtionen mellem Diana og Charles værre.\n“Charles og jeg var meget, meget tæt på hinanden de seks uger før Harrys fødsel. Det tætteste vi nogensinde har været og kommer til at være. Så pludseligt, da Harry blev født, blev alt anderledes, hele vores ægteskab. Alt blev skyllet ud i afløbet”, skal Diana have sagt.\nI september 1984 født Diana en dreng, som fik navnet Henry Charles Albert David Mountbatten-Windsor.\nMarch 14, 1986 Princess Diana carries little Prince Harry to the car upon their arrival at Aberdeen Airport, to spend the holiday at Balmoral Castle in Scotland Diana, Princess of Wales 1961-1997\nPosted by Diana, Princess of Wales 1961-1997 on Thursday, 14 December 2017\nEfter en ni timer lang fødsel, uden medicinering, fødte Diana en rask dreng og blev fyldt med glæde, da hun så hans ansigt. Diana var meget følelsesladet – Charles, på den anden side, virkede ikke alt for glad.\nEfter at have hørt at hans andet barn også var en søn, virkede Charles til opgive tanken om nogensinde få en datter.\nDiana blev oprørt over mandens reaktion, og endnu mere ked af det, når Charles jokede om den nyfødte prins Harrys røde hår.\n“Charles ville altid have en pige. Harry var en dreng. Hans første kommentar var “Herregud, det er en dreng”. Hans anden kommentar: “Og han har til og med rødt hår”, sagde Diana ifølge Andrew Mortons bog.\nNovember 9, 1988 Princess Diana attends a gala dinner at the Chateau de Chambord, during her first official visit to FranceDiana, Princess of Wales 1961-1997\nPosted by Diana, Princess of Wales 1961-1997 on Friday, 15 December 2017\nIfølge Popsugar nøjes ikke med det, han skal også have kommenteret det hele under Harrys dåb.\n“Vi var så skuffede, vi troede at det ville blive en pige”, skal Charles have sagt til Dianas mor dengang.\nDiana og Charles blev skilt i 1996. Der havde begges udenomsaffærer længe været eksponeret i de britiske medier.\nAndrew Mortons bog “Diana: Her true story” udkom i 1992, men er blevet opdateret gennem årene.\n1991 A portrait of Princess Diana by French born celebrity photographer Patrick Demarchelier. This portrait was first…\nPosted by Diana, Princess of Wales 1961-1997 on Monday, 11 December 2017\nSom du sikkert ved, døde Diana i en bilulykke i Paris året efter skilsmissen.\nHun blev 36 år gammel – men hendes minde lever videre for evigt.


Silkes verden er fuld af spørgsmål, og hver gang hun finder et svar, ser verden lidt anderledes ud - Videnskabsklubben\naf Elisabeth Eskildsen| 19. maj 2020| Portrætserie, Mød en mentor|\nNaturfag giver dybe og detaljerede svar, og det er en del af forklaringen på, hvorfor Silke er så glad for biologi, matematik, fysik og kemi. “Sådan er det bare” er det mest utilfredsstillende svar, man kan få, når man undrer sig over, hvordan verden hænger sammen.\nJuniormentor Silke er fuld af idéer, og i denne video fortæller hun om to af dem. Tag med ud i det fri, byg din egen katapult eller gå på skattejagt efter grundstoffer. Du bliver helt sikkert klogere, mens du leger. (Video: Silke Rothaus)\nSilke gik i 0. klasse, da hun og hendes klassekammerater en dag blev præsenteret for en død fisk, de skulle dissekere og undersøge.\nNår hun tænker tilbage på fisken som sit første møde med naturfag, synes hun, at det var et lidt ambitiøst projekt for de unge elever. Men hun husker også, hvordan oplevelsen brændte sig fast, hvordan hun talte fiskens rogn og ville vide alt om den.\nI dag går Silke i 8. klasse på Virum Skole, og yndlingsfagene er matematik, fysik-kemi og særligt biologi. Desværre holder skolen fysisk lukket på grund af coronavirus, og da vi taler med hende, sidder hun i sit sommerhus, hvorfra hun følger undervisningen digitalt og laver en masse afleveringer.\nDen nye hverdag, hvor skolearbejdet kan laves i ro og mag og nogle gange under dynen, og hvor pauserne bliver fyldt ud med mountainbike og badeture, har sine fordele, men Silke vil allerhelst tilbage i skolen.\n– Skolen er der, hvor man lærer nyt og bliver inspireret. Jeg har altid været nysgerrig fra naturens side, og jeg har altid stillet spørgsmål. Jeg vil gerne vide, hvorfor himmelen er blå, og hvorfor træerne er grønne, siger Silke.\nNår spørgsmålene dukker op, søger hun svar på dem, og pludselig kan der været gået en time med at søge på nettet og læse om biokemi. Om træernes fotosyntese og om, hvordan stoffet klorofyl farver bladene grønne som en del af processen, der omdanner sollys til energi.\nOg hvorfor er himmelen så blå?\n– Det har noget at gøre med, hvordan lys spredes, men det vil nok tage mig rimelig lang tid at forklare i detaljer, svarer Silke med et grin, og vi lader spørgsmålet stå for nu.\nNogle gange laver Silke en liste med alle de spørgsmål, der dukker op hos hende i løbet af en uge, og så afsætter hun en times tid til at søge svar på dem. Men, som hun siger, hun googler kun ’perifært’. Hvis der er et særligt emne, hun gerne vil vide mere om, vil hun hellere låne en bog på biblioteket og læse den.\nNår man flyder over med spørgsmål, sker det også, at man får stillet dem til mennesker, der ikke har svaret. ”Sådan er det bare” er en sætning Silke har hørt mere end en gang.\n– Det er ikke et svar, jeg er tilfreds med. Jeg vil gerne kende svaret, og det er derfor min opmærksomhed er faldet på fag,  hvor jeg kan få dybe og detaljerede svar,  som i matematik, biologi, fysik og kemi, siger Silke og fortsætter:\n– Samtidig er det fag, hvor man aldrig kan vide alt, og det er også en kæmpe drivkraft for mig.\nDer er nemlig svar, som vi er endnu længere væk fra at finde, fordi vi slet ikke har fundet på de rigtige spørgsmål at stille. Det er en tanke, der optager Silke meget, og som hun fortæller om, da hun bliver spurgt, hvilke mennesker, hun ser op til.\n– Jeg har altid set op til mennesker, der elsker det, de laver. Det er ofte dem, der også tør tænke ud af boksen og gøre ting anderledes. Det er dem, der ender med at besvare nogle helt nye spørgsmål, for eksempel Einstein og Niels Bohr, siger hun.\nDet klikker kortvarigt i tastaturet, og man fornemmer, at Silke er i gang med at slå noget op på nettet. Det er virkelig ingen underdrivelse, at hun hele tiden søger svar. Silke vil lige slå et navn op, hun er kommet i tvivl om. Vi taler om kvindelige forbilleder inden for videnskab, og hun vil sikre sig, at Marie hed Krogh til efternavn.\nMarie Krogh var fysiolog og læge. Hun forskede, underviste og havde egen lægepraksis. Hendes mand, August Krogh, forskede også, gjorde international karriere og modtog i 1920 Nobelprisen i medicin og fysiologi.\nDe naturvidenskabelige fag var særligt dengang domineret af mænd, og man skal søge efter kvindelige forbilleder blandt videnskabens gamle mastodonter. Det ændrer sig heldigvis med tiden, men Silke er da stødt på fordomme om, at naturfag mest er for drenge.\n– Der er stadig en gammel forestilling om, at piger er sproglige og drenge er matematiske, og det, synes jeg, er på tide, at man gør op med, siger Silke.\nSelv vil hun gerne læse medicin og forske – træde ud af boksen og finde svar på de spørgsmål, vi måske ikke har tænkt endnu.\nBaglandet har betydet meget\nDet er heller ikke altid, ens forbilleder skal findes langt bagud i historien eller blandt videnskabens pionerer. Personer tæt på Silke har også drevet hendes interesse for naturfag fremad:\n– Jeg har været så heldig at have nogle fantastiske lærere, som virkelig har hjulpet mig til at frembringe mit fulde potentiale. Specielt mine klasselærere og min biologilærer har virkelig været en KÆMPE inspiration. Det er supervigtigt, at man har nogle opnåelige rollemodeller, siger Silke og fortsætter:\n– Min familie har selvfølgelig også været en kæmpe støtte, specielt min mor har altid støttet og elsket mig, hvilket jeg er evigt taknemmelig for. Hun har altid spurgt interesseret ind til mig, når jeg har talt om naturfag, selvom det ikke just er hendes hjemmebane, da hun arbejder på et advokatkontor.\nSilke og det periodiske system\nInden vi slipper Silke vil vi lige tjekke op på et projekt, hun har sat sig for, og som Videnskabsklubben har fulgt lidt med i fra sidelinjen.\nHun vil gerne lære det periodiske system udenad, og hvordan går det så med det?\nSilke griner i telefonen.\n– Det går godt! Jeg har fået en plakat med systemet. Det er ikke sådan, at jeg sætter mig ned og terper grundstofferne, men jeg kan godt lide lige at gå forbi plakaten og undersøge et grundstof eller to.\n– Det fantastiske ved det periodiske system er, når det begynder at give mening. Når man lærer om molekyleforbindelser og pludselig kan se, at det er det, grundstofferne er en del af, siger hun.\nTags: Biologi, Forskning, Frivillig, Fysik, Juniormentor, Kemi, Matematik, Medicin, Mentor, Nobelpris, Primatologi, Rollemodel, WTF Science Club\nNu kan gymnasier ansøge om at være med i Videnskabsklubben 18. november 2021\nLandets klubber er i fuld gang 5. november 2021\nVidenskabsklubben fremhæves som naturvidenskabeligt flagskib 1. november 2021\nArkiv Vælg måned november 2021 oktober 2021 august 2021 juli 2021 maj 2021 april 2021 marts 2021 februar 2021 januar 2021 december 2020 november 2020 oktober 2020 august 2020 juni 2020 maj 2020 april 2020 marts 2020 februar 2020 januar 2020 december 2019 november 2019 oktober 2019 september 2019 august 2019 juni 2019 maj 2019 april 2019 marts 2019 januar 2019\nAfslutning Algoritmer Andreas Mogensen Arkitektur Arter Astronaut Avis Barn Biodiversitet Biodiversitetskrise Biologi Brobygning Brugerinddragelse Corona Dansk Industri Datalogi Didaktik Digital Digital Mentor DNA Dyr Dyreforsøg Efterår Efterårsferie Eksamen Eksperimenter Elon Musk Energi Facebook Familie Familieklub Fest Filosofi Forbillede Formidling Forskning Forskningsforståelse Forsøg Fossiler Fritid Frivillig Frivillighed Fysik Fællesskab Gamification Geometri Gymnasium Handlemod Herbarium Hormonforstyrrende stoffer Hypoteser Influencer Inspiration Instagram Journalist Juniormentor Jura Kapital Kemi Kritisk tænkning Kvantekemi LIFE Talk Livestream Læge Læring Læringsspil Maria Jarjis Matematik Materialefysik Medicin Medieoptræden Mentor Mikrober Mikrobiologi Mikroskop Miljø Miniforsker Motivation Natur Naturfag Naturvidenskab Nobelpris Organismer Planter Primatologi Psykologi Quiz Randers Regnskov Rollemodel Roskilde Universitet Rummet Rådgivning Samarbejde Science Science kapital SCOPE Seniormentor Show Skanderborg Gymnasium Skraldemand Sociologi Spørgsmål STEM Surdej Temperatur Tid Tilmelding TV Uddannelse Udvidelse Undervisning Ungepanel Vegetar Venskab Videnskab Videnskabelig metode Videnskabsklubben VILLUMFONDEN Virtual reality WTF Science Club YouTube Økonomi Økosystem Økotoksikologi\nNu kan gymnasier ansøge om at være med i Videnskabsklubben