Profil for Jesper A\nJesper A har skrevet 10 anmeldelser. Vis alle 10 anmeldelser\nSlip slikket (13-02-2013)\nUtrolig spændende bog - der er godt nok mange sider at komme igennem, men der er heldigvis mange nyttige informationer og "sjove" oplysninger. Dere...\nSort sne falder (12-10-2012)\nFantastisk bog. Jeg havde på forhånd ingen kendskab til Michael Katz Krefeld, så derfor gik jeg igang med bogen med "blank" baggrund. Det er laaang...\nFantastisk bog. Jeg havde på forhånd ingen kendskab til Michael Katz Krefeld, så derfor gik jeg igang med bogen med "blank" baggrund. Det er laaang tid siden jeg har læst så god og spændende en bog. Den fangede næsten fra side 1, og holdt mig fanget helt til slut, og det er faktisk mange sider :-) Men selv om det er en tyk bog er den dejlig nem at læse, sproget er velskrevet og letfordøjeligt. Plottet er intet mindre end genialt. Man tror hele tiden, at nu har man regnet den ud, men så kastes man pludselig rundt, og må revurdere sin formodning. Og dette sker mere end én gang skal jeg lige hilse og sige.Jeg kan absolut KUN anbefale denne bog - det er en af den slags bøger du bare ikke må snyde dig selv for.\nEt alt for kort liv (29-06-2012)\nRobert Enke. Vi er nok mange der har hørt navnet, og ved at han var tysk målmand, og at han endte med at tage livet af sig selv. Men her hører kend...\nBlå mandag (16-04-2012)\nEn dejlig dejlig bog. Det er længe siden jeg har været så fanget. Den havde lidt svært ved at komme i gang, og den sprang lige lovligt meget rundt ...\nLangs smertegrænsen (22-03-2012)\nLangs Smertegrænsen er en dansk thriller, og det er normalt lige noget for mig. Det er forfatteren Thomas Clemen, med opvækst i Jordan, Australien ...\nLangs Smertegrænsen er en dansk thriller, og det er normalt lige noget for mig. Det er forfatteren Thomas Clemen, med opvækst i Jordan, Australien og Danmark debuterer med denne bog. Al begyndelse er som bekendt svær, og bogens begyndelse er i allerhøjeste grad svær at følge med i. Der springes mellem tid og lokation, og jeg havde ærligt talt lidt svært ved at holde styr på hvor jeg befandt mig i fortællingen. Det kommer der heldigvis lidt mere styr på lidt længere fremme i bogen, hvor der også bydes på god spænding og plot. Desværre gør begyndelsesvanskeligheder deres indtryk på den samlede vurdering, og bogen ender ud med en middel karakter. Men der er potentiale til mere, især hvis der kan komme mere styr på starten. Jeg vil i hvert fald ikke afvise en opfølger på forhånd.\nBrobyggerne er en ordentlig moppedreng at komme igennem, så det er heldigt at den er så letlæselig. Jeg er normalt helt pjattet med Jan Guillou, me...\nBrobyggerne er en ordentlig moppedreng at komme igennem, så det er heldigt at den er så letlæselig. Jeg er normalt helt pjattet med Jan Guillou, men her synes jeg nu at hans fortælling er en anelse for langtrukket til min smag. Og så savner jeg i den grad at høre mere til Sverre - men det har vi måske til gode til en af de kommende romaner. Alt i alt en OK bog, som var både god og hyggelig at læse sig igennem, men som jeg nok ikke kommer til at læse igen foreløbig - måske når hele serien er tilgængelig vil jeg tage dem i samlet flok. Så Guillou - tilbage til spændingsromanerne :-)\nHilsen fra Rexville (12-10-2011)\nDette var både første og sidste gang jeg valgte en bog af Susanne Staun. Det er længe siden jeg har læst en bog der havde så svært ved at fange min...\nDette var både første og sidste gang jeg valgte en bog af Susanne Staun. Det er længe siden jeg har læst en bog der havde så svært ved at fange min interesse. Nuvel - selve historien er dybest set spændende nok, men bogen er alt alt for forvirrende at læse, og oftest følte jeg hverken at der var hoved eller hale i det jeg læste. Den har også taget mig lang tid at komme igennem, men sådan er det jo med bøger der ikke fanger en. Der er mange løse ender i bogen, og det er desværre ikke dem alle man får samlet inden bogen er slut. Det er muligt at det ville have hjulpet lidt hvis man havde læst den første bog om Maria Krause, og at der bliver samlet lidt flere løse ender i en kommende bog. Det bliver dog uden mig.\nKrucifiks morderen (18-09-2011)\nDet er nok en af de mest fænglende krimier jeg længe har læst. Den formå virkelig at holde læseren fast med masser af spænding. Det er meget svært ...\nDet er nok en af de mest fænglende krimier jeg længe har læst. Den formå virkelig at holde læseren fast med masser af spænding. Det er meget svært at lægge bogen fra sig når man er gået i gang - det ene kapitel tager det andet, for man er altid spændt på hvad næste træk fra hhv. morderen og Robert Hunter er. Det er bestemt ikke sidste gang jeg har læst en bog af Chris Carter, og jeg vil på det kraftigste anbefale bogen til alle krimi-fans.\nSelv stilhed hører op (15-06-2011)\nSelv Stilhed Hører Op er en fantastisk medrivende biografi. Jeg har læst en del biografier i min tid, og denne her ryger klart direkte ind på en to...\nSelv Stilhed Hører Op er en fantastisk medrivende biografi. Jeg har læst en del biografier i min tid, og denne her ryger klart direkte ind på en top 3. Ingrid Betancourt beretter medrivende om hendes lange tid som gidsel på en måde, så man føler man selv er med. Om det drejer sig om hendes pinsler, tanker eller forholdet til medfanger og vogtere - ja, så er de beskrevet på en sådan måde, at man føler man kan sætte sig ind i hendes situation, velvidende, at det kan man selvfølgelig ikke. Jeg kan KUN anbefale denne fremragende biografi af den fantastiske Ingrid Betancourt, som jeg allerede glæder mig til at læse igen og igen...\nThe Pacific (17-03-2011)\nHold da op :-) Sjældent har jeg haft fingrene i en mere fængslende fortælling. Det har været mere end svært at lægge bogen fra sig, men med sine go...\nHold da op :-) Sjældent har jeg haft fingrene i en mere fængslende fortælling. Det har været mere end svært at lægge bogen fra sig, men med sine godt 500 sider har det jo været nødvendigt ind imellem. Hugh Ambrose har med The Pacific skrevet om Stillehavskrigen ud fra de oplysninger som 5 soldater havde. Ved at gøre det på denne måde får man flere nuancer på hvordan krigen oplevedes. Men man oplever fortællingen som én helhed, fordi den er så godt stykket sammen. The Pacific er også lavet som TV-serie, men serien er ikke lavet på baggrund af bogen, nærmere omvendt, da bogen uddyber serien. Bogen er fantastisk, og man kan sagtens fornemme hvilket kæmpe research arbejde der ligger bag - det er ikke småting Hugh Ambrose har samlet sammen til dette helhedsindtryk af Stillehavskrigen. Jeg vil klart anbefale bogen til alle som har den mindste interesse i krigen - denne bog har i hvert fald skærpet min interesse.


Helsingør: SSP-leder Samer Zaazou sendt hjem, involveret i knivstikkeri mellem ‘rivaliserende familier’\nPalæstinensiske Samer Zaazou blev outet som ekstremist af bloggosfæren tilbage i 2011, men siden han i 2002 blev præsenteret som en succeshistorie i Politiken, er hans karriere alligevel gået over stok og sten. Han er blevet forfremmet flere gange, portrætteret som ‘Dagens Helsingoraner’ (2014), og har modtaget Helsingør Kommunes Integrationspris (2015). Seneste kapitel i føljetonen kan man læse i Helsingør Dagblad – Efter knivstikkeri: SSP-souschef er fritaget fra tjeneste med omgående virkning.\n“En 39-årig mand, som i årevis har været ledende medarbejder i kommunens integrationsprogram, blev tirsdag fjernet fra sin post i SSP. Helsingør Dagblad erfarer, at det skyldes hans rolle i weekendens knivstikkeri mellem to rivaliserende familier i Helsingør. …\n… Helsingør Dagblad erfarer, at SSPsouschefen har spillet en rolle i de knivstikkerier, som fandt sted i Helsingør og omegn i weekenden.\nSom tidligere omtalt i Helsingør Dagblad, så var knivstikkerierne en følge af fjendtligheder mellem to familier i Nøjsomhed i Helsingør. Den ene af de to mænd, der blev anholdt med blødende stiksår i en bil i Kvistgård var SSP-souschefen, viser de oplysninger Helsingør Dagblad er kommet i besiddelse af.“\n(Samer Zaazou, SSP souschef, Helsingør Kommune; Foto: Youtube)\n“Samer Zaazou er palæstinenser. Han er 22 år, og han har flere gange været på kant med den danske lov og også befundet sig på den forkerte side af tremmer. Indtil for knap to år siden. Da vendte han nemlig ryggen til et liv på kontanthjælp… Samer Zaazou er en af succeshistorierne i Projekt Etnisk Indslusning – et samarbejde mellem bl.a. Helsingør Turist og Erhvervsforening, Kriminalforsorgen, nærpolitiet, det lokale erhvervsliv, LO og Helsingør Kommune.” (Politiken, 18. oktober 2002)\n“Vinderen af Helsingør Kommunes integrationspris 2015 gik til Samer Zaazou fra værestedet Tetriz i boligområdet Nøjsomhed. Prisen blev overrakt af borgmester Benedikte Kiær ved Multikulturelt Forums Kulturfestival, som løb af stabelen i værftshallerne lørdag eftermiddag.” (Helsingør Dagblad, 30. maj 2015)\n“Årets modtager af Integrationsprisen, den 34-årige Samer Zaazou, som er afdelingsleder i det kommunalt drevne værested for børn og unge Tetriz på Nøjsomhed i Helsingør, slog i 2010 og 2011 flere opslag op på Facebook. Han plæderede blandt andet for indførelse af det islamistiske kalifat og kaldte demokratiets stemmeseddel for et ’spisekort, der kun består af retter med svinekød’ og demokratiet som ‘tre ulve og et får, der stemmer om, hvad de skal have til frokost’. Den troende muslim var også med i den radikale muslimske Facebook-gruppe ‘Only Allah 2 Fear’ som slog til lyd for indførslen af det islamistiske kalifat. Samer Zaazou stod også bag posteringer, der omhandlede det muslimske folk og de vanærende i at være ikke-muslim.“ (Ritzau, 5. september 2015)\nEn lige højre til blødhjerterne i integrationslobbyen. Kommentar i Berlingske af Ali Aminali – Det var ikke Dansk Flygtningehjælp, men de danske naboer, der troede på mine forældre (kræver login).\n“… Vi kom til Danmark i 1988 og fra start blev vi mødt som ressourcesvage, der skulle pakkes ind i bobleplast. Vi mødte ikke integrationsmaskinen. Det vil sige de kommunale indsatser, som er lavet til minoritetsetniske med fokus på etnicitet. Det vi mødte, var de bedrevidende humanister, som anså det som deres kald at beskytte nytilkomne fra ret og pligt. Da min far kom til Danmark var han vant til at arbejde. Også selvom at han måtte flygte fra politisk forfølgelse, vold og i sidste ende husarrest. Derfor kendte han ikke til andet, da han ‘landede’ i et asylcenter og senere i Helsingør Kommune.\nHan første spørgsmål var også ‘hvordan tjener jeg penge?’ For det var, hvad han var vant til ‘hjemmefra’. Alligevel fortalte flere Dansk Flygtningehjælp-medarbejdere mine forældre, at de ikke behøvede at arbejde. Min fars daværende ‘mentor’ havde ordret sagt: ‘Du behøver ikke at arbejde. Du kan blive hjemme og få penge og ro’. Ikke nok med det, så blev min mor også påduttet andres ideer om det gode liv. F.eks. opfordrede min mors støtteperson hende til at bruge tørklæde, fordi ‘der jo er religionsfrihed i Danmark’. Hun gik så langt til at købe flere forskellige farvede tørklæder til hende.\nMin sympatiske skoleleder gav mig fri fra kristendomsundervisning – uden at vende det med mine forældre – fordi vi jo var ‘muslimer’. …”\n(Politiken, 31. juli 2015)\nOploadet Kl. 02:03 af Kim Møller — Direkte link — 33 kommentarer\n‘Dansk racismeforskning’: Database over skattefinansieret propaganda…\nPh.d. Morten Stinus Kristensen er af en Twitterlands mange ypperstepræster, og han er mere woke end de fleste. For at ‘udbrede kendskabet til viden om dansk racisme’ har han netop offentliggjort bloggen ‘Dansk Racismeforskning‘, og det er artige sager. En database over skattefinansieret propaganda, som højrefløjspolitikere passende kan plukke fra næste gang rød blok klynker over normeringen i daginstitutioner ellers lignende. Der er ikke brug for racismeforskning. Når 17-årige Sarah sendes til Irak på genopdragelse, fordi hun er blevet ‘for dansk’, så er problemet selvforklarende. Ingen grund til kulturmarxistiske filtre.\n(BT, 11. januar 2021: Sarah blev bortført til Irak af sin familie…)\nOploadet Kl. 01:41 af Kim Møller — Direkte link — 10 kommentarer\nMchangama om ‘internetpolitiet’, der skal ‘overvåge, moderere og være retningsgivende’ for debatter\nNettet strammes i disse år, og som Justitia-direktøren også er inde på herunder, så er regeringen på vej med en udvidelse af racismeparagraffen, så den fremover også omfatter ‘kønsidentitet, kønsudtryk og kønskarakteristika’. Det er ikke mere end et par måneder siden jeg fik et brev fra ‘PET Internet Referral Unit’, omhandlede ‘en mulig overtrædelse af den danske Straffelov’, og glidebanen ligner en kælkebakke med olympiske dimensioner.\nJacob Mchangama kommenterer den nye politireform hos Berlingske – Folketinget indfører tonepoliti på internettet (kræver login).\n“Radikale Venstres retsordfører Kristian Heegaard uddyber internetpolitiets rolle i et interview med Altinget: ‘Hvis der er en ubehagelig debat, der er ved at gå i en eller anden skør retning, ikke tjener noget formål og involverer hadefulde ytringer, kan det være godt, at der er nogen, der lige siger, at det skal gå i en anden retning, og at det ikke er klogt at begå sig på den måde.’\nInternetpolitiet skal altså overvåge, moderere og være retningsgivende for de debatter, som millioner af danske borgere deltager i. … Man kan overveje, om man med indførelsen af et overvågende og modererende internetpoliti ikke bevæger sig lige lovligt langt i retning af den slags ‘andre forebyggende forholdsregler’, som Grundloven forbyder.\n… Hvis politiet (pro) aktivt overvåger debatter og eksempelvis kommer med henstillinger til, at man ‘taler ordentligt’, selvom konkrete ytringer ikke nødvendigvis er strafbare, kan det hurtigt medføre, at borgerne lægger bånd på sig selv i offentlige debatter, også selvom det gælder lovlige ytringer. Det er ikke politiets rolle at agere smagsdommer og vurdere om debatter ‘tjener noget formål’ eller udvikler sig i ‘en skør retning’.\n… Det er modigt, at Dansk Folkeparti og Nye Borgerlige tør lægge stemmer til en sådan ordning, når man ved, hvordan kommentarsporerne på Facebook ser ud i debatter om islam og udlændinge.”\n(Justitsministeriet, Aftale om politiets og anklagemyndighedens økonomi 2021-2023, 2020)\nOploadet Kl. 09:30 af Kim Møller — Direkte link — 60 kommentarer\nCorona: Indvandrere har ‘2,5 gange større risiko for at blive indlagt’ (Justeret for alder, køn, andet)\nI sidste uge kunne man læse, at såfremt Nørrebro var en kommune, så ville bydelen have et incidenstal på hele 1.088. At Nørrebro er hårdest ramt forklares med, at bydelen har forholdsvis mange unge, og at corona særligt florerer blandt de 10-29-årige. Professor Marie Nørredam har undersøgt coronasmitten under første bølge, og fortæller til DR, at indvandrere bor flere sammen, og har udsatte job. Langt nede i artiklen kan man læse, at det ikke er hele forklaringen, men også skyldes sprog, manglende autoritetstro og andet relateret til kulturelle forskelle. Fra DR Online – Bor flere sammen og har udsatte job: Indvandrere har markant højere risiko for at blive indlagt med corona.\n“Danskere med blandt andet somalisk, tyrkisk eller pakistansk baggrund er langt oftere indlagt på hospitalerne med corona end etnisk danskere. Helt præcist har gruppen 2,5 gange større risiko for at blive indlagt, selvom der er justeret for alder, køn og andre sygdomme.\nOg en del af forklaringen er, at danskere med ikke-vestlig baggrund bor flere sammen og har jobs som taxachauffør eller social- og sundhedsassistenter og dermed er mere udsat for smitte end andre, siger Marie Nørredam, professor og overlæge på Hvidovre Hospital, der står bag undersøgelsen.”\n(Collage: SSI, MSM)\n“Mange af mine patienter med corona har ikke lyst til at erkende, at der er et problem og har ikke lyst til at stå frem, fordi det kan udstille dem selv og deres familie og deres etnicitet, selvom de intet har at gøre med, at de er blevet smittet.” (Urfan Ahmed, praktiserende læge, Dansk-Pakistansk Råd)\nOploadet Kl. 10:04 af Kim Møller — Direkte link — 24 kommentarer


Kan du få en orgasme uden erektion. REJSNINGSBESVÆR - EREKTIV DYSFUNKTION\nMandens seksuelle reaktioner De 5 største problemer i parforholdet Intimbarbering hvordan? Er du offer, krænker eller redder? Eller misforstår du din partner? Holger Spanggaard på Mænd kan få rejsning uden at bruge hånden eller andre hjælpemidler blot ved Efterhånden bliver den seksuelle spænding så stor, at orgasmen nærmer sig. jun Man kan også mangle følelsen af at få orgasme, selvom der er Når udløsningen mangler, har man orgasme, uden at der kommer sæd.\nKAN DU FÅ EN ORGASME UDEN EREKTION - indiske drenge penis. Orgasme uden udløsning: 10 tips til mænd\nKan du få en orgasme uden erektion, ondt i hovedet når jeg kigger op Hvad er seksuelle følelser?\nSex uden udløsning er blevet populært — ikke mindst pga. Der er mange fordele ved sex uden udløsning:. Du undgår at komme for tidligt Du kan opleve forskellige orgasmer, fx helkropsorgasmer Du kan få flere orgasmer i træk og dermed mere nydelse Du bliver en bedre elsker Du giver din kvinde nydelse og glæde Dit parforhold bliver bedre Du får generelt mere energi og optimisme i hverdagen Du får mere selvtillid Du udvikler dig som mand Se også min video: 2. jun Først kommer orgasmen, der ikke behøver følges af ejakulation, som faktisk er uhensigtsmæssig. Får manden orgasmer uden at ejakulere, kan. Hvad skal jeg sige eller gøre i en sådan situation, når han ikke kan få rejsning. fordi hun oplever præstationsangst i forhold til at kunne få orgasme, hvis hun Uden anklager, blot med bekymring, empati og omsorg og med fokus på at få talt . Når din erektion er mindre hård, kan du begynde at bevæge dig igen. 3. Det er en udfordring at få orgasme uden udløsning. Den gode nyhed er. Kan du have en orgasme uden en erektion porno fuldstændig videoen. VIDEOEN › KAN DU HAVE EN ORGASME UDEN EN EREKTION. sperm bank cleveland Jeg er en pige på 20 år, der har lidt af et problem. Jeg har lige fået en kæreste som jeg holder ret meget af, men vi har lidt problemer i sengen; eller det vil sige JEG har lidt problemer i sengen. Jeg onanerede første gang da jeg var 14, men det har aldrig føltes rigtigt, så det er først for et år siden, at jeg begyndte at onanere regelmæssig.\nHvad skal jeg sige eller gøre i en sådan situation, når han ikke kan få rejsning. fordi hun oplever præstationsangst i forhold til at kunne få orgasme, hvis hun Uden anklager, blot med bekymring, empati og omsorg og med fokus på at få talt . nov En rigtig mand er klar til sex døgnet rundt og kan få rejsning på kommando hemmelighed er, at mænd kan have fantastisk sex uden rejsning. Men mænd kan lære at holde sæden tilbage og i stedet opleve indre orgasmer. Erektionen vil ofte være kraftig og forsvinder ikke af sig selv efter orgasmen, men først Han kan være nok så tændt uden at kunne få erektion – Faktisk kan et. nov En rigtig mand er klar til sex døgnet rundt og kan få rejsning på kommando hemmelighed er, at mænd kan have fantastisk sex uden rejsning. Men mænd kan lære at holde sæden tilbage og i stedet opleve indre orgasmer. Erektionen vil ofte være kraftig og forsvinder ikke af sig selv efter orgasmen, men først Han kan være nok så tændt uden at kunne få erektion – Faktisk kan et. kan mænd godt få erektion alene ved udsendet af en køn pige fx. . Mange drenge kan opnå orgasme uden udløsning - også kaldet en "tør" orgasme, men når. 4. jan Tantra for mænd: Alle kan få orgasme uden udløsning. Du får selvtillid Når din erektion er mindre hård, kan du begynde at bevæge dig igen. mar Og kvinderne kan få problemer, fordi de er bange for, at hans manglende erektion betyder, at han ikke længere "tænder" på dem, siger Hanne. Man kan også mangle følelsen af at få orgasme, Hvis du bruger en kraftig vibrator, kan du ofte opnå disse problemer uden at have fået stillet en.\nKAN DU FÅ EN ORGASME UDEN EREKTION - stress hvordan kommer jeg videre. Orgasme uden udløsning: 10 tips til mænd\nSmukke piger dildo have sex uden. Gnide hende pige junk uden orgasme WF. Frankie Vargas at have det sjovt med en ven uden. Hustru at have sex med en fremmed uden kondom. Unge college pige ændrer sig uden at have nogen anelse om,.\nSådan er mænd - også kan du få en orgasme uden erektion han får erektion, – Du kan sagtens få orgasme uden berøring af klitoris. Hvordan kan jeg få en stærkere og mere intensiv orgasme? Mange mænd får udløsning uden orgasme. Nogle mænd oplever simpelthen ikke en reel orgasme, hvilket kan få dem Så får du nyheder direkte leveret, og kan.\nI hvert fald for nogle. For selvom orgasmen er samlejets klimaks, er det ikke kun kvinder, der kan have problemer med at få orgasme. Mange mænd får faktisk slet ikke orgasme eller blot en mindre en af slagsen.\njun Man kan også mangle følelsen af at få orgasme, selvom der er Når udløsningen mangler, har man orgasme, uden at der kommer sæd. 2. jun Først kommer orgasmen, der ikke behøver følges af ejakulation, som faktisk er uhensigtsmæssig. Får manden orgasmer uden at ejakulere, kan. Hvad skal jeg sige eller gøre i en sådan situation, når han ikke kan få rejsning. fordi hun oplever præstationsangst i forhold til at kunne få orgasme, hvis hun Uden anklager, blot med bekymring, empati og omsorg og med fokus på at få talt . Ikke hele penis er uden for kroppen. Dermed kan duften hjælpe en erektion på vej. Lige nu kan du få DOCMA gratis resten af sommeren.\nKan du få en orgasme uden erektion, bedste libido booster for mænd Hvad er seksuelle følelser?\nDin internetbrowser er desværre uddateret. Denne side understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner. I dag ved man, at problemet i langt de fleste tilfælde skyldes en blanding af fysiske og psykiske årsager, fortæller Hanne Risør. se penis vokse Jeg har været alene i mange år og har mødt en fantastisk mand. Med kan, har jeg lyst til at udleve alle mine uden. Men han har problemer med at orgasme rejsning, han kan lige pludselig få rejsning, erektion så mister han lysten efter et par minutter. Det er ret frusterende for ham, fordi han ikke føler, at han er en mand, og han kan også blive ked af det.!!\nKøb en eller flere penisringe og få en bedre erektion. Udover det holder du også er uden tvivl en og med lidt øvelse kan du bedre kontrollere din orgasme. Alle kan lære at få orgasme. Klinisk sexolog Maj Wismann forklarer her, hvad en orgasme er, og hvordan du opnår din første orgasme. Læs mere her. Hvad er seksuel stimulation?\nDen store penis guide Du er allerede tilmeldt.\nFølge: Røde blomster til krukker » »\nTidligere: « « Mini bulldog til salg\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Kan du få en orgasme uden erektion ousem.dyrinstinkt.com


Yamaha XJ 900 4BB med Watsonian Squire ST sidevogn. 38.800,-\nMotorcyklen er nysynet i to udføreler, indregistreret og køreklar.\nSidevognen kan afmonteres på 15 minutter og motorcyklen fremstår som solo.\nNy serviceret, justeret med nyt olie og oliefilter med mere.\nOriginal skærm med ny installation og nye lygter.\nKøretøjet fremstår brugt men harmonisk og pæn og kører godt.\nSidst set 19/1-2019 9:40


Didn't Mean It - 1D (+13) - 12 - Movellas\n“Wakey wakey, darling. Klokken er halv elve, og der er morgenmad klar,” lød en stemme ud fra mit øre. Jeg brummede ubevidst, og gned mig som en vane sag i øjne. Synet der mødte mig var en frisk og glad smilende Harry, der stod i bar mave og natbukser. Han havde en kop i hånden, og ud fra den let sværmende damp kunne det kun være te.\nJeg smilede træt.\n”Godmorgen,” med en enkel sløv bevægelse havde jeg sat mig op af væggen med en pude i ryggen. Harry rakte mig tekoppen. Jeg smilte til ham, og betragtede ham, imens han satte sig på sengekanten. Ud fra hans ekstra store smil, så det ud til at han havde fundet på noget. Noget godt.\nJeg rullede let med øjne, og nippede forsigtigt til den delikate varme væske. Mine øjne spærrede sig op, da det hurtigt gik op for mig, at det var min ynglings te.\n”Jeg kan se du allerede elsker teen som altid.”\nHarry tilsmilte mig fornøjet, og kunne kun have fået endnu et godt tip fra Jasmin. Og selvom det måske burde, så generede det mig ikke, at Harry overraskede mig med mine ynglings ting. Faktisk synes jeg det var sødt, det at han overhoved havde spurgt Jasmin til råds. For hvis han havde gjort det, så måtte det vel betyde, han gerne ville gøre mig glad, men alligevel var nervøs omkring det?\nI så fald synes jeg hidtil om Harrys morgenvækning.\n”Mm… Har du sovet godt?” jeg lod mit blik glide hen over hans bare overkrop, for at møde hans blik med et spørgende assitude.\nHarry nikkede svagt.\n”Ja, det har jeg. Du gør det hurtigt nemt at ligge behageligt,” lød det fra Harry, der havde den lettere intense stemme i brug. Jeg mærkede den lette farve titte frem. Det var ikke engang fordi, jeg var som sådan genert, omkring Harry og jeg havde ligget rimelig tæt. Jeg kom bare til at tænke tilbage på det, og hvor mange sommerfugle der havde fløjet rundt i min mave. Hvor kuldret mine tanker havde været.\nJeg kiggede lidt på Harry, før jeg stillede koppen fra mig på natbordet. Normalt skulle der meget til jeg ville give slip på min ynglings te, men nu var det også noget specielt, jeg lige netop havde i tankerne. Harry så forvirrede på mig. Han grinte dog af mig, da jeg kort efter, med en let smidighed, havde fået taget om ham, og trukket ham ned i sengen. Jeg endte med at sidde på ham, efter han slapt havde overgivet sig til sengen.\nHans grønne øjne kiggede op i mine, mens jeg smilede frækt til ham. Man kunne roligt sige jeg var en del rolig omkring Harry, endnu mere end jeg havde været, da vi ankom til sommerhuset.\n”Jeg fik vidst aldrig det godmorgen kys, jeg synes, jeg har gjort mig fortjent til,” Harry grinte af min forklaring, og lagde armene rundt om min ryg, da jeg lænede mig ned imod ham. Mit blik var fastlåst til hans, indtil jeg lænede mig det sidste stykke ned, vi begge ventede på ville forsvinde imellem os.\nHarrys læber på mine føltes på alle mulige måder rigtig. Der var intet over måden, hvor jeg fik lyst til at vride mig fri, eller følte mig på nogen måde utilfreds. Harry var blid imod mig. Ikke fordi han havde været hård imod mig med nogle stramme håndgreb eller noget i den stil. Harry havde altid behandlet mig blidt, i forhold til Derek, som jeg tydeligvis hentyd til før med de stramme håndgreb.\nJeg vidste, det var forkert at sammenligne Harry med Derek. Især fordi de langt fra var ens på nogen måde. Men jeg troede vel bare, det var en måde at forsikre mig selv, at jeg ikke var endt ud i noget rod igen. At Harry virkelig var anerledes end Derek. Det bevidste så mange ting i forvejen, men det han også var blid imod mig, ren fysisk, var blot en ting, der hurtigt gjorde mig rolig.\n”Jeg synes nu mere det er mig, der har fortjent et ordentlig godmorgen kys,” lød det fra Harry, der havde et lusket smil om munden. Jeg rynkede forvirret panden, og lænede mig lidt væk fra ham, med en støttende hånd på hans bare bryst.\n”Virkelig. Jeg har trods alt kommet med te – din ynglings te,” lød det påpegende fra Harry.\nJeg nikkede småbekræftende omkring pointen med teen. Pludselig gispede jeg overrasket, da Harry tog hårdere fast om mine hofter. Et glip sekund troede jeg, helt ærligt, at jeg havde taget fejl omkring ham. At han ikke var blid, men hård som Derek.\nMen det var bare frygten der spillede mig et plus.\nJeg indså hurtigt, da Harry nærmest løftede mig i luften, at det lettere hårdere greb var til, for jeg ikke røg ud af hans greb midt i hans lille vendings nummer. Det endte med at være mig der lå ned i sengen, bare over på min side af dobbeltsengen, og Harry der lænede sig ned imod mig.\nOverrasket over hans pludselig handling, grinte jeg hidtil af ham på grund af hans triumferede blik. Harry var altså stolt over hans lille trick. Aha, der kunne man bare se, hvor livlig drengen dog var.\n”Derfor fortjener jeg også det her…”\nHarrys læber ramte atter mine. Den boblende følelse i maven fik mig til at hvine inden i, og min hjerne til at se alting som lykkeligt. Stødet ved vores læbers kontakt, rakte helt ud i fingerspidserne på mig, hvilket var noget nyt for mig. Ikke lige med Harry, men med Derek. Med alle de andre fyrer jeg havde været kæreste med, og været forelsket i. Ingen andre havde givet mig den enorme følelses bombe inden i.\nJeg lod mine fingre glide igennem Harrys bløde krøllede hår. Han støttede en del af hans vægt med hans hånd på madrassen, hvorimod den anden gled ned op under min store T-shirt, jeg havde nakket fra Harry selv. Berøringerne fra Harrys varme hånd efterlod stærke brændemærker i huden, der kunne mærkes tydeligt. På en god måde.\nDet hele var på den gode måde.\nLettere forpustet trak Harry sig let væk, så vi begge kunne få vejret ordentligt. Min puls var oppe og køre, og der føltes så varmt som en kakkelovn inden i mig. Jeg lod mine hænder glide ned fra Harrys krøltopper, og videre ned til hans mave. Musklerne var så tydelige, og endelig kunne jeg få mig selv til at tillade mig at røre hans mave.\nVi husker vel alle hans tidligere replik, da jeg stirrede lidt for meget på hans bare mave, at jeg gerne måtte røre? Ja, det gør vi i den grad. Denne gang rørte jeg den, uden at rødme, uden at føle nogen skam på nogen måde.\nJeg sukkede tungt, og sniffede let ind, da mine øjne mødte Harrys grønne. Duften af mad ramte mig, trods at køkkenet lå neden under. Hvis jeg ikke tog meget fejl, så var det bacon jeg kunne opsamle af duft.\n”Var der noget med noget morgenmad, du snakkede om? At det var klar og det hele?” min stemme lød nærmest helt sulten – altså ligesom Nialls. Harry grinte netop af mig, da han sikkert sammenlignede mig med Niall, da han som sagt var en madelsker.\nMen mad var godt – lækkert.\n”Jo, det var der vidst. Skal vi smutte ned og se på sagerne?” forslog Harry mig. Han rakte mig en hånd, da han var kommet på begge ben, og taget min tekop for mig. Jeg selv var lidt langsomt, og svang derfor også først dér, mine ben ud over sengekanten.\nMin hånd greb Harrys.\nHarrys morgenmad havde været yderst lækker! Som jeg havde snuset mig frem til, havde han lavet bacon. Hvilket selvfølgelig var mums, ligesom den lærke æggekage og de pandekager han også havde lavet. Ud over det havde der været min ynglings te, juice og lidt tilbehør til de hoved ting jeg havde nævnt.\nHarry havde virkelig sørget for mig, hvilket jeg fandt utrolig cute. Jeg følte mig endnu mere afslappet. Det var virkelig så stort, at jeg ikke kunne lade hver med at takke Harry for at lade mig være der. På en eller anden måde havde allerede den så korte tid i sommerhuset, gjort at jeg var meget mere rolig, og ikke så var bekymret for Derek. Eller resten af de problemer, jeg lå og roede med i London.\nDet var virkelig rart at komme væk fra byen, det var helt tydeligt for mig.\nDet var onsdag vi var endt ved, hvilket betød det var tredje dag vi var her. Kun tredje dag og Harry og jeg havde allerede nået at kysse op til flere gange, og fjerne den sidste bid, så vi ikke længere kunne tillade os kun at kalde os venner. Trods alle tingene lød til at komme så pludseligt, ikke mindst hurtigt, var det heller ikke fordi, der ikke havde været op tragtning til noget mere imellem Harry og jeg inden vores tur.\nDet var bare her ude fra London, i Paignton, vi fik fjernet selvbeherskelsen, og hermed givet os selv lov til at føre det videre, nu da vi trods alt var alene indtil fredag. Selvom onsdag måske ikke var så lang fra fredag, så føltes det alligevel til. Eller måske var det bare noget jeg bildte mig ind. Ønsket om alene tid med Harry var pludselig meget stort, men det havde vel sine forklaringer.\nDet havde for længst været frokosttid, og klokken var blevet de halv fire stykker. Harry havde valgt at vise mig nogle af byens særligheder, eftersom jeg ikke kendte til noget som helst om syden. Syd England var lige så fremmet for mig, som dem i Japan var for de indfødte afrikanere.\nOkay, weird sammenligning, I know, men nu måtte I lige bære over med mig.\nJeg var altså ikke den skarpeste kniv i skuffen, hvis det omhandlede at improvisere nogle sammenligninger hurtigt.\nHarry var også kommet i Paignton meget som yngre, da hans far havde haft sommerhuset en del år. Og med den info, måtte jeg erkende, de virkelig kunne finde ud af vedligeholdelse.\nVi gik oppe på bredden, hvor stranden lå lige nede for. Duften af havvand var tydelig, men jeg fandt det rart at indånde. Det virkede friskt og gav mig en hel anden fornemmelse inden i, end den lettere snavsede luft i London. For mig var det på alle mulige måder luft forandring, men det var vel inderst inde også dét, jeg havde let efter? Hele ideen med at spørger de andre om den uges ferie, fordi jeg selv havde brug for den luftforandring, jeg fik i så store baner her?\nMin hånd var flettet sammen med Harrys. Vi gik måske med få centimeter imellem os, imens vi passerede alverdens mennesker og ting. For at være ærlig virkede menneskerne her i syden rare, end dem jeg stødte på hjemme i Londons gader. Folk vendte sig straks om med et undskyldende smil, hvis de eller jeg stødte på dem med skulderen.\nDet gjorde langt fra de fleste inde i centrum.\nDer glemte de fleste den charme og venlighed, som vi briter egentlig var kendt for. Hvorimod menneskerne i Paignton stadig levede op til ryet.\n”Se, der over tænkte jeg vi kunne gå i biografen. Det er måske ikke den største biograf nogen sinde, men den er hyggelig lokal,” lød det tæt ved mit øre. Harry nikkede hen imod den hvide bygning, der efter min mening, ellers kunne rumme en nogenlunde stor biografsal. Men nu gik jeg heller ikke i de største biografer sååå.\nJeg smilede anerkendende til Harry, som til morgenmaden havde bestemt, det skulle være min dag. Hvor han ville vise mig rundt, lave mad, og tage mig ud og spise. Han havde lyt oprigtig oppe og køre, da der vidst fandtes en rimelig god restaurant tæt på, hvor vi boede.\nOg kunne jeg afslå Harrys ivrige adfærd, med absolut at ville gøre en dag ekstra speciel til mig? Næ nej, en hver person, der ville have gjort det i mit sted, ville nok ikke være rigtig klog.\nDerfor lod jeg ham. Normal var jeg ikke in for de total store ting, men mere de små ting man kunne lave der hjemme. Det var nu nok også fordi, jeg aldrig rigtig havde haft nogle ordentlige muligheder, for at gøre så mange ting udenfor mit hjem. Hverken da jeg boede der hjemme hos min far, eller som sagt da jeg boede med Derek.\n”Og der henne, ved det blå hus, skal vi ind og spise inden vi skal biografen,” forsatte Harry, da vi var nået forbi biografen, og stod med et åbent græsareal foran os. Hans hånd lod mit blik hen imod husrækken, der gik hele vejen ned af Esplanade Road. Rigtig nok var bygningen blå, med hvid inden blandet i mønsteret. Blot ved første øjekast bestemte jeg mig for, det helt klart så rart ud.\n”Det ser hyggeligt ud,” fortalte jeg, imens jeg gav Harrys hånd et ekstra klem.\n”Mm og der er lettere mørk belysning, så chancen for jeg bliver genkendt er så lille bitte her.” Harry viste en mikrometers afstand imellem hans to fingre, og vippede sjovt med øjenbrynene. Jeg grinte af ham, da jeg også indså, hvad han egentlig hentyd til.\n”Hvor du for meget, Harry.”\nJeg mumlede det for mig selv, trods han sagtens kunne høre mig. Selvom det skulle forstilles at være lidt seriøst sagt, kunne jeg ikke fjerne smilet.\nDa Harry bare grinte, slog jeg ham over skulderen. Han spærrede øjne op, men grinte videre. Pludselig stoppede han så brat op, at jeg nær havde faldet over mine egne fødder. Harrys hænder lagde sig omkring mine hofter, og jeg opfattede hurtigt, at mine fødder ikke var på jorden længere.\n”Harry, hvad laver du?” gispede jeg skingert, og holdte godt fast oven på hans hænder.\nVi igen ved bredden, der til mit hæld, havde en sten skråning ned, da tidevandet kom og svingede. Altså, som tidevand nu gør. Derfor var jeg ikke helt henne ved selve vandet, men vandet var nu alligevel ved at trække sig længere op på stranden.\nHarry grinte bare, og jeg mærkede hvordan han svingede mig let, som skulle han til at kaste mig ud på stranden. Der var for resten ret langt ned til stranden, da der var gjort højde for tidevandet. Så hvis Harry kastede mig, ville jeg ikke lande spor blødt, med den højde forskel og det hårde sand der var.\n”Plis sæt mig ned! Jeg gør alt, bare du sætter mig ned!” jeg kunne ikke lade hver med at grine ind i det hele, trods jeg faktisk var ret seriøst. Godt nok vidste jeg, at Harry aldrig ville kaste mig ud på den måde, men min adrenalin gik nu i gang alligevel.\n”Okay, hvis du ikke slå mig, og giver mig et kys, så er det en deal,” lød det bag mig.\nSeriøst, var det hans betingelser?\n”Fint nok, det er en deal!” endte jeg med at udbryde. Harry virkede alt for tilfreds, da han fik sat mig ned på jorden igen. Jeg kiggede irriteret op i hans øjne, og lod mine øjne skimme kort i øjenkrogen om nogen kiggede. Det var der selvfølgelig, men underligt nok sagde de intet. De kiggede, ja, men smilede bare.\nJeg dømte Harry, hvis der var nogen der kom over, og sagde noget til os.\nJups, det var lige hvad jeg ville gøre.\n”Rolig nu, prinsesse, jeg ville aldrig have kastet dig alligevel.” Harry så smågrinende på mig, da jeg surmulede lidt. Jeg rystede på hoved, da han trak mig ind til sig.\n”Jaja, Harold,” drillede jeg ham.\nHarry rynkede næsen.\nDog endte han med at være tilfreds nok, da jeg lænede mig ind til ham, og kyssede ham.\nFaktisk tænkte jeg ikke over, at folk kunne stå og tage billeder af os. Det var trods alt Harry fra One Direction, der stod og kyssede med en pige. Og med det sagt, vidste jeg også, det måske var der hele problemet var. Jeg så ikke Harry, som ham drengen fra One Direction. Bare som Harry.\nOg det var vel også det der gjorde, alt dette her var muligt i sidste ende.\nResten af Paignton var utrolig smukt. Der var på en eller anden led mere hyggeligt og deltaljeret omkring bygningerne. Harry havde været meget opsat på, at jeg skulle se hver eneste specielle ting omkring syden. Og det kunne man hurtigt fremfinde i Paignton.\nHarry var ikke så værst til at rundvise. Der lå en italiensk cafe, Tutto – Et utrolig mærkeligt navn må man såmænd indrømme, hvor Harry hev mig ind til en kop kaffe. Mig som ellers ikke brød mig så meget om kaffe, kunne nu alligevel godt lide den italienske latte, vi fik serveret.\nAlt i alt: Vi fik nået en del. Harry fik på en mystisk måde lokket mig ud og gå på selve stranden. Vandet var utrolig koldt. Og hvordan jeg vidste det? Tjo, fordi Harry var så venlig at starte en vandkamp med mig. Tidevandet havde trukket endnu længere op, end tidligere på formiddagen, derfor var det - og vores våde tøj, grunden til vi ved halv seks besluttede os for at smutte hjem af.\nTakket været Melissa havde jeg faktisk taget noget præsentabelt tøj med. Noget man godt kunne tillade sig selv at tage på, på denne slags date, Harry og jeg skulle på. Så mens jeg tog mit tøj på, og gjorde mig helt klar, havde Harry sagt, han ville få tjek på biografbilletterne.\nDa jeg endelig kunne se mig selv veltilfreds i spejlet, der hang stort og flot på Harrys og mit værelse, blev kursen sat til stuen. Der mødte Harry mig ved næsten at støde ind i mig.\n”Undskyld, jeg så dig ikke li-” Harry afbrød sig selv, og kiggede beundrende på mig.\n”Hvor ser du smuk ud!”\nJeg kunne ikke lade hver med at smile skævt - og en lille smule halv generet. Mine kinder var let farvet, men det kunne nok ikke ses, da jeg heldigvis ikke kogte i hoved.\nAf tøj havde jeg udvalgt mig et par grønne jeans, en sort aztec crop top der havde guld nitters ved udskæringen i halsen. Et enkelt guld ur og et par guldøreringe samt ringe gjorde sine jobs godt, og min brune taske var fyldt med en piges nødvendigheder (Link i kommentaren).\nMit blik gled hen af Harrys bryst, og videre ned af ham. Han havde iført sig en hvid lettere stram T-shirt, med en sort blazer uden over. Hans jeans var også sorte, og hans grønne øjne lyste let op ved farveforskellen.\nHan så skide godt ud – lige frem sexet, hvis jeg skulle være heeeelt konkret.\n”Du ser nu også godt ud,” mumlede jeg i Harrys øre, da han tog min hånd, og trak mig med sig ud i gangen. Han grinte det hæse charmerende grin, jeg efterhånden måtte erkende, jeg aldrig kunne få nok af. I det hele taget ville jeg aldrig få nok af Harry. Ikke efter hvordan det så ud nu.\nHan var noget af det bedste, jeg kunne fortælle, der var sket for mig. På ingen tid kunne han hejse mit humør, og selv blot tanken om ham bredte glæde inde i mig.\n”Er du klar, love?” Harry så afventende på mig. Jeg bandt mine snørebånd til mine støvler, og rettede som det sidste på min læderjakke. Da jeg rettede mig helt op, stod vi begge færdig klædte i gangen. Parate til at møde den ikke alt for varme vind, der susede uden for.\nJeg smilede stort, og greb Harrys fremstrakte hånd.\nHan gav mig et blidt klem.\n”Jeg kunne ikke være mere klar!”\nHvilket passede for jeg var virkelig klar. Spændt på hvordan daten ville gå. Det kunne umuligt blive den store fiasko, så det gjalde bare om at tro og håbe på det bedste!\n,, Honestly the truth is\noh it feels so right ." - Justin Bieber, Die In Your Arms\nJeg har haft lidt travlt på det seneste, jeg beklager! Men jeg har endelig fået det planlagte kapitel udgivet, yay!\nHvad tror I der kommer til at ske på daten? Og efter? Drama eller bare romantik hele vejen igennem?\nJeg ved det måske ikke er sååå gevaldigt spændende lige nu, men det kommer. Trust me. Nu har der også været en del i de andre kapitler, og Cassie og de andre får lige en slapper, aha.\nEller hvordan går det mon tilbage i London?\nTak for alle favoritterne og likes! Ikke mindst kommentarer! Elsker dem, lige så jer!\nBtw, husk at tjekke Cassies tøj til daten ud i kommentaren!


Thomas Davis' 16-årige karriere hos Panthers er slut - Gul klud\nThomas Davis’ 16-årige karriere hos Panthers er slut\nCarolina Panthers’ klubikon Thomas Davis er blevet informeret om, at holdet ikke har tænkt sig at bringe ham tilbage næste sæson. Den 35-årige linebacker har dog tænkt sig at fortsætte karrieren\nEn fanfavorit og klublegende takker af i Carolina.\nLinebacker Thomas Davis kommer ikke tilbage til Panthers i 2019-sæsonen. Det har klubbens ledelse meddelt Davis, der offentliggjorde nyheden med en følelsesladet farvelvideo på sin Twitter-profil.\n— Thomas Davis (@ThomasDavisSDTM) 10. januar 2019\nThomas Davis slår i videoen fast, at han gerne vil fortsætte sin NFL-karriere, selv hvis det ikke bliver hos Carolina.\n– Panthers fans, i skal vide, at jeg aldrig havde forestillet mig at skulle spille i en anden uniform. Selv i dag har jeg ikke lyst til at gøre det. Men jeg vil fortsat gerne spille football.\nDavis kunne være en fin tilføjelse til et hold, der har brug for noget dybde, lederskab og erfaring på linebacker-positionen. Han startede 12 kampe for Panthers i denne sæson, spillede 65% af holdets defensive snaps og lavede 79 tacklinger. Analysesiden Pro Football Focus har rangeret Davis som 2018-sæsonens 15. bedste linebacker.\nEn klublegende og hård hund\nThomas blev valgt af Carolina Panthers i første runde af 2005-draften. Han har siden stået for over 1000 tacklinger, 28 sacks og 52 battede bolde. Panthers-fans husker ham dog bedst for det lederskab og den hårdhed, han bragte til Carolinas forsvar. Davis overrev sit korsbånd tre år i træk hos Panthers (2009-2011), men han kæmpede sig alligevel tilbage og spillede efterfølgende noget af sin bedste football. Han blev valgt til Pro Bowl tre gange fra 2015 til 2017 og fik en plads på All Pro-holdet i 2015. Mindst lige så imponerende var det, at han spillede i Super Bowl 50, efter han brækkede armen i NFC-finalen, blot to uger tidligere.\nThe lasting image for me when it comes to Thomas Davis. pic.twitter.com/X8YV1AoyDb\n— Joe Person (@josephperson) 10. januar 2019\nNår Thomas Davis endelig lægger skoene på hylden, vil han pensionere sig selv som en af de bedste spillere i Panthers’ historie. Selv hvis karrieren slutter hos et andet hold.\nCarolina PanthersLinebackersThomas Davis


⇒ Køb Magnetplader på nettet – Klik for at se udvalget\nOnline forhandlere med magnetplader\nRito.dk er pt. imellem de største internet forretninger inden for kreative produkter. Webbutikkens udvalg omfatter over 15000 varer fra en række mærker. Deres Trustpilot-score på 9,8 af 10 giver indtryk af stærk kundeloyalitet. Vurderingen er baseret på 4008 ratings, hvoraf 3827 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 35104 personer fans af Rito.dk, og her har webshoppen modtaget 597 ratings med en gennemsnitlig score på 4,8 ud af 5, hvilket lige så vel er virkelig flot.\nHobbyshoppen.dk er i dag imellem de førende internet varehuse med kreative produkter. Webshoppens sortiment indbefatter over 250 varer fra flere brands. Forhandlerens Trustpilot-bedømmelse på 8,9 af 10 er et udtryk for en høj grad af tilfredshed hos kunderne. Ratingen er baseret på 70 vurderinger, hvoraf 63 af disse giver topkarakter. På Facebook er 5224 personer tilhængere af Hobbyshoppen.dk, og herpå har forhandleren modtaget 86 ratings med en middel rating på 4,5 af 5, som tillige er usædvanligt overlegent.\nSymaskineTorvet.dk er aktuelt imellem de mest populære e-butikker med kreative produkter. Butikkens sortiment spænder over mere end 800 varer fra en række producenter. Webshoppens Trustpilot-rating på 9,8 ud af 10 er et udtryk for enorm kundetilfredshed. Scoren er baseret på 1353 ratings, hvoraf 1255 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 4398 personer tilhængere af SymaskineTorvet.dk, og her har netbutikken modtaget 42 anmeldelser med en middel score på 4,9 af 5, som lige så vel er virkelig overlegent.\nCCHobby.dk er nu en af de bedste online varehuse der sælger kreative produkter. Virksomhedens sortiment rummer opimod 10000 varer fra forskellige producenter. Webshoppens Trustpilot-vurdering på 7,3 af 10 bevidner en høj grad af kundetilfredshed. Tallet er baseret på 599 anmeldelser, hvoraf 383 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 28853 brugere fans af CCHobby.dk, og herpå har virksomheden modtaget 159 vurderinger med en middel bedømmelse på 4,6 ud af 5, som tillige er ret så flot.\nHobbii.dk er pt. en af de mest benyttede online firmaer med kreative produkter. Forretningens udvalg indbefatter flere end 9000 produkter fra diverse mærker. Virksomhedens Trustpilot-evaluering på 9,8 af 10 røber utrolig kundeloyalitet. Bedømmelsen er baseret på 1952 ratings, hvoraf 1815 af disse giver topkarakter. På Facebook er 65783 mennesker tilhængere af Hobbii.dk, og herpå har butikken modtaget 1042 evalueringer med en middel vurdering på 4,8 ud af 5, som ligeledes er ualmindeligt flot.\nMagnetplader købes på nettet\nEn del webbutikker i Danmark udlover på nuværende tidspunkt en hel del forskellige fragtmuligheder. Den mest anvendte er nu til dags at få sendt til en pakkeshop, som giver dig fleksibiliteten til at hente dine produkter når du har tid. Denne er altså ekstremt overkommelig, samt ofte desuden den mest letkøbte type af levering.\nDu kan ydermere beslutte dig for at bestille varerne til levering til din lejlighed eller ud på dit arbejde. Løsningen viser sig tit en smule mere omkostningsfuld, men omvendt særligt bekvem. Den mest letkøbte leveringsløsning af magnetplader vil dog utvivlsomt være selv at hente varerne, men den løsning betinges af at du er i kort afstand af magnetplader internet virksomhedens lager.\nAntal dages levering er ret central i tilfælde af at vi absolut skal bruge produktet omgående, så herved er det særdeles klogt at vi kontrollerer den forventede leveringstid for det respektive produkt.\nFlere magnetplader internet forretninger tilsiger levering efter en enkelt hverdag på en lang række af deres varer, men som trods alt afhænger af at ordren lægges forinden et givent klokkeslæt, så at de med sikkerhed kan nå at få magnetplader afsendt før lagerpersonalet får fri.\nFlere internet shops lover fragt uden beregning, men ofte er det betinget af at der handles for et fastsat beløb. Som alternativ skulle du vælge den mest betalelige slags levering, hvilket ofte – uanset om du opholder sig nær Taastrup, Hobro eller Ebeltoft – er at få bragt din pakke til et afhentningssted.\nDet er jo ekstremt hensigtsmæssigt for enhver at lave prissammenligning på magnetplader på flere shops på nettet, og herved har de fleste forretninger på nettet været nødt til at reducere prisniveauet på deres varer – til babyer og børn, og ligeledes også til voksne – drastisk, og endda nogle gange yde gebyrfri levering.\nDerfor kan det ikke desto mindre vise sig indbringende at studere visse internet handler efter magnetplader tilbud forinden du gennemfører dit køb, så man er sikret at få den laveste pris.\nDu må bare være obs på, at hvis en netshop udbyder magnetplader for en pris der virker besynderligt billig, bør det mange gange være en indikator for en svindel internet butik. Shopping med kort er imidlertid indbefattet af en forordning, hvilket forsvarer dig overfor svindlende forretninger på nettet.\nGenerelt går vi ind for kortkøb eller MobilePay. Som alternativ bør du drage nytte af et tilbud som eksempelvis ViaBill, ifald du agter at klare omkostningerne over et længere tidsrum.\nForinden folk shopper magnetplader på en e-butik kunne de utvivlsomt tyde netbutikkens betingelser, det er dog for det meste ikke særlig spændende.\nEn anden valgmulighed kan være at efterse om internet forretningen er e-mærke tilsluttet, som længe har været en påvisning af at netbutikken overholder de danske retningslinjer, foruden at internet butikken hyppigt gennemses af fagmænd der er meget fortrolige retningslinjerne. Det giver dig chance for en hjælpende hånd, hvis du møder udfordringer i processen med din shopping.\nEndvidere anbefales det at du er klar over de mest aktuelle vilkår der gælder for transaktionen, til eksempel hvilken ombytningsrettighed på magnetplader e-firmaet tilsikrer. Derfor er det desuden afgørende, at man stadigvæk beholder ens kvittering, så man til enhver tid kan bevise sit køb, ligegyldigt om du søger efter varer til en pige eller dreng.\nTrustpilot resulterer i sådan set fornemme muligheder for at efterforske mange eksisterende køberes betragtninger og derved er det klogt, at du analyserer online virksomhedens magnetplader vurderinger forinden du handler.\nFacebook yder derudover en lang række passende genveje til at få indsigt i internet butikkens kundefokus. Her ser vi en række online webshops hvor man kan publicere en kritik af købsoplevelsen, som ligeledes kan drages fordel af til at få et indblik i tilfredsheden hos kunderne.\nHjemmesiden finansieres af annonceindtægter. Vi har samarbejdsaftaler med utallige e-butikker når vi annoncerer virksomhedernes varer, og opnår godtgørelse om en af de besøgende på vores side udfører en handel.\nAnvisninger vedrørende magnetplader og e-handler understøttes fra tid til anden, men der gives ikke garantier imod korrektioner der muligvis er udført efter sidste opdatering af sidens informationer.


Hold me tight - Du må aldrig, aldrig nogensinde forlade mig igen - Movellas\n10. Du må aldrig, aldrig nogensinde forlade mig igen\nEn skinger bippen skærer i mine øre. Jeg gisper efter vejret og prøver at løfte mit hoved, men det føles tungt og en voldsom smerte skyder gennem det bare af at flytte lidt på det. Mine tanker hvirvler rundt, og jeg prøver at finde hoved og hale i det hele. Mine øjenlåg føles ligeså tunge som mit hoved, men efter en lang kamp åbner jeg forsigtigt mine øjne. Alt er sløret, og slanger, underlige, bippende maskiner, poser med gennemsigtigt væske og resten af det lyse rum bliver blandet sammen.\n"Sam! Jeg tror, hun er vågen, hun åbnede sine øjne, " kan jeg høre Claires stemme sige begejsret og en smule for højt, så det skærer i mine sarte øre. Jeg kan ane hendes ansigt over mig og jeg prøver at række ud efter hende, men min arm flytter sig ikke fra det hvide lagen, den hviler på. Jeg opdager en masse slanger der går fra en bippende maskine og hen til min hånd. Hvad er det her? Sam svarer ikke, men jeg kan høre nogle høje og meget voldsomme vejrtrækninger fra den anden side af sengen. En der nærmest hyperventilerer.\n"Okay," gisp, "Alberte kan du, " gisp, "Alberte kan du høre," voldsomt gisp, "kan du høre os?" Jeg kan mærke en, som jeg regner med er Sam, tage fat i den arm, der ikke er tilkoplet den underlige maskine. Jeg nikker stille som et svar og udstøder et lille smertefuldt støn.\n"Piger, " spørger jeg hæst, mens mit syn begynder at blive klart, "hvor er -," jeg når ikke at færdiggøre min sætning, før Sam afbryder;\n"Okay, Albie!" udbryder Sam gispende. Jeg retter blikket på hende og opdager, at hun sidder med næsen gemt bag en af de iltmasker, der skulle holde mig i live og ikke hende. Jeg kan ikke lade hver med at smile. Sam i en nøddeskal. Hun tager en dyb indånding, "hvorfor har Justin Bieber lige forladt det her rum, med den begrundelse at han ville hente noget vand til DIG. Alberte Friis Crain, vi snakker om JUSTIN BIEBER. Hvad sker der? Fortæl!" hun ligger et tydeligt tryk på 'dig' og 'Justin Bieber', hvorefter hun tager en dyb indåndig med hjælp fra iltmasken.\n"Sam, din idiot, " Claire ryster på hovedt og kigger bekymret på mig, "er du okay? Du besvimede bare pludselig. Lægerne siger, at du var i chok og dehydreret og alt muligt.. vi forstod ikke så meget af det. Vi var virkelig bange! " hun bider sig i læben som hun altid gør, når hun er nervøs.\n"Og.." hun holder igen og rykker sig tættere på mig, "hvorfor er Justin Bieber her? Det er altså ret underligt, " nærmest hvisker hun. Jeg når ikke at svare, før døren langsomt går op. Vi kigger alle sammen nysgerrigt i den retning, idet Justin træder ind i rummet. Et kæmpe, lettet smil spreder sig på hans læber. I få sekunder er det som om hele rummet står stille. Hele hospitalet. Hele verden. Han står med en bakke med dampende krus i hver hånd, som han hurtigt stiller på et bord i hjørnet af det kedlige, typiske hospitalsværelse, som han i den grad får til at live mere op.\n"For fanden da," siger han hæst og går med hastige skridt mod mig. Clarie kigger overrasket frem og tilbage mellem mig og Justin, mens Sam stadig sidder hyperventilerende på den anden side af sengen, med masken hun holder endnu tættere ind mod sit røde ansigt. Justin sætter sig på knæ foran mig og tager mit hoved mellem hans store, beskyttende hænder. Han kigger mig dybt i øjenene. Han ser træt ud. Selvom hans øjne stråler som aldrig før, har han mørke render under øjnene, hans hår er uglet, og han er i klædt joggingbukser og en footballhættetrøje. Jeg prøver at aflæse ham, men det er som om han er frosset fast. Han stirrer på mig, ikke ubehageligt, men på den måde, der får hele min krop til at summe og som får den ellers skærende smerte til at forsvinde. Han stryger en vildfaren hårtot om bag mit øre, der med det samme får hårene på mine arme til at rejse sig.\n"Du må aldrig, aldrig nogensinde forlade mig igen, Alberte," han tager et fast greb om mit hoved og løfter det, så han kan placere sine bløde, tiltrækkende læber på mine. Jeg gengælder kysset og ligger min hånd på hans kind. Han trækker sig væk fra mig efter noget tid, men fastholder blikket på mig, før han retter det mod Sam og Claire.\n"Jaae.. æhm, " han roder lidt i sit mørkeblonde hår og kigger skriftevis på mig, Sam, der efterhånden er ved at få et hjertetilfælde, og Claire, der sidder med åben mund.\n"Piger, der er noget, jeg ikke har fortalt jer.." Siger jeg med en lidt usikker stemme . "Ja, det kan vi ligesom godt se," stammer Sam stadig med iltmasken for munden. Hun tager nogle hurtige men dybe vejrrtrækninger i den. "Er i sådan en slags hemmelige kærester eller noget, siden du ikke har fortalt os noget som helst?!" Udbryder Claire. Jeg kigger på Justin og tager fat i hans hånd.\n"Undskyld, piger. Det -" jeg afbryder mig selv, "det er altså bare noget af en mundfuld.. det er ikke engang gået op for mig endnu!"\n"Det var vist ikke helt meningen, at I skulle have det at vide på denne her måde," undskylder Justin og retter blikket på Claire og Sam.\nDe nikker begge to, "I skal slet ikke undskylde, det er -" siger Claire, "det kom bare lidt.. uventet," fortsætter hun, "så længe du har det godt, Albie," hun stryger mig over hovedet, og Sam nikker.\nEfter lidt tid, banker det kort på døren, og ind kommer en sygeplejske. Hun tager nogle papir frem, kryder nogle ting af og går derefter hen til mig og begynder at fjerne iltslagnen fra mit ansigt og alle de andre slanger.\n"Så blev det din tur, Alberte. Den pludselig besvimelse kan være et tegn på stress. Det sker for mange unge, men det er heldigvis ikke noget farligt, så du kan tage hjem, når du er klar," siger hun med en sukkersød stemme og sender Justin et blik. Jeg rynker på næsen og klemmer Justins hånd.\n"Sørg for at hun tager en om dagen i en uge, så der ikke sker flere uheld," siger hun, "I kommer bare forbi receptionen inden i går," hun smiler og sender Justin endnu et flirtende blik og forlader rummet.\nJustins bodyguard kørte Sam og Claire hjem, men Rufus og Penny tog hjem til Zola og Storm. Efter lang tid fik jeg dem overbevist om, at der ikke ville være nogle problemer ved at være ved Justin, og at vi bare ville slappe af.\nNu sidder vi i hans sofa, og ser en eller anden film. Vi følger ikke helt med, da vi begge er fuldstændig opslugt af hinanden. Jeg tager ham i hånden og kysser ham. Min ene hånd ligger omme på hans baghoved, hvor jeg nusser hans hår. Vores kys bliver voldsommere, heftigere og hurtigt ligger Justin oven på mig. Han rykker hans hoved ned til mit øre.\n"Jeg har savnet dig," hvisker han stille med hans sexet stemme.\n"Jeg har også savnet dig," hvisker jeg roligt til ham. Vi fortsætter med at kysse, og automatisk stikker jeg mine hænder under hans bluse. Han kommer med et stort sexet smil, og jeg bider mig stille i læben, inden han trækker mig ind til sig. Længe ligger vi bare og nyder hinandens varme og de bløde hjerteslag.\n"Mmm, du er dejlig," hvisker jeg med hovedet gemt i han uglede hår.\n"Det er du sørme også, " svarer han hæst og ligger hans hænder på min lend. Mine læber snapper efter hans. Hans varme hænder kører ind under min bukser og blonde trusser, og han tager fat om mine balder, som han begynder at kærtegne. Jeg bliver opstemt og trækker hans t-shirt over hovedet på ham, mens vi samtidig prøver at kysse.\n"Nu?" spørger han tændt, jeg nikker.\nHan får hurtigt møvet min bluse af, så vi kun ligger i bh og bar mave. Det banker på døren ind til stuen, og ind kommer Scooter. Jeg flyver op og finder hurtigt et tæppe, som jeg kan gemme min bare overkrop bag ved. Jeg kan mærke mit hoved bliver tomatrød, så jeg skynder mig hen til Justin igen, for at gemme mit hoved ved ham.\n"Hovsa, jeg forstyrrer vidst i noget her," udbryder Scooter og et kæmpe bøvet grin kommer fra ham "jeg ville egentlig bare lige snakke med Justin.."\n"Selvfølgelig," siger jeg stille og kan ikke lade hver med at smile.\nJeg lister op af trappen, op til førstesal, mens Scooter sætter sig i sofaen ved siden af Justin. Jeg stopper op midt på trappen, og vælger at liste ned igen og smuglytte til deres samtale.\nJeg når ned for enden, lige lidt forsent for i det samme sekund begynder Justin sin kære latter. Scooter står nu foran ham, imens Justin sidder ned på sofaen stadig i bar mave. Synet af hans mave er til at dø over.\n"Smut du hellere op til hende, hun venter nok på dig," siger Scooter med en kæk stemme.\nJustin hopper op af sofaen, som en lille hyper unge og begynder at løbe hen mod der, hvor jeg står. Jeg styrter så hurtigt som jeg kan op af trappen, men da en bag mig rømmer sig, ved jeg hurtigt jeg er blevet busted. Jeg vender mig stille om, og ser en lidt for glad Justin stå med et lidt for stot smil på læben.\n"Hvad sker.." Andet når jeg ikke at sige, før jeg ligger over Justins skulder. Han flyver op af trappen og ind i soveværelset. Jeg hviner højt, og hurtigt ligger jeg i sengen. Justin låser døren\nind til værelset, så nu kan ingen afbryde os. Ingen Scotter, ingen Kenny. Ingen. Kun os.\nMin mund finder Justins igen, og der går ikke lang tid før hans bløde varme tunge leger med min. Jeg får hans shorts af, og ikke særlig lang tid efter ligger vi nøgne op af hinanden. Hans hånd nusser stille op og ned af min krop, og det føles som tusinde af sommerfugle flyver rundt i min krop. Han nusser min mave, og kører op mod mine bryster. Hans kys glider ned af mit kindben, hals og ender ved mine bryster. En helt igennem fantastisk følelse strømmer igennem min krop, og jeg kan mærke trangen i mig. Jeg kigger bedene på ham og holder øjenkontakten med ham. Jeg triller rundt, så det er mig som ligger øverst, og begynder at slikke ham på hans mave, jeg kører ned mod narvlen, hvor jeg kysser ham blidt på sixpacken. Der går ikke lang tid før at han er inden i mig, og stønnene kommer væltende lige efter hinanden. "Jeg.." Når jeg lige at sige, før et støn afbryder min sætning.\n"Jeg tror Scooter." Denne gang er det ham som afbryder min sætning med et kæmpe støn, som jeg ikke kan lade være med at grine af. Jeg skynder mig at sige sætningen, inden jeg afbryder mig selv igen.\n"Jeg tror Scooter kan høre os," halv råber jeg, lige inden et støn kommer undspiller mine læber.\nSå kom der lige et kapitel til, husk at like, så vi ved at der er nogle som læser, så vi kan lægge nye hurtigere ud. Skriv gerne hvis i har nogle spørgsmål, eller ris og ros, vi tager imod alt. ;)


Låger Skuffefronter Vægskabe Underskabe, stel H 80 cm Underskabe, stel H 60 cm Højskabe Indbygningsskabe til hvidevarer Sidebeklædninger og pyntelister Stel, skinner, ben og sokler Kan købes online Sorter efter relevans\nskabslågerNu er det endnu lettere at skabe din egen køkkenstilUanset om dit køkken er i et stilfuldt, moderne design, eller en rustik og landlig karakter, så vil du helt sikkert kunne finde skabslåger der matcher dit køkkens udtryk. Vores køkkenskabslåger fås i forskellige størrelser, og du kan selv vælge, om de skal åbne til højre eller venstre.\nVælg mellem vores farverige køkkenlåger, tjek vores låger af træ eller se vores vitrinedøre. Du kan også få køkkenskabslåger der er specielt designet til brug med indbyggede hårde hvidevarer. Vores nye KALLARP højglans låger er designet med rene og lige linjer, som gi'r dit køkken et farvestrålende og moderne udtryk.\nLæs om vores 25 års garanti her RINGHULT


Ny millioninvestering i Bolbro: Christians Park udvides med 138 boliger og stor park | ugeavisen.dk\nNy millioninvestering i Bolbro: Christians Park udvides med 138 boliger og stor park\nDer bliver samlet set bygget 138 nye boliger i Christians Park. Lejlighederne kommer til at have to eller tre værelser og bliver på mellem 60 og 90 kvadratmeter. Illustration: Juul/Frost Arkitekter\nDen store ejendomskoncern Barfoed Group fortsætter med at bygge nye lejligheder i Odense og investerer nu 250 millioner kroner i en udvidelse af Christians Park i Bolbro.\n08 jan. 2021 kl. 15:57\nBolbro: Der var engang, hvor bydelen Bolbro var kendt som et lidt råt og slidt arbejderkvarter. Bolbronx blev det ligefrem kaldt med henvisning til The Bronx, der er et særligt hårdt kvarter i New York.\nDet billede hører dog efterhånden fortiden til, efter at kommunen har arbejdet med en byfornyelse af Bolbro og flere forskellige investorer har bygget nye og moderne boliger i bydelen.\nGartnerbyen har rejst sig som et nyt kvarter i Bolbro og nu står Christians Park på Roesskovsvej også foran en markant udvidelse.\nBarfoed Group opførte tilbage i 2006 de første 72 lejligheder i Christians Park, der er opkaldt efter Christian Barfoed, virksomhedens grundlægger. Nu bliver kvarteret udvidet med hele 138 lejligheder, der enten bliver med to eller tre værelser.\nSamtidigt inkluderer det store byggeprojekt også en stor park på 24.000 kvadratmeter kaldet Pulsparken, der blandt andet kommer til at bestå af to søer, et orangeri- og væksthus og forskellige udendørs aktiviteter. Parken vil forbinde Christians Park med Ringparken, hvor Barfoed Group ejer 100 boliger.\nPulsparken kommer blandt andet til at bestå af to søer og et stort stisystem, hvor der også vil være nogle redskaber til træning. Illustration: Barfoed Group\nKoncerndirektør Frederik Barfoed peger på, at Bolbro allerede har udviklet sig markant, siden man først begyndte at bygge Christians Park tilbage i 2006.\n- Der er sket utroligt meget på de 15 år. Bolbro er godt i gang med at gennemgå den samme udvikling, som man har set i forhold til Skibhuskvarteret, siger Frederik Barfoed.\nBalancen mellem pris og kvalitet\nDe 138 nye boliger får alle en altan og adgang til en gratis parkeringsplads. Derudover bliver lejlighederne udstyret med inventar i en lidt højere priskategori. Det tæller blandt andet hårde hvidevarer fra Miele.\nBolbro er godt i gang med at gennemgå den samme udvikling, som man har set i forhold til Skibhuskvarteret.\nFrederik Barfoed, koncerndirektør hos Barfoed Group\n- Det er et spændende projekt, fordi vi har mulighed for at bygge kvalitetsboliger midt i en bypark og så kun 750 meter fra centrum. Vi adskiller os i dette byggeri fra mange andre byggerier i Odense ved, at vi ud over et højt udstyrsniveau i boligerne, så bygger vi ikke så tæt og har prioriteret store grønne udearealer med mulighed for aktiviteter uden for boligerne herunder træning og ophold. De muligheder værdsætter mange, siger Frederik Barfoed.\nHver lejlighed får en altan og adgang til en gratis parkeringsplads. Illustration: Juul/Frost Arkitekter\nIfølge koncerndirektøren betyder det dog ikke, at lejeudgiften kommer til at tage himmelflugten.\n- Det er ekstremt vigtigt at finde den rette balance mellem pris og kvalitet. Det er noget af det, som vi er gode til. Se på de første lejligheder vi byggede i Christians Park. De var udlejede, før de var bygget færdigt.\nKlar i efteråret 2022\nSelve byggeriet begynder snart og vil efter planen stå færdig til indflytning den 1. september 2022.\n2022 tegner dermed til at blive et af de mere markante år i Barfoed Groups historie. Her vil man efter planen også kunne indvie det nye kvarter Munkebjerg Park i Odense M, som består af 247 ungdoms- og seniorboliger.\nOg selvom der bliver bygget nye boliger mange steder i Odense, er Barfoed Group snart klar med nye projekter, fortæller Frederik Barfoed:\n- Vi kommer snart med flere projekter andre steder i byen og er i det hele taget meget positive i forhold til markedet.


Afa Danmark 2021 - Spiralryg Bog - Gucca.dk\nDenne bog indeholder en masse frimærker fra både Grønland, Færøerne, Dansk Vestindien, Slesvig og Danmark. Hvis du elsker frimærker, er interesseret i frimærker eller vil betegne dig selv som... Læs mere.\nDenne bog indeholder en masse frimærker fra både Grønland, Færøerne, Dansk Vestindien, Slesvig og Danmark. Hvis du elsker frimærker, er interesseret i frimærker eller vil betegne dig selv som en frimærkesamler, så er den her bog et must have.\nFrimærkekataloget har informationer og illustrationer af alle frimærker fra Danmark og de andre lande som tidligere er nævnt. Desuden indeholder den katalogisering af frimærkehæfter, postmærker, uofficielle FDK, årsmapper, julemærker, breve, typeoversigt m.m. med i alt 736 sider med enestående og interessante frimærker.\nAt gøre nethandel til en hurtig, billig og ikke mindst sikker oplevelse for vores brugere, har siden starten været Gucca's topprioritet.\nVed Internethandel er det meget vigtigt, at sikkerheden er i top, og derfor er det et område, vi har stor fokus på. NETS har godkendt vores betalingsløsning, og det er din garanti for betalingssikkerheden. Derfor er køb og betaling online altid helt sikkert hos Gucca.dk.\nDer er ingen indskrænkninger i returretten. Vi tilbyder 30 dages returret på alle produkter. Det betyder kort sagt, at hvis du fortryder dit køb, eller af andre årsager alligevel ikke måtte ønske din vare, kan du sende din vare retur til os uden videre, og derefter vil vi sørge for, at dine penge bliver refunderet. Det er altid en god ide at tage kontakt til os, før du vælger at returnere din vare.\nVi ønsker ikke at lade dig vente for længe på dit produkt, og vi har derfor fokus på at sikre den hurtigste levering. Såfremt varen er på lager, modtager du den indenfor 1-2 hverdage. Husk, at du ud for hver enkelt vare altid kan se den aktuelle lagerstatus. Er du i tvivl om lagerstatus eller leveringstid, er du velkommen til at kontakte os.\nHos Gucca.dk har du adskillige muligheder for betaling at vælge iblandt. Her kan du altid vælge netop den betalingsmulighed, der passer lige til dig. Uanset hvilke af vores betalingsformer du vælger, så kan du altid handle sikkert og trygt hos os. Du får alle betalingsmuligheder her. Anvender du kreditkort, har du den fordel, at vi først hæver penge fra din bankkonto, den dag produktet sendes afsted til dig.\nHvis der opstår spørgsmål eller problemer, imens du besøger vores shop, er du selvfølgelig altid velkommen til at ringe eller skrive til os. Vi er åben for henvendelse på hverdage imellem kl. 10-15, og vi sidder altid parat til at yde dig kompetent assistance med godt humør og smil på læben.\nHvis du har behov for det, har du mulighed for at følge din ordre, fra det øjeblik vi afsender ordren, til du modtager den. Når du har færdiggjort købet, kan du logge ind på din egen ordreside. På din personlige ordreside kan du se, hvornår vi sender dit produkt. Du modtager også en e-mail med leveringsinformation fra os i samme øjeblik, vi afsender dine varer.\nAfa DanmarkAfa Frimærkekataloger\nBredde: 18Cm - Højde: 21Cm\nAfa Danmark - BøgerAfa Frimærkekataloger - Bøger\nAfa Danmark 2021, Bøger, Bog\nDin anmeldelse af Afa Danmark 2021\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path__forside path__bøger path__hobby path__diverse path__afadanmark path__afafrimærkekataloger path__afadanmark2021\n129,95 krFlere Hæklede Venner For Altid - Bog


Mentale modeller hvad der i virkeligheden bestemmer, hvordan fagbevægelsen skaber, leverer og fastholder værdi for medlemmerne - PDF\nMentale modeller hvad der i virkeligheden bestemmer, hvordan fagbevægelsen skaber, leverer og fastholder værdi for medlemmerne\nDownload "Mentale modeller hvad der i virkeligheden bestemmer, hvordan fagbevægelsen skaber, leverer og fastholder værdi for medlemmerne"\n1 Mentale modeller hvad der i virkeligheden bestemmer, hvordan fagbevægelsen skaber, leverer og fastholder værdi for medlemmerne Hvorfor skal jeg være medlem? Hvordan ser fremtidens fagbevægelse ud? Tidstypiske spørgsmål af medlemmer og ledelser i en branche, der har det svært. En branche som mødes med et stigende behov for at tage sig anderledes ud end i tiden før årtusindskiftet, der var kendetegnet ved eksponentiel medlemsvækst, mærkbar politisk indflydelse og økonomisk vækst. Før eller siden vil fagbevægelsen eller de faglige organisationer skulle forandre sig som svar på lønmodtagernes ændrede vaner, et globaliseret arbejdsmarkedet eller som følge af billige alternativer. Nogle vil hævde, at denne forandring vil komme helt naturligt med den stadig mere målrettet medlemskommunikation, større synlighed over for lovgiverne og stærkere forhandling der bygger på den danske models historiske arv. Andre vil mene, at denne forandring bør ske radikalt som et brud med nutidens og fortidens måde at forvalte fagbevægelsens mission på sikre lønmodtagernes løn- og ansættelsesforhold gennem politisk interessevaretagelse, overenskomstarbejdet, faglig rådgivning samt medlemsaktiviteter og ved at føre organisationen mod et nyt setup fx i en mere forretningsorienteret serviceorganisation eller i en netværksorganisation, der kapitaliserer værdien i relationen mellem medlemmerne. Jeg vil argumentere for en vej for lønmodtagernes organisationer, der først og fremmest er tro mod en klar strategi, som tilmed er let at kommunikere og implementere. I formuleringen deraf kan man lære af organisationer, der grundlæggende har brudt med den nedarvede forretningsmodel i branchen. Dette paper beskriver nærmere, hvordan to meget forskellige faglige organisationer, nemlig Ingeniørforeningen i Danmark (IDA) i perioden og senest Det Faglige Hus, har udfordret den etablerede fagbevægelse indefra gennem en reformulering af forretningsmodellen. Konkret undersøges, hvad henholdsvis forretningsmodel og strategi betyder i relation til de faglige organisationer. Dernæst peger jeg på fem indgange, der er med til at konstituere forretningsmodellen og til at trykprøve den herskende model. Til sidst zoomer jeg ud og beskriver fire veje til at udfordre branchen af faglige organisationer både indefra og udefra. Begrebet forretningsmodel bliver sjældent anvendt i de faglige organisationer. Når det sker, forekommer brugen lige så diffus som begrebet strategi. En forretningsmodel udgør rammen om, hvordan organisationen arbejder med sin mission, den mentale model bag værdiskabelsen. I en sådan ramme samles alt om organisation, ledelse, medarbejdere, processer, ressourcer, services, brand, kompetencer, roller, målgrupper og relationer internt og eksternt. Forretningsmodellen redegør imidlertid ikke for selve retningen for organisationens virke. Det udtrykker strategien. Strategien indikerer præcist, hvordan ledelsen ønsker at positionere organisationen gennem sine prioriteringer af ressourcer, kompetencer, processer, aktiviteter, relationer osv. Med den rette strategi kan organisationen opfylde sit mål om at fremstå markant og stærk i sin interessevaretagelse, eller den kan blive ledende med en enestående service i forhold til konkurrenterne. Et struktureret blik på forretningsmodellen kan føre til svar på nogle grundlæggende spørgsmål om de faglige organisationers virke, nemlig om hvem medlemmerne er, og hvad de finder værdiskabende, men også hvordan de faglige organisationer overordnet (og måske med succes) skaber, leverer og fastholder værdi til sine medlemmer. Og i en tid, hvor den etablerede fagbevægelse som helhed oplever tilbagegang i 1\n2 organisationsprocenten, tab af politisk indflydelse og økonomisk trange kår, kan der være råd at hente i spørgsmål, der søger svar under de hurtige løsninger om øget synlighed over for Christiansborg, større overenskomstdækning, mere målrettet kommunikation med medlemmerne samt en indædt modstand mod de gule fagforeninger. En bitter pille Det går rigtig godt i nogle faglige organisationer blandt de gule og blandt ACorganisationerne. De fremstår i dag som oplagte valg for mange lønmodtagere. Og for flere endog som ægte alternativer til andre faglige organisationer. Disse organisationer vokser hurtigt, og deres succes har de vel at mærke ikke opbygget på ryggen af en højkonjunktur. De har med deres strategier ikke bare bevaret en placering midt i feltet i branchen, endsige forsøgt at bremse nedgangen med samme, ovennævnte midler som de andre organisationer. Tværtimod har de formået at trodse medlemsnedgang, dalende omdømme, økonomisk usikkerhed og politisk modstand. På forskellig vis har disse organisationer formået at tilvejebringe denne position ved at styrke deres serviceleverancer, ved at skære ind til kerneservices, ved at undgå omkostningstunge periferiservices og ikke mindst ved at se aktivt på prisen, det vil sige på kontingentet. Som et stærkt krydderi på succesen har forskellen imellem disse og andre organisationer også medført nye politiske brudflader med afsæt i de mere fundamentale spørgsmål om fagbevægelsens eksistensgrundlag. Alle sammen som følge af stærke ledelsesmæssige prioriteringer. Udfordrerne fremstår i dag som indirekte eller sågar direkte trusler for andre faglige organisationer. Såvel deres positionering i branchen som deres differentiering på servicen er de præcise årsager til, at der er vigtige erkendelser at hente. Disse organisationer rokker nemlig ved de faglige organisationers bagvedliggende principper for ledelse og system for værdiskabelse ved deres forretningsmodel. Etablerede virksomheder i alle brancher har for vane over tid mere og mere at efterligne hinanden og udvikle sig efter samme mønstrer samme typer forretningsmodel, strategi, organisation, produktion, produkter osv. På et tidspunkt bliver mønstrene sat på prøve af en eller flere helt nye spillere på markedet. Disse nye virksomheder eller organisationer sætter nye standarder, ikke nødvendigvis ved hjælp af et egentlig innovativt produktgennembrud. De muliggør i stedet en nyorientering i markedet, hvor de tager fat i kundesegmenterne nedefra med nye, langt mere overskuelige og ikke mindst langt billigere produkter. De truer dermed den etablerede branche, ikke på visionen, men på de bærende elementer i deres forretningsmodel. Og de underminerer prissætningen, eller de gør det muligt (og legitimt) at skære drastisk i produkt- eller serviceudbuddet eller i beskaffenheden af serviceleverancerne, fordi de anlægger et anderledes præcist perspektiv på produkterne/servicen, på markedet og på kundernes/medlemmernes behov. De ændrer med andre ord spillets regler i branchen og skaber grundlaget for en ny i en anden forretningsmodel. Det forhold, at nye spillere på markedet eller mere dynamiske organisationer blandt de etablerede skifter kurs, kan være en bitter pille at sluge for establishmentet. I fagbevægelsen har forholdet ført til skarp kritik af de nyes adfærd og en afstandtagen til den nye forretningsmodel. Guide til udfordring af de faglige organisationer indefra Lad mig zoome ind, blive mere konkret og i det efterfølgende tage fat i de fem elementer i de faglige organisationers forretningsmodel, der reformuleres i IDA og Det Faglige Hus med det formål at anskueliggøre modsætningerne mellem de to og branchen som helhed. De to 2\n3 organisationer forsøger ikke at konkurrere med de andre faglige organisationer ved at udnytte deres ressourcer bedre eller intensivere og optimere deres processer. De reagerer på hele systemet bag interessevaretagelsen og serviceleverancerne. Overordnet karakteriseres deres forretningsmodel ved en stærk sammenhæng mellem dens elementer. Det fremstår relativt klart, hvad organisationerne ønsker at tilbyde deres medlemmer, ligesom både ressourcer, aktiviteter og omkostninger synes sporet ind på opgaven. Og denne sammenhæng forstærkes tillige af de to organisationers strategi, som efterlader et lige så klart billede af, hvordan organisationerne vil nå deres mål. De løber også en risiko for at blive udkonkurreret og tabe legitimitet, medlemmer osv. Men netop viljen til forandring i en nedgangstid og evnen til at stå imod kan aflæses på succesparametrene. IDA A/S Fortællingen om IDA (Ingeniørforeningen i Danmark) i 00 erne handler om at implementere en service- og vækststrategi med inspiration fra den private del af erhvervslivet. Formålet var at styrke resultatsiden, og det lykkedes. IDA blev dannet i 1995 ved en sammenslutning af de tidligere ingeniørforeninger Dansk Ingeniørforening, Ingeniør-Sammenslutningen samt Ledende og Selvstændige Ingeniører. I 2004 valgte IDA en ny, ung formand, Lars Bytoft. Han havde som vision, at IDA i 2011 skulle være den største, stærkeste, billigste, mest effektive og indflydelsesrige akademiske interesseorganisation i Danmark. Planen skulle føres ud i livet efter en klassisk ledelsesopskrift. IDA skulle differentiere sig fra konkurrenterne ved at levere mere synlig, bedre og hurtigere service til medlemmerne, og servicen skulle tilvejebringes med færre omkostninger. More for less, sammenfattede formanden det fyndigt i sit visionsoplæg. Formandens ambition tvang den ellers rige og velfungerende organisation til at trimme indsatsen og målrette initiativer, så de tilsammen understøttede strategien. Kontingentet blev sat ned med 500 kr. per år i to omgange. Nedsættelsen tilvejebragte i sig selv en brændende platform, fordi finansieringen deraf måtte hentes et sted i driften. IDA tvang altså sig selv til nødvendige ledelsesmæssige og organisatoriske forandringer. Forandringerne optog yderligere næring, da det politiske klima mellem IDA og hoved- og forhandlingsorganisationen AC størknede og førte til, at IDA i sommeren 2008 meldte sig ud. Da IDA på samme tid tilmed erklærede sig i åben og direkte konkurrence med kollegerne i Dansk Magisterforening om cand.scient.erne, var scenen sat og sameksistens gjort til åben konkurrence. I 2011 havde foreningen nået sine mål med et medlemstal på medlemmer, en stigning på cirka medlemmer på seks år samt en reduktion af kontingentet med 1000 kr. til 3444 kr./år. Og måske endnu vigtigere, i 2011 deltog over 70 procent flere medlemmer i medlemsaktiviteter end i 2004, og den samlede medlemstilfredshed steg i perioden. Discount i Esbjerg Fortællingen om den gule fagforening fra Esbjerg, Det Faglige Hus, handler om medlemssucces skabt på enkle præmisser og om et direkte angreb på LO-fagbevægelsen. Det Faglige Hus har inden for en kort årrække opnået noget nær en eksponentiel vækst i medlemstallet. Det Faglige Hus rundede lige efter årsskiftet 2012 medlem nummer og tegner sig nu for godt fire procent af alle organiserede i Danmark. Målet for 2014 ligger på den anden side af medlemmer. Dermed indtager Det Faglige Hus en organisatorisk såvel som en arbejdsmarkedspolitisk betydning for lønmodtagerorganisationerne som helhed. Landsformand og forretningsfører Johnny Nim har positioneret Det Faglige Hus med sin discountstrategi som et billigt alternativ til de etablerede faglige organisationer. Det har han kunnet opnå ved konsekvent at holde omkostningerne i bund og dermed også prisen som er ca. en syvendedel af konkurrenternes. Denne vej går i retning af en bestemt målgruppe og lader organisationen satse på et snævert udbud af kerneservices. Endelig skrælles de periferiservices af, som ligefrem er betydningsbærende for andre organisationer. 3\n4 Vil vi give alle medlemmer lige adgang til alt? Hvorfor skal man være medlem af en faglig organisation? Fordi organisationen vil gøre alt for det enkelte medlem, ligesom for alle andre medlemmer. Vi vil give alle medlemmer lige adgang til alt, kan organisationens value proposition eller værdibidrag lyde. Denne value proposition stiller det enkelte medlem stærkere i fællesskabet. Og med deres value proposition lever de faglige organisationer også op til de vedtægtsbestemte og demokratiske grundvilkår. Medlemskabet betragtes så at sige som en forsikringsordning, som alle betaler til, og hvor servicen ydes, når behovet opstår. Og alle medlemmer behandles i den henseende lige. Det betyder med andre ord, at organisationerne begynder med spørgsmålet: Hvad kan vi tilbyde alle medlemmerne? I et medlemsperspektiv forudsættes det, at medlemmerne også ønsker alle services. Og denne praksis bliver kun mulig i det omfang, at ikke alle benytter sig af tilbuddene (på en gang). For det vil ingen organisationer i praksis kunne honorere uden at bryde sammen, hvis servicen på samme tid skal være omfattende og af høj kvalitet. IDA søger ligeledes at behandle alle lige. Organisationens value proposition forrykkes imidlertid, når forretning adskilles fra forening. Det sker, når ledelsen konsekvent fokuserer på omkostningerne og på kvaliteten i forhold til målene. IDA sigter efter at øge frekvensen af medlemskontakter og på at ramme målgruppen både mere præcist og proaktivt. Organisationen bryder derfor med vi vil give alle lige adgang til fordel for en mere serviceorienteret value proposition over for medlemmet, der hedder: Vi ved, hvad du har behov for i særlige situationer, og det kan vi hjælpe med hurtigere, mere effektivt og billigere. IDA s indgangsspørgsmål bliver dermed: Hvad har det enkelte medlem behov for? Det gælder både i forbindelse med rådgivning, salg af forsikringer og medlemsarrangementer. Dette blik på værdiskabelsen bliver muligt, netop fordi de færreste medlemmer i praksis har behov for, at organisationens konsulenter står standby med værktøjskassen med alle kompetencer, specialer og ressourcer, hver gang medlemmet tropper op. Medlemmerne betaler for, hvad der bringer dem videre, ikke for alle mulige services og indsatser. Langt de fleste medlemmer står over for ganske få behov, der langt lettere vil kunne honoreres med målrettede og standardiserede tilbud. Det Faglige Hus går endnu mere radikalt til værks, når organisationen tilmed skærer drastisk i udbuddet og alene dyrker standardservicen. Her rettes opmærksomheden mod de services, som de fleste efterspørger, og det er den individuelle juridiske bistand. Dermed skaber organisationen en direkte kobling mellem service og pris. Du betaler ikke for mere, end du får, kunne value propositionen lyde. Djævelen ligger i tallene De faglige organisationer kan og må selvsagt med deres demokratiske legitimitet egentlig ikke gøre forskel på medlemmerne. Alle repræsenteres lige godt i interessevaretagelsen. Lige godt, men ikke nødvendigvis på samme måde. For praksis er, at nogle medlemmer og medlemsgrupper er langt mere aktive brugere af deres organisation og de facto opnår mere af deres medlemskab end andre. Det kan være tillidsrepræsentanter, overenskomstansatte eller medlemmer fra bestemte virksomheder, der af en eller anden grund har opnået flere fordele. Men er de strategisk set de rigtige at satse på i forhold til målet om at opnå succes for organisationen? Eller omvendt: Kan organisationerne faktisk leve op til deres value proposition om lige rettigheder og fri adgang til services til alle medlemmer og medlemsgrupper i dag? 4\n5 De to cases illustrerer, at det strategiske arbejde med at tilpasse organisationerne til efterspørgslen i markedet nuancerer blikket på målgrupperne. IDA arbejder aktivt og målrettet med tallene, med at segmentere medlemmerne med det formål at tilpasse sine services mest optimalt. Organisationen ved således præcis, hvem den ønsker at servicere med hvad. Og så kan den samtidig tillade sig at markedsføre bestemte services til forskellige målgrupper og ikke alt til alle på samme tid. Denne optik strider ikke med princippet om, at alle skal repræsenteres lige godt og tilbydes lige og samme adgang til organisationens services. Men den differentierer indsatsen systematisk. Og medlemstilfredsheden er steget. Organisationerne rammer simpelthen deres medlemmer mere præcist dermed. De andre organisationer hæmmer typisk sig selv, når nye omkostningstunge services dukker op. I stedet for at målrette dyre coachingforløb eller test til de medlemmer, man ønsker at fastholde eller tiltrække, vælger organisationen at skjule tilbuddene så langt nede på hjemmesiderne, at alle medlemmer har lige stor chance for at finde dem, men kun ganske få når dertil. Systematisk og lagsigtet vurdering af ressourcer, aktiviteter og processer Når de faglige organisationer i dag generelt synes fanget i en effektiviseringsbølge af den bagvedliggende organisation, for at de kan fortsætte med at tilbyde stadig flere og mere komplekse services til medlemmerne, så vedligeholder denne adfærd selvsagt den bestående organisationskultur og ressourceforbruget og processerne heri. De nøgleressourcer og de nøgleprocesser i interessevaretagelsen, rådgivningen og kommunikationen, der frembringer mest værdi for medlemmerne, trues ikke hverken af organisatoriske tilpasninger eller langsigtede omkostningsreduktioner. Men de beskæres efter samme målestok som alt andet. Dermed tilskyndes organisationen heller ikke til at give sine kerneservices nyt liv og investere derefter. Og ledelserne foretager heller ikke de nødvendige fravalg. De fleste faglige organisationer må i dag se til, at medlemsdemokratiet eller overenskomstsystemet mister betydning, i stedet for at netop disse træk ved organisationerne måske gjorde dem særligt stærke i forhold til udfordrere som IDA eller Det Faglige Hus. Det stik modsatte er tilfældet hos udfordrerne. Hvad enten organisationen ledes gennem excellence-modellen, som det var tilfældet i IDA, eller ud fra en discountstrategi i Det Faglige Hus, så frigøres både ressourcer og processer konsekvent og effektivt. Alle ressourcer og processer er i princippet i spil, og ledelsen holder intet helligt for et nøjere gennemsyn. Og dermed sætter ledelsen vand over til mere langsigtede (re-)organiseringer, serviceudvikling og -forandringer, investering i ny teknologi, aktiv opfølgning på omkostninger osv. I parentes bemærket har IDA i de seneste år haft svært ved at holde fokus og momentum. Det virker, som om udskiftningen af og hele processen omkring udskiftningen af formand og direktør har haft sine omkostninger. Det skal dog ikke overskygge årene forinden samt de indsigter, som disse år efterlader. I krisetider gælder det om at styre efter indtægterne ikke omkostningerne I de fleste organisationer bliver budgetterne hvert år gennemgået med en tættekam for at finde skjulte omkostninger og umiddelbart mindre værdifulde aktiviteter. Denne manøvre styres af en stadig mindre tilbøjelighed i bestyrelserne til at lade budgetterne stige med nye kontingentstigninger. Det er en defensiv til tider endog negativ omgang med de samlede omkostninger, hvilken selvsagt kun efterlader lidt manøvrefrihed til nye indsatser. Og den omgang med tallene retter ikke positivt blikket mod det potentiale, som organisationen besidder i alle sine medarbejdere, aktiver osv. Synsfeltet indsnævres til, hvad der kan 5\n6 skæres bort, og hvad der er ineffektivt i de enkelte funktioner og afdelinger, ikke til hvad der skaber værdi for hele organisationen. Nøglen til fremgang for de IDA og Det Faglige Hus ligger først og fremmest i at anlægge en mere offensiv og ikke mindst uhyre effektiv omkostningsbevidsthed. De to ledelser kredser om spørgsmålet om, hvad deres organisationer på forhånd ønsker at opnå for at skabe succes. Der er på forhånd fuld klarhed over organisationernes overordnede mål, og de løbende målinger af indsatsen er gennemsigtige. De to organisationer er simpelthen væsentligt bedre og mere åbne internt end konkurrenterne til at styre omkostningerne på tværs af alle indsatser, funktioner og afdelinger, og over en længere tidshorisont. Det kombineret med et øget indtag af medlemmer og dermed flere kontingentindtægter er den største driver for succes i organisationerne. De to formår at skabe vækst i medlemstallet (og tilfredsheden) og nedsætte kontingentet, ud over at bevare en sund økonomi. Horisontale relationer De fleste faglige organisationer opererer som vertikale organisationer. Udvikling såvel som drift på alle områder forvaltes inden for de kendte rammer af det, Mintzberg kalder det professionelle bureaukrati. Organisationerne tager på forhånd stilling til, hvem i organisationsmodellen der samarbejder med hvem og hvornår. I dette perspektiv udgår initiativerne oppefra eller fra bestemte faglige miljøer, og andre ressourcepersoner inddrages eller tildeles roller efter deres placering i hierarkiet, ikke efter deres engagement eller deres potentielle indvirkning på arbejdet. Det kan lyde næsten paradoksalt, når der er tale om foreninger, altså medlemsorganisationer. I IDA gives der delvis plads til, at faglig ekspertise og erfaringer på tværs blandt medlemmer slippes løs i bestræbelserne på at skabe aktiviteter for medlemmerne selv. Medlemmerne skal ikke først stige op gennem det institutionelle hierarki af udvalg, repræsentantskaber og bestyrelser, inden de kan slippes løs med deres engagement. Dette resulterer i et større udbud af faglige arrangementer for medlemmerne, iværksat direkte af medlemmerne og andre interessenter i interaktion med hinanden. De fungerer som midlertidige advisory boards, udviklere, facilitatorer og enkeltstående fagpolitiske talspersoner for IDA og udtrykker en mere åben og horisontal involvering, hvor ansvar og ressourcer følger med. Denne åbne form for dynamik og interaktion mellem nøgleinteressenter kan forstærkes yderligere og give grobund for at kapitalisere medlemmernes egne ressourcer i form af deres konkrete kompetencer, viden og erfaringer direkte i forhold til organisationens virke og i sidste ende til fordel for medlemmerne selv om faget, forretningsmuligheder, politiske relationer, jobåbninger, innovation osv. Radikal udfordring af fagbevægelsen En ny forretningsmodel og strategi er ikke gyldige svar på alle bønner. Og hvem vil hævde, at IDA s eller Det Faglige Hus model vil holde evigt? IDA har i de seneste år skiftet både formand og direktør i. Det Faglige Hus er en typisk iværksættervirksomhed, der skal modnes. I princippet udgør de to én af i alt fire måder at udfordre branchen på: Indefra stærkere positionering og stærkere strategi Lægeforeningen, Dansk Journalistforbund og Danmarks Lærerforening er blandt de organisationer, som formår at opretholde en høj organisationsprocent. De fremstår som stærke professionsorienterede organisationer, ikke mindst som konsekvens af deres homogene medlemsgruppe med samme uddannelsesbaggrund, af deres klassiske interessevaretagelse, ført an af stærke formænd. En yderligere årsag til, at det lykkes dem 6\n7 at holde trit med udviklingen og forblive et aktiv for meget homogene medlemsgrupper, skal findes i den omstændighed, at deres medlemmer kan være dækket af kollektive overenskomster. Disse faglige organisationer oplever succes nu og vil kunne opretholde den i hvert fald på mellemlangt sigt. De bliver i stand til at øge medlemskontakten, at låse kontingentsatserne og samtidig matche medlemmernes stadig højere forventninger. Kontakten med medlemmerne via tilfredsheds- og loyalitetsundersøgelser gør det muligt til stadighed at udbyde nye services som særligt tilrettelagte karriereudviklingstilbud, som coaching, test, netværk og mentorskab samt at udvikle målrettet og effektiv medlemsservice per telefon og med selvbetjeningsværktøjer på internettet. Indefra forstyrrende forandring af forretningsmodellen IDA og Det Faglige Hus illustrerer muligheden for at forandre branchen radikalt indefra. Organisationer som Lederne og Krifa er lige så stærke repræsentanter for et radikalt eller forstyrrende brud med den etablerede del af fagbevægelse. En mere moderat medlemsudvikling i de senere år vidner om, at deres brand nu er blevet slået fast. I dag kunne CA a-kasse tilføjes. CA organiserer primært økonomer og privatansatte ledere med en handelshøjskolebaggrund. CA er en a-kasse, men konkurrerer alligevel direkte med de faglige organisationer som Djøf, Business Danmark og til dels Lederne. Ud fra dens servicestrategi behøver medlemmerne kun at være medlem ét sted. For her tilbydes juridisk bistand, faglige aktiviteter og kommercielle tilbud ved siden af a-kasse-forsikringen. Udefra konkurrence på bedre services De faglige organisationer er som helhed karakteriseret ved bredden såvel som kompleksiteten i deres virke og medlemsservices. Men kompleksiteten gør dem sårbare på mange fronter. Også udefra. I efteråret 2003 fik flere forsikringsselskaber som Topdanmark, Alka og Tryg Vesta for alvor øjnene op for et måske lukrativt organisationsmarked med en samlet omsætning på et tocifret milliardbeløb, og som tiltrækker over halvanden million danskere. Forsikringsselskaberne var opmuntret af muligheden for at tilbyde en privatfinansieret lønforsikring mod arbejdsløshed, der kan supplere dagpengene, som i dag for en meget stor del af befolkningen kun dækker en mindre del af lønnen. Selskaberne havde allerede relationen og kendskabet til kunderne i forvejen. Siden og i lyset af finanskrisen har op mod 60 banker fulgt trop, ligeledes med tilbud om lønforsikring. Disse nye aktører udefra, fra pensions- og forsikringsbranchen, banker og advokatkontorer og sågar Falck, udgør en potentiel trussel mod de faglige organisationer, ikke bare med forsikringstilbud, men også med mulige tillægsprodukter som juridisk assistance, karriererådgivning og socialrådgivning. Ingen af disse aktører har indtil videre formået at bide sig rigtig fast, skønt der ikke findes hverken tal eller undersøgelser herom. Selskabernes tillægsforsikring blev heller ikke den store bestseller blandt medlemmerne. Siden er der dukket konkurrenter op på andre delservices inden for advokathjælp, cv-rådgivning, job- og karrierecoaching, kommercielle netværk og uddannelse. De klarer sig relativt godt på deres områder. Enkeltvis udgør de fortsat ikke nogen egentlig trussel for de faglige organisationer. De indvirker dog på de faglige organisationers konkurrencefordele, fordi de på hvert deres forretningsområde bliver ægte alternativer til medlemskabet af fagforeningen. Udefra nye veje til inspiration og faglig udfordring En langt større og erkendt trussel for de faglige organisationer kommer et andet sted fra, nemlig fra sofaen. Teknisk set fravælger rigtig mange medlemskabet af en faglig organisation uden at gå et andet sted hen. De besidder ikke et trængende behov for medlemskab, eller de kender nogen, der kan assistere, hvis uheldet skulle indtræffe. Uformelle og formelle netværk der vel at mærke ofte er gratis spiller en væsentlig rolle i de fleste menneskers karriere. Ikke alene på grund af de sociale medier og righoldigheden i 7\n8 informationer, men fordi mulighederne for både støtte, inspiration og udfordring derude stimulerer vores trang og evne til at cirkulere og knytte relationer. De måske vigtigste alternativer til medlemskabet af en faglig organisation kan blive en fortsat tilknytning til uddannelsesinstitutionerne efter endt uddannelse. Universiteterne er via universitetsloven blevet pålagt at følge de studerende, når de er færdige med deres uddannelse. Og det vil føre til, at alumneorganisationer bliver udbygget efter amerikansk forbillede, med parallelle ydelser og services, som de kendes fra de faglige organisationer (som karriererådgivning, jobformidling, mentorskab). Andre alternativer er de kommercielle netværk (som VL-grupperne, Netværk Danmark og Institut for Selskabsledelse). Endelig vil større (internationale) virksomheder i stigende omfang formå at markedsføre sig selv gennem egne alumner. Tænk hvis demokratiet blev et gyldigt argument for medlemskabet Ovennævnte fire perspektiver udgør landskabet blandt de faglige organisationer i en tid, hvor konkurrencen har sat ind. Presset både indefra og udefra må anspore til et fornyet blik på, hvordan faglige organisationer ledes og drives. Når de faglige organisationers forretningsmodel reformuleres, fremkalder det et andet syn på, hvordan medlemmerne oplever og optræder i deres organisation. IDA og Det Faglige Hus organisationer skaber ikke noget kvalitativt nyt, men begge gør en mindre velfungerende forretningsmodel bedre ved at fokusere på de elementer, der virker. IDA har formået med sin forretningsorientering at udnytte medlemsdata, de faglige kompetencer og viden om deres medlemmers brancher væsentligt mere effektivt end konkurrenterne. Tilsvarende gør Det Faglige Hus de høje omkostninger, der er forbundet med at opretholde dårligt fungerende medlemsdemokratier, afdelingsstrukturer og overenskomstsystemer, til sin fordel ved at se bort fra dem. Det ambitiøse svar blandt de faglige organisationer til udfordrerne ville være dels at følge efter, altså se langsigtet og systematisk på strukturerne og omkostningerne. Dels måtte ledelserne styrke innovationen. For tænk, hvis modsvaret til de gule fagforeninger blev et særdeles velfungerende medlemsdemokrati, hvor dialogen med og mellem medlemmerne faktisk gjorde medlemskabet attraktivt, fordi man her kunne opbygge et bredt kontaktnet og blive klogere på strømningerne på arbejdsmarkedet. Eller hvis en aftalemodel for arbejdsmarkedet, inklusive samarbejdssystemet på de danske arbejdspladser, var så nyskabende, at den kunne tiltrække nye medlemmer og ligefrem eksporteres. Dermed kom fagbevægelsens fremtid ikke til at handle om at forsvare den danske model, men i stedet om at promovere den for eksisterende og nye medlemmer. Problemet er blot, at den etablerede fagbevægelse med næb og klør forsvarer den herskende forretningsmodel. Carsten Lê Madsen Chefkonsulent i Center for Offentlig Kompetenceudvikling og forfatter til bogen For medlemmernes skyld. Strategisk ledelse af faglige organisationer. Gyldendal Mobil: