Silikoneplaster – Drivhusvarmer\nFebruary 19, 2016 Carl Uncategorized\nIdeelt som dækplaster ved brug af cremer. Plasteret kan genplaceres ved forkert påsætning . PRODUKTET KIMOVI SILIKONE PLASTER ER KLASSIFICERET SOM MEDICINSK UDSTYR. Det tynde og smidige silikoneplaster giver en optimal komfort og er yderst skånsomt ved huden.\nKimovi Silikone Plaster er et plaster, der er udviklet til skadet og sårbar hud.\nKIMOVI Silikone Plaster kombinerer den nyeste klæbe-teknologi med naturlige helende ingredienser for at levere en ny tilgang til behandling af sår i forbindelse med tørre hudlidelser som psoriasis og eksem – eller akne. Personer med psoriasis og eksem kan opleve omfattende kløe og irritation, hvilket fører til kløen. Behandling med silikoneplaster mindsker omfanget af fortykket ardannelse, samtidig med at arvævet bliver blødere og giver mindre kløe.\nForskning har vist, at silikoneplasterbehandling har god effekt og giver få bivirkninger både for hypertrofiske ar og keloid. Man bør tilstræbe at have silikoneplaster liggende over . Så er det snart min tur til at skulle OP Tænkte på om nogen af jer ligger inde med noget ipren gel, silikoneplaster , compeed osv som er godt at bruge i forbindelse med OP. Altså hvis nogen af jer har nogle rester som i alligvel ikke får brugt, så kunne jeg evt godt være intra i at købe det. Blev opereret på Brede d.\nGennem brystfold og løft af aerola. Er rigtig glad for resultatet. Men da jeg var til tjek anbefalede de mig at jeg skulle bruge arplaster.\nEt silikoneplaster som skulle få arrene til at blive næsten usynlige efter nogle mdr. Og det ville jo være skønt. Ar-Fri omtales i en artikel om behandling af ar. Ar-Fri produkterne benytter en banebrydende, klinisk dokumenteret og patenteret silikoneteknologi. Vores produkter bliver brugt af førende hudlæger, . Oplever du, at parykken klør og irriterer din hud?\nDu kan let løse problemet med dette sililkoneplaster. Kan anvendes på parykker med netbund og superfront. Tilklippes efter behov og monteres på parykken på det ste hvor parykken generer. Indhold: Pose med stk . Nu skal jeg have snakket med lægen og sygeplejerske.\nDe siger, at det bliver værre i en uge, ti dage, to uger. Og så skulle det blive bedre. Har fået noget silikone-plaster til halshuden, der er helt ødelagt.\nEllers smører jeg med forskellige cremer. Man bliver rullet ind i et spind af behandling, lindring og så videre, hvor . Sammenlign priser og læs anmeldelser af silikone plaster Motorcykel Tilbehør. Klik her og find den bedste pris nu! Et optimalt behandlingsresultat opnås ved behandling med kombination af fladstriksprodukt og silikoneplaster.\nDet kan anvendes til alle artyper, uafhængig af placering, størrelse eller årsag.\nAr fri silikone plaster\nPlaster til ar sol\nLeje af kran pris


Mangler I assistance til jeres produktion og industri?\nSå kan Vikar Assistance sørge for at levere friske, kompetente og hårdtarbejdende vikarer, som altid sætter en stor ære i at udføre et godt stykke arbejde.\nHar du brug for en kortvarig eller en mere permanent bemanding af din produktion og industri?\nVi har et medarbejderkartotek og mange års erfaring inden for branchen og kan derfor hurtigt finde de rette vikar, som matcher dine behov og forventninger.\nVi kan tilbyde medarbejdere inden for kategorierne:\nRing til os på (+45) 31 388 788 eller udfyld vores kontaktformular og hør mere om mulighederne for at få vikarer til din industri.\nSådan kommer du i gang – Bestil vikar til produktion og industri i dag\nSom ny kunde hos Vikar Assistance vil du møde en kompetent rekrutteringskonsulent, der kender din branche. Vi tager os tid til at lære dig og din virksomhed at kende og forstå dine behov. Jo bedre vi kender dine ønsker og forventninger, des bedre kan vi udvælge de bedste vikarer til jer. Vi kender vores vikarers personlighed, kvalifikationer og styrker og sikrer os det bedste match mellem kunde og vikar.\nSkal du bruge vikarer gennem en længere periode evaluerer vi forløbet undervejs, så vi er sikre på, at vi til fulde indfrier dine forventninger. Skulle du mod forventning ikke være fuldt tilfreds med din vikar, er det naturligvis en mulighed at få en anden vikar.\nFordele ved at vælge produktion- og industrivikar hos Vikar Assistance:\nVikar Assistance har altid en fleksibel og kompetent vikar klar til dig.\nMinimum 1 års erfaring.\nVikarer til produktion og industri er optimalt for dig, der har skiftende behov for assistance. En produktion- og industrivikar er et super fleksibelt alternativ til at skulle fastansætte nye medarbejdere.\nVi har stor erfaring og har været i produktion og industri i mange år. Vi kender vores kunders behov og har et stort kartotek af dygtige vikarer.\nVi kender vores vikarer og vi ved, hvor vi skal sende dem ud, for at de yder optimalt og trives i arbejdet.


Feriebolig Avroult | Lej nemt feriebolig eller ferielejlighed i Avroult\nLej feriebolig i Avroult med vores søgemaskine. Vi har samlet feriehuse og ferielejligheder i Avroult fra både bureauer og private her på siden, så du hurtigt og let kan finde den indkvarteringsløsning, der passer dig allerbedst.\nHvis du lejer din feriebolig i Avroult med Campaya, er du sikret den bedste pris på markedet. Vi samler feriehuse og ferielejligheder i Avroult på tværs af de mange forskellige udlejere her på siden og lejer dem ud til præcis den samme pris, som de også kan lejes til på udlejningsbureauernes egne portaler.\nCampaya har mange års erfaring med at hjælpe danske og udenlandske feriegæster godt afsted på rejser til Avroult. Når I er indlogerede i jeres feriebolig Avroult, er der rigtig gode muligheder for at læne sig tilbage i sofaen eller terrassestolen med en god kop kaffe, en kold øl eller måske et glas vin og ellers bare nyde hinandens selskab. En ferie i feriebolig i Avroult er nemlig indbegrebet af hygge og god stemning. Her er der ingen sure pligter som tøjvask, rengøring og græsslåning. Det eneste, I skal koncentrere jer om, er at få hygget godt og grundigt i hinandens selskab med hyggelige gåture og oplevelser i nærområdet og med brætspil ved spisebordet eller familiemiddage på terrassen.\nHos Campaya har vi gennem en lang årrække hjulpet mange tusinde feriegæster med at finde de perfekte rammer til ferien. Vi er en danskejet virksomhed, som har som sin udtalte ambition at give vores gæster den bedst mulige oplevelse og service. Både digitalt, når I bruger vores søgemaskine og finder den perfekte feriebolig Avroult, og når I snakker med os i telefonen.\nI er med andre ord sikret et højt serviceniveau og en tryg oplevelse, når I lejer jeres feriebolig Avroult på Campaya.dk.\nFeriebolig i Avroult for enhver smag\nDer findes ferieboliger i Avroult og omegn for enhver smag. Det er oplagt at bruge ferieboligen som udgangspunkt for en kør selv ferie Avroult, og I kan bruge vores søgemaskine herunder til let at finde den indkvartering, der passer jer bedst. I har mulighed for at præcisere, hvor meget jeres feriebolig Avroult må koste, hvilken periode I skal bruge boligen i, hvor mange personer der skal være plads til, antal sengepladser, afstand til strand og by, om I må have husdyr med, om det skal være en et feriehus eller ferielejlighed Avroult med pool og meget mere.\nHvis der ikke er en ferielejlighed eller et feriehus Avroult, som passer helt præcist til jeres ønsker, kan det være en god idé at søge i et af områderne tæt ved.\nI kan også bruge kortfunktionen til at trække jer rundt i området og se, hvor de forskellige muligheder ligger. Det er en smart måde at blive inspireret på, og samtidig kan I på den måde let finde et feriehus eller en ferielejlighed Avroult, som ligger tæt på det, I ønsker.\nNogle vil nemlig helst holde deres ferie midt i naturen, mens det for andre er vigtigere at være tæt på by og oplevelsesmuligheder. Den slags kan I helt selv definere i søgemaskinen, så I finder den feriebolig Avroult, som passer bedst til jeres ønsker.\nFå en minderig ferie i Avroult\nFor mange er barndommens ferier noget af det, der træder tydeligst frem i hukommelsen. De varme sommeraftener med badeture til stranden, hygge og plasken i poolen og ture ud til lokale seværdigheder. Alt det og meget mere er oplevelser, der brænder sig fast i ethvert barnesind og er noget, som I sammen og hver for sig kan tænke tilbage på i mange år og i nogle tilfælde for altid. Der er ikke noget, der knytter folk sammen som oplevelser, og en feriebolig Avroult er den perfekte ramme om en masse hyggelige oplevelser i familiens skød. Hvis du selv tænker tilbage, har du så ikke et særligt minde fra en tur til sydens sol, som står knivskarpt i din erindring?\nDette hus med to boligenheder hører til ejerens landbrugsejendom og var oprindeligt en lade. Selvom I her er på landet er der ikke langt til en by med mange slags services.\nKr. 1910 - 5099 / uge


Innovagoods Elektrisk Varmetæppe I Fleece - 160x120 Cm → Køb billigt her\nInnovagoods Elektrisk Varmetæppe I Fleece - 160X120 Cm\nGør dig klar til de kolde vintermåneder med dette elektriske fleecetæppe fra Innovagoods. Tæppet er perfekt til dig, der nemt kommer til at fryse, eller dig der bare gerne vil hygge dig ekstra... Læs mere.\nGør dig klar til de kolde vintermåneder med dette elektriske fleecetæppe fra Innovagoods. Tæppet er perfekt til dig, der nemt kommer til at fryse, eller dig der bare gerne vil hygge dig ekstra meget på sofaen eller i sengen. Det indbyggede kontrolpanel lader dig vælge mellem 3 forskellige temperaturniveauer. Tæppets ledning er aftagelig, og selve tæppet kan håndvaskes.\nMaks. temperatur: 40-50°C\nBeskyttelse mod overophedning: slukker automatisk efter 3 timer\nAftagelig ledning med en længde på 230 cm\nVi prioriterer sikkerheden utrolig højt, for det er noget af det vigtigste at sørge for er i orden, når det drejer sig om handel på nettet. NETS er den primære garanti for sikker betaling på Internettet, og vores online betalingsløsning er naturligvis NETS godkendt. Derfor er handel og betaling hos Gucca.dk altid helt sikkert.\nNår vi skriver 30 dages returret, så er det selvfølgelig på alle typer produkter. Kort sagt, hvis du ønsker at fortryde købet, kan du sende din vare tilbage til os, herefter refunderer vi dine penge. Vi er naturligvis klar med svar og rådgivning, såfremt du ønsker at returnere dit produkt.\nVi ønsker ikke at lade dig vente for længe på dit produkt, og vi har derfor fokus på at sikre levering på kortest mulig tid. Vi tilstræber, at du får din vare tilsendt indenfor 1-2 hverdage, såfremt varen er på lager. Du kan se den præcise lagerstatus på det enkelte produkt. Vi er klar på e-mail og ved telefonen, hvis du har spørgsmål til leveringstid og lagerstatus.\nDet er muligt at vælge imellem adskillige typer betalinger, når du handler hos Gucca. Her bør du naturligvis gøre brug af den betalingsmulighed, der passer dig bedst. Sikkerheden er den samme, uanset hvilken betalingsmulighed du gør brug af. Her finder du alle vores betalingsmuligheder. Vær opmærksom på, at når du benytter kreditkort, trækkes pengene først den dag vi sender dit produkt.\nSkulle der opstå tvivl eller spørgsmål til vores shop, er du selvfølgelig altid velkommen til at ringe eller skrive til os. På hverdage imellem kl. 10-15 sidder vi klar på e-mail og ved telefonerne, og vi sidder parat til at give dig den assistance, du efterspørger, med et smil på læben og godt humør.\nDu har naturligvis altid mulighed for at følge ordren, når du handler hos Gucca.dk. Når du har færdiggjort dit køb, kan du tilgå din egen ordreside. På din personlige ordreside har du mulighed for at se, hvornår dine varer er blevet afsendt. Når vi afsender dit produkt, vil du i samme øjeblik modtage en mail med leveringsinformation fra os.\nDin anmeldelse af Innovagoods Elektrisk Varmetæppe I Fleece - 160X120 Cm\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_ path__forside path__elektronik path__husholdningsapparater path__innovagoods path__innovagoodselektriskvarmetæppeifleece160x120cm\n199,95 krCecotec Rock'n'toast Toastmaskine 750W\n399,95 krTransportabel Varmluftsovn - Cecomix Combi Grill 3001\n419,95 krCecotec Smoothie Blender - Power Titanium Black 1000W - Sort\n179,95 krAutomatisk Sovsepisker - Stirr


WTF: Onani-boks skal hjælpe mænd med at stresse af - MX.dk\nAf Josua Ekberg Ravnholdt - 17/01-16 12:13\nWTF: 'Onani-boks' skal hjælpe mænd med at stresse af\nEn arbejdsplads, i byen der aldrig sover, giver nu de mandlige ansatte muligheden for at 'udligne trykket'.\nOnani-båsen GuyFi. Ifølge selskabet Hot Otcopuss kan de mandlige medarbejdere bruge båsen til alt, hvad de har lyst til for at koble af. I den lille bås er der en stol og et bord med en bærbar pc. Sexlegetøjs-firmaet håber at kunne udvide tiltaget, så det også bliver en mulighed for ansatte i eksempelvis London. Designet er skabt ud fra den klassiske telefonboks.\nSkralde bananen, prygle aben og høvle træmanden.\nDer er mange måder at sige det på, men det handler alt sammen om onani.\nEt firma, der sælger sexlegetøj, har opført en lille onani-bås for de mandlige medarbejdere i New York, USA.\nSelskabet ved navn Hot Octopuss har nemlig stablet en bås ved navn 'GuyFi' på benene på 28th Street i byen der aldrig sover.\nHer kan mændene i teorien gå hen for at 'stresse af'.\nBåsen, der virker som en form for PR-stunt, består af en simpel telefonboks, hvor der er blevet lagt en dug henover. Inde i båsen er der en stol og en bærbær computer.\nHar du onaneret på arbejdet?\nFrækt fag: Nu kan du studere onani\nHot Otcopuss fik ideen til onani-båsen efter at en spørgeskemaundersøgelse konkluderer, at 39 procent af mændene i New York erkender, at de har masturberet på arbejdspladsen.\nFirmaet siger selv - ifølge Mashable - om båsen, at de skabte båsen, så 'mænd kan udøve deres vane i mere passende omgivelser for at give den travle forretningsmand i Manhatten den form for privatliv og højhastigheds-internet, som han fortjener'.\n- Det kan godt være, at vi insinuerer, at de her båse kan benyttes på alle tænkelige måder for at kunne koble af, siger en repræsentant fra firmaet ifølge Mashable.\nDa mange er ramt af stress, så ser firmaet båsen som en mulighed for at forbedre sundheden for de ansatte.\nVi prøver hele tiden at finde på nye måder at forbedre hverdagen for vores medarbejdere, og det føler vi, at vi har gjort med den nye 'GuyFi-bås. Vi håber, at mændene vil tage denne mulighed til sig. Det er gratis at anvende, forklarer Adam Lewis, Hot Octopuss' medstifter på selskabets officielle hjemmeside.\nSelskabet opfordrer dog ikke til, at de ansatte begynder at onanere i offentligheden, da dette er ulovligt.\nHot Otcopuss påstår, at omkring 100 mænd anvendte onani-båsen på åbningsdagen (i tirsdags, red.).\nDen store opmærksomhed har fået firmaet til at overveje at oprette lignede små rum rundt omkring i landet - måske endda også i London.\nLæs mere om båsen her.\nLÆS OGSÅ: Jagten på serie-blotter: To mænd anholdt


Beringie - Wikipedia's Beringia as translated by GramTrans\nWikipedia's Beringia as translated by GramTrans\nNedenstående er en automatisk oversættelse af artiklen Beringia fra den svenske Wikipedia, udført af GramTrans den 2014-04-07 11:57:52. Eventuelle ændringer i den svenske original vil blive fanget igennem regelmæssige genoversættelser. Du har mulighed for at redigere oversættelsen til brug i den originale danske Wikipedia.\nBeringias udvikling fra for 21.000 år siden indtil i dag.\nBeringie , Beringlandbryggan , var en landforbindelse mellem Asien og Nordamerika . Det formodes at de første mennesker som bosatte sig i Amerika tog denne vej.\nBeringie var udstrækt der i dag Berings sund ligger, altså mellem dagens Alaska og Sibirien . Landslandingsbroen var del af et 34 millioner km² stort område som strakte sig fra Lindrefloden i det østlige Sibirien til Mackenzieflod i dagens Kanada.\nVed slutningen af den seneste istid for 10.000 år siden (efter nyere undersøgelser muligvis 11.000 eller 12.000 år) var havets vandstand meget lavt og sundet mellem Sibirien og Alaska forsvandt. Det er muligt at landslandingsbroen opstod adskillige gange under de seneste 100.000 år  fordi isen tiltog og aftog i flere perioder. Under en interglacial omkring 110.000-90.000 år siden var hovedparten af det nordamerikanske isdække borte (i Eurasien hvor dette meget mindre typisk) og formodentlig fandtes en landslandingsbro engang i denne fase. Vandstanden i det nordlige Stille Hav da den seneste istid nåede sin slutfase hvor omtrent 125 meter lavere end i dag og så opstod en 40 til 50 kilometer bred og 85 kilometer langt har kuperet område. Landskabet blev dækket af græssteppe hvor flere dyrearter forekom, for eksempel mammuter , uldhåret næsehorn , rensdyr og moskusokser . Asiens nomader fulgte disse dyr og kom på denne måde til den Nye verden .\nDenne teori har i dag stærk støtte blandt arkæologer og etnografer, men en del af de første indvandrere kan også være ankommet over havet ved tidspunkter da Bereings sund igen eksisterede.\n^ Istider i Nordamerika (engelsk) . PÅ USGS webpræsens, Cascades Volcano Observatory. Visiteret 6 januar 2008\n^ The Human Family Tree: 10 Adams and 18 Eves , Artikel i New York Times den 2 maj 2000 . visterække 6 januar 2006.\nNedenstående er den originale artikel Bering-landbroen fra den danske Wikipedia, hentet af GramTrans den 2014-10-16 06:00:35. Eventuelle ændringer i den danske original vil blive fanget igennem regelmæssige opdateringer.\nBering-landbroen var en landforbindelse mellom Asien og Nordamerika. Man tror at de første mennesker, som bosatte sig i Amerika kom ad denne vej. Da den var bredest, var landbroen omkring 1600 km bred, og lå der hvor Beringstrædet ligger i dag, altså mellem nutidens Alaska og Sibirien.\nVandstanden er omtrent 125 meter højere i dag end for 10.000 år siden. Landbroen var dækket af græssteppe hvor der levede flere dyrearter, som mammut, uldhåret næsehorn, rensdyr og moskusokse.\nOversættelsesdato: 2014-04-07 11:57:52


Fibromyalgi - Find information på Medicin.dk\nFibromyalgi er en tilstand med udbredte, kroniske smerter i bevægeapparatet.\nVekslende, men udbredte smerter og måske fornemmelse af stivhed i kroppen\nUnormal ømhed, bl.a. ved de såkaldte 'triggerpunkter'\nEvt. hukommelses- og koncentrationsbesvær\nEvt. hovedpine og mavesymptomer\nEvt. depression eller angst.\nFibromyalgi kan være startet med smerter et enkelt sted, men smerterne har så siden bredt sig til hele kroppen. Der vil derefter være smerter af vekslende intensitet og udbredning over tid, men som hovedregel i begge sider af kroppen, og både over og under bæltestedet. Smerterne er ikke begrænset til leddene som ved gigt, men er spredte og ikke typiske, dvs. det er uklart, hvor smerterne kommer fra.\nDer er unormal ømhed ved tryk på visse steder af kroppen, de såkaldte ’triggerpunkter’ eller ’tender points’. Smerterne er ofte ledsaget af dårlig nattesøvn og næsten altid af udtalt træthed (fatigue).\nHovedpine, smerter i maven, diare og luft i maven forekommer ofte. En del har psykiske symptomer som depression eller angst, og mange klager over at have svært ved at huske og koncentrere sig.\nVed fibromyalgi kan du opleve påvirkning af din arbejdsevne i en sådan grad, at det kan blive nødvendigt at arbejde på deltid eller ligefrem holde op med at arbejde. I disse situationer er det vigtigt med en god dialog med kommunens socialforvaltning og evt. din egen arbejdsgiver. Der er inden for sociallovgivningen en række muligheder for hjælp, som kan udskyde eller forhindre total tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet, herunder skåneordninger, fleksjob mm.\nMan har tidligere ment, at personer med fibromyalgi lever lige så længe som befolkningen i gennemsnit. Nyere undersøgelser har dog vist, at personer med fibromyalgi har en betydelig øget risiko for selvmord, måske også flere kræftsygdomme, leversygdom og blodpropper. Men samlet er tallene så små, at det ikke er sikkert, at det påvirker den gennemsnitlige livslængde.\nFibromyalgi starter som regel i 20-40-års alderen og optræder hyppigst hos kvinder. Sygdommen er oftest en selvstændig lidelse, men kan også opstå i forbindelse med en anden sygdom, fx leddegigt eller lupus.\nDen egentlige årsag til fibromyalgi er ukendt, og der er ikke fundet tegn på sygdom eller fejlfunktion i bevægeapparatet. Avancerede hjerneskanninger mm. har vist, at man snarere bør opfatte sygdommen som en fejlfunktion i hjernens modtagelse og bearbejdning af smertesignaler fra kroppen. Flere faktorer, herunder stress, depression og dårlige sociale forhold kan spille ind.\nUndersøgelser ved fibromyalgi\nDin egen beskrivelse af tilstanden er vigtig.\nLægen må udelukke andre sygdomme, fx stofskiftelidelser og bindevævssygdomme, som kan give lignende symptomer. Dette sker ved klinisk undersøgelse, suppleret med blodprøver og evt. skanninger.\nMen når det er sagt, kan det alligevel ofte være vanskeligt at stille en sikker diagnose, og såvel over- som underdiagnosticering forekommer. Omfanget af ømme triggerpunkter kan være en hjælp, men ofte må din tilstand følges over nogen tid, for at skabe større klarhed.\nSamtaler, evt. psykoterapi ved en psykolog, kan være gavnligt.\nMens de almindelige typer af svage smertestillende lægemidler, som paracetamol og NSAID, ofte har en skuffende effekt ved fibromyalgi, har undersøgelser vist en bedre effekt af visse andre midler, fx midler mod depression som amitriptylin, nortriptylin og duloxetin og midler mod epilepsi som gabapentin og pregabalin.\nDisse midler har alle en smertestillende effekt og specielt amitriptylin har også en beroligende eller sederende (søvndyssende) effekt, som kan udnyttes til at bedre nattesøvnen. Ofte vil lægen derfor starte med at ordinere amitriptylin til natten.\nAlle disse midler gives i små og evt. langsomt stigende doser for at minimere risikoen for bivirkninger. Hvis effekten ikke er god nok, kan det overvejes at anvende det morfinlignende præparat, tramadol. Der har dog være øget opmærksomhed på, at man nemt bliver afhængig af tramadol, og derfor undgår man helst at bruge tramadol til kroniske smerter som fibromyalgi.


07. september, 2011 - 21:40\nJamen jeg ER da glad for min ipad. Fordi den er købt brugt og er forrige års model, er jeg oven i købet glad med lettere samvittighed.\nMan kan ikke komme uden om, at vi alle sammen er forbrugere, bette Ågerup. Man kan bare være forbruger på så mange måder, at jeg tror din tænketank ville eksplodere hvis I skulle tage højde for dem alle sammen.\nGrøn forbruger? Lavvækstforbruger? Det handler vel først og fremmest om at æde det der dyrkes og avles der hvor man bor. Sådan har vi gamle flippere gjort i mange, mange år. Det er ikke os, der overrender storcentre og lignende templer for forbrugerismen. Vi kan sgu dårligt lavvækste mere end vi gør i forvejen. Det handler mere om at opdrage andre til at tænke sig om, ikke?\nIndtil nu har CEPOS og tankefæller vist sig imponerende argumentresistente så snart der skulle tænkes i andre baner end Field's, Føtex og forbrug som -isme.\n07. september, 2011 - 21:54\nHvor skal man starte med et menneske, som skæbnen - undskyld, jeg mener det personlige initiativ og frihed - har gjort til formand for CEPOS og hvis efternavn vitterlig siger at vi skal sætte ågeriet op?\nLad mig gendrive tre centrale påstande:\n1) "Den kapitalistiske models grundsten er personlig frihed."\nDen kapitalistiske models grundsten er at udbytte de, der var så uheldige at blive født uden for borgmuren, hvad enten disse var proletariatet (arbejderklassen, der opstod ved den massive urbanisering under industrialiseringen), kapret arbejdskraft (slaveriet helt op til og under industrialiseringen) eller abstraheret, ekstern arbejdskraft (produktion i lande hvor menneskerettighederne og dermed den højtbesungne personlige frihed krænkes).\n2) "Aldrig i kapitalismens historie har det været nødvendigt at bygge en mur for at forhindre befolkningen i at flygte fra den."\nNu må jeg le. Berlin-muren blev altså kun opført for at holde kommunisterne ude og ikke fordi kapitalismen frygtede krydsbestøvning? McCarthyismen og dens moderne inkarnation i form af dæmoniseringen af Kinas tigerspringsøkonomi fra amerikansk hold, er altså ikke baseret på en frygt for at folk flygter fra kapitalismens jerngreb eller lader sig inspirere af andre historier end frihedsfortællingen? Den borgerlige liberalisme er netop fortællingen om en mur, der kun tillader ønskværdige elementer at trænge ind og ingen at trænge ud. Den moderne kreditøkonomi (ja, jeg taler til dig med hus-, bil-, studie- og forbrugslån) er intet andet end en skjult form for stavnsbinding (jf. blå bloks forslag om at studerende, der efter endt uddannelse, skal betale SU tilbage, såfremt de rejser til udlandet for at arbejde.\n3) "Når vi ikke har omsat endnu mere til fritid, men i stedet har ladet hovedparten af produktivitetsfremgangen igennem mere end hundrede år bidrage til øget velstand, skyldes det, at almindelige mennesker har villet det sådan. At de som frie individer har truffet en række valg, som har ført til økonomisk vækst."\nProblemet med denne idyllisering, er at det vestlige imperium har og fortsat gennemtvinger eksport af markedsliberalismen i form af invasioner og væltning af demokratiske og suveræne stater.\nKrigen i Irak handlede først om terror, så om frihed og så om olie. Den eneste grund til at USA (og Danmark) fortsat er i Afghanistan og Irak, skyldes ikke sikkerhedspolitik, men energipolitik:\n"In November 2007 the White House issued a Declaration of Principles insisting that Iraq must grant indefinite access and privilege to American investors. [...]In November 2007 the White House issued a Declaration of Principles insisting that Iraq must grant indefinite access and privilege to American investors. [...]\nTwo months later President Bush informed Congress that he would reject legislation that might limit the permanent stationing of U.S. armed forces in Iraq or "United States control of the oil resources of Iraq" – demands that the U.S. had to abandon shortly afterward in the face of Iraqi resistance."\nÅgerup og andre fra ultraliberal side, vil sikkert påstå at de her nævnte problemstillinger ikke skyldes kapitalismen, men almindelig menneskelig dumhed. Jeg er som sådan uenig og insisterer på at man må forstå alt dette som systemisk for kapitalismen og dens udbredelse.\nOg forresten: der er intet galt i at være glad for sin iPad? Det siger du kun fordi dit barn ikke er blevet hugget ihjel af en machete.\n07. september, 2011 - 22:05\nJeg mener ikke at definition 'frihed er fraværet af tvang' sætter noget på spidsen. Jeg savner en bedre definition, derfor henviser jeg gang på gang til Kymlicka. Ikke at han er overdommer, men hans argumentation er på sin vis overbevisende lige her.\nNu har jeg selv haft Søren Hviid Pedersen (konservativ) som underviser, og jeg fortæller jo blot hvad jeg har lært om Hobbes, men lad nu det ligge.\nMin mening om konservatisme meget kort; den findes i et utal af variationer (ok det gør de andre store ideologier også), men konservatismen er særlig interessant, fordi den påstår ikke at være ideologisk ved altid at påstå en søgen efter den gyldne middelvej. Den har ingen visioner, men forholder sig udelukkende til andre som opponent. Den vil altid forsvare hvad der er og være imod det der kommer eller forsøger at komme, hvorfor den også er ekstremt kontekstafhængig. Dermed er udgangspunktet netop forskelligt alt efter hvilken tradition, der skal forsvares. Det opponerende bliver dermed det ideologiske alt trumfende islet. Konservatisme er på denne baggrund ret svært at definere - det er vel nærmere en følelse?\n-Og så er der lige det pessimistiske menneskesyn (tenderer til at bevæge sig over mod en antroprologisk forståelse af mennesket, hvilket alle burde tilslutte sig). Det er der nu også mange marxister der har. Ligeledes bruges kapitalkritikken også af konservative, skønt analysen er marxistisk. Ligeledes benyttes Habermas' velfærdsstatskritik også af konservative idet denne fratager folk ansvaret.\nVi skal ikke blot begive os ud i et forsøg for at løse problemerne. Vi kan da lære af akkumuleret viden, selvom den er svært anvendelig.\n07. september, 2011 - 22:13\nDet er komisk at høre de kære såkaldte liberale tale om frihed som en grundsten i kapitalismen. Hvis kapitalismen føres i sin yderste konsekvens, var der ikke meget frihed for majoriteten i verden. Kun underkastelse for den mest ryggeløse arbejdsgiver, der gav de laveste priser og udnyttede det armeste proletariat på det groveste. Rape and run er kapitalismens varemærke.\nSofisteri?! Rend mig. Lær lidt filosofihistorie eller bare historie. Det er realiteter. Kun strejker eller ligefrem antikapitalistiske opstande og frygten for sådanne har bragt en smule menneskelighed ind i den ultimatives friheds pengesystem.\nDet komiske er, at Martin Ågerup spiller den samme melodi som Pia Kjærsgård og co: Den almindelige mand ved selvfølgelig bedre selv og er ekstremt klog, hvorefter man behandler folk, som snotdumme, og se: det virker. Lidt reklamekroner og man kan sælge endnu mere unødvendigt lort, som giver flere penge i kassen. Hurra!\nFedmeepidemien skyldes sikkert også nogle grimme eksperter, der ikke ved, hvad folk bør spise. Salget af psykophamika stiger og stiger i Danmark. Mens vi måling efter måling beretter om, hvor lykkelige vi er. Hvem der bare havde den nyeste i-pad. Så bliver jeg nok glad.\nKapitalismens grundsten er og bliver vækst. Selv en en perlehøne må kunne se en hvis problematik i forholdet mellem vækst og tilgængelige ressourcer. Det ender altid med en god gammeldags krig, og så kan der skabes en masse dejlig ny vækst til at bygge op fra grunden igen. Kapitalisme er en boom-crash-model.Jeg må jo være en vandmelon, men jeg kan egentligt godt lide sådan en god gammeldags bæredygtighed og balance.\n07. september, 2011 - 22:24\nHvis der stadig er nogen er læser med er her lidt nøgterne fakta.\nDu smider nogle links på bordet som bevis for at Martin Ågerup tager fejl. Overordnet set afhænger argumentet ikke af enkeltstående statistikker, men det skal da ikke afholde mig fra at vise hvor du går galt i byen.\nDanmark HAR verdens højeste skattetryk: 48,2% af BNP. Sverige, som er nr. 2, ligger på 46,4%. Skattetryk = Tax revenues as percentage of Gross Domestic Product (GDP) - se http://www.oecd.org/dataoecd/13/38/46721091.xls\nDet private forbrug i Danmark ligger LAVT i Europa - som nr. 15 og under gennemsnittet for EU27 - http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statistics_explained/index.php?title=Fi...(domestic_concept).PNG&filetimestamp=20090430100048\nData er fra 2008 - men siden da er vi ikke ligefrem blevet rigere. Siden 2006 er BNP I Danmark faldet med knap 2% (faste priser), mens det offentlige forbrug er steget med mere end 20% (løbende priser). Alt andet lige må det private forbrug være faldet markant siden 2006.\n07. september, 2011 - 22:28\nDer er intet i vejen med at være glad for sin nye Ipad.\nHvis den nu bare var lavet uden at ødelægge miljøet og hvis der nu ikke kom en ny version hvert halve år, så man drives til at købe en ny og smide den gamle ud, så den endnu engang kan forurene miljøet. Det giver ingen mening!\nDer er vel ikke længere nogen der er i tvivl om at planeten Jorden drager sine sidste suk i disse år?\nSom en tidligere ivrig forbruger kan jeg kun konstatere at jeg som et "almindeligt menneske" nu ved egen kraft er kommet på bedre tanker. Hvorfor dog? Hvad kan være bedre end følelsen af at erhverve nye ting? Her følger flere forklaringer på min mystiske omvendelse:\nJeg kan ganske enkelt ikke længere lukke øjnene for det faktum at mit forbrug af modetøj, modesko, mode-dit og mode-dat ikke gavner nogen, ikke engang mig selv. Måske til at stive min selvtillid af, hvis den skulle være svækket i en periode.\nDen svækkes jævnligt af at jeg lever som individ i et superoverfladisk, forbrugsdrevet samfund. Via alle tilgængelige mediekanaler bombarderes jeg med tusindvis af reklamer for produkter, som konstant minder mig om, at jeg skal være den bedste version af mig selv, ud at have succes på "markedet". Min eksistens som menneske er i vores samfund reduceret til at være et menneske-produkt blandt mange andre. Jeg må "brande" mig selv og sælge mig selv på arbejdsmarkedet til højestbydende for at kunne eksistere/betale mine regninger/overleve.\nJeg kan ikke længere lukke øjnene for at jeg hver gang jeg køber et billigt stykke modetøj, et par fede sko mm. bidrager til at opretholde en økonomisk ubalance imellem verdens rige og fattige.\nJeg har som studerende i DK kun råd til at købe disse ting fordi jeg har slaver i de fattige lande til at fremstille dem til mig til en uhørt lav løn.\nAt shoppe "for sjov" er ikke længere en mulighed for mig, for jeg synes ikke det er sjovt at være skyld i andre menneskers ulykke, uanset hvor langt væk de bor. Deres liv og helbred er ikke mindre værd end mit.\nHar du nogensinde hørt ordet "shopaholic"? Forskning har bevist at (over)forbrug giver øget dopamin i hjernen, og derved har mennesker et helt naturligt potentiale for at blive afhængige af det. Faktisk er hele vores vækst/forbrugssamfund baseret på denne "refleks" i hjernen. En udmærket videnskabelig forklaring på hvorfor almindelige mennesker har "skabt" dette samfund.\nVi er i en situation hvor vores samfundsstruktur bygger på at mennesker, der ikke er i stand til at få succes på det "frie" marked, må dulme den sårede selvfølelse ved at erhverve sig ligegyldige ting, som på ingen måde forbedrer deres livskvalitet og som bringer dem i bundløs gæld = skaber mere fattigdom. Men der er en upside, de rige bliver jo rigere, når de fattige bliver fattigere...\nDe mennesker der har "succes" og som er i stand til at følge markedets spilleregler og præstere tilfredsstillende, kan leve et rigt og tilfredsstillende liv, hvor alt kan købes for penge. Så har de endda også råd til lykkepiller eller andre stimulanser, hvis der skulle opstå et indre tomrum eller en formålsløshed, som forbruget ikke kan fylde op. Eller må Gud, Allah ,eller hvem man nu tror på, forbyde det, hvis de skulle få samvittighedskvaler over at andre har dårligere vilkår. Nå nej, det er jo deres egen skyld at de er luddovne og ikke gider at være til salg på det "frie" marked....\nHvad kan vi gøre for at ændre dette?\nTænk hvis man kunne blive befriet for at være til salg på markedet.Tænk hvis bekymringer om at betale regninger og have råd til det næste måltid var ikke-eksisterende for hele menneskeheden.\nJeg er klar over at jeg lyder som en fæl socialist ved at foreslå et samfund hvor alle, høj som lav, får udbytte af Jordens frugter, men jeg er bare træt af at leve højt på strå, på andre menneskers bekostning. jeg kender dem ikke personligt, men det forhindrer mig ikke i at føle med dem.\nDenne frihed til at eksistere uden at skulle "handle" med sig selv og sine ydelser kunne muligvis få flere mennesker til at blomstre op. Måske endda frigøre ressourcer hos den enkelte til at få flere kreative ideer, skabe en art innovativ vækst, en ressourcebaseret vækst.\nEn reel fremgang der gavner både planeten Jorden og opfylder menneskets behov for fornødenheder og personlig valgfrihed. Med ressourcebaseret vækst mener jeg en global vækst, der baseres på de fornyelige råstoffer planeten er i stand til at levere til menneskehedens forbrug. På den måde kan ingen forbruge på en destruktiv måde og vi vil skabe et samfund der kan bestå, også langt ud i fremtiden.\nI virkeligheden er det den eneste mulighed vi har for at overleve, for vores nuværende samfundsstruktur er blot en moderat langsom måde at slå os selv ihjel på.\nVi er så dybt sovset ind i gamle ideer at vi ikke kan se skoven for bare træer. Vi skulle måske overveje at bevæge os ud af middelaldertænkningen og ind i fremtiden.\n07. september, 2011 - 22:31\nJeg synes Ågerup bør ignoreres. Hans makværk og spind fortjener ikke denne lange tråd.\n07. september, 2011 - 22:35\nEndnu et link om skat og den slags\n07. september, 2011 - 22:42\nSebastian Franck - det er næsten ærgerligt, at du kalder det et 'skattetryk' og ikke et 'samfundsbidrag'. Enhver borger må da være glad for at bidrage til de fælles foranstaltninger for det 'gode liv'. Du overser vist at Danmarks sundhedssystem i princippet er skattefinancieret i modsætning til de andre lande du sammenligner med. Dermed falder dit forsvar lidt sammen i min optik. Vi er da mange, der altid gennem årene har betalt skat med glæde. De brede skuldre kan jo også bære de tungeste byrder. Så er der det grundlæggende at der er mere glæde ved at give end at modtage.\n07. september, 2011 - 23:00\nOg så er der Dana Hansen og Mette Olesen. Hvor er det dog befriende at læse at der findes piger med mod og hjerte af dimensioner. Jeg lavvækster også på min egen måde - hverken ryger, drikker, ser fjernsyn eller går i biografen eller teater. Min BMW 525i fra 1983 har jeg haft stående køreklar i baghaven uden nummerplader i 4 år under en presenning, men jeg klarer mig udemærket med min cykel. Stort set kommer jeg aldrig ud af huset i måske Bornholms mindste by Lobbæk, hvor man ikke engang kan købe en æske tændstikker. Jeg har min it-hjemme-arbejdsplads via internettet, som jeg er klistret til det meste af dagen. Min elskede hustru gør som I to, og vi nyder et nøjsomt liv med en måske lidt umoderne garderobe men glade i almindelighed. Mht en iPad så går der nok flere år før jeg får taget mig sammen til en overvejelse.\n07. september, 2011 - 23:06\nNy modepræster træder frem og råber\nmed tidens nyeste mirakeldråber\nog slår én dumhed med en anden dumhed.\nDen leve! - Nye tider, nye tåber! (Piet Hein)\nFrem og tilbage er lige langt, 0g så var der bonden, der skulle have flyttet en vældig bunke sten fra et sted til et andet.\nHan spændte krikken for vognen og kørte ud på marken. hvor stenene lå, og begyndte at læsse, mens han messede: "kan den trække den, kan den også trække den". Og det blev han ved med, til der ikke kunne være flere sten i vognen.\nSå kravlede han op på læsset og hyppede på krikken, der ikke kunne rokke vognen en tomme.\nWell, tænkte bonden, så må jeg læsse nogle af stenene af igen.\nSom sagt, så gjort. Han steg ned igen og begyndte at læsse af, mens han messede: "kan den ikke trække den, kan den heller ikke trække den.Og det blev han ved med, til der ikke var flere sten tilbage i vognen.\nSå var det endelig fyraften, og han kunne køre hjem til konen og sætte krikken på stald efter veludført arbejde.\nBig Mother- eller Big Brothersamfund? Jeg tror ikke på Freuds teori om, "urhorden", som grundlagde partiarkatet og senere den vestlige civilisation på alfahannernes indbyrdes slagsmål om jagtbyttet og hunnerne.\nJeg hælder mere til den antagelse, at patriarkatet og polygamiets grundsten blev lagt, da en lille flok hunhominider slog sig sammen om at holde en nogenlunde stærk og omgængelig hanhominide i godt humør og god foderstand, mod at han påtog sig at holde de mere aggressive alfahanner på afstand af dem og deres afkom.\nBevise teorien kan jeg lige så lidt som Freud. Det er trods alt nogen år siden, vore fjerne aner forlod naturtilstanden og, homo sapiens veje skildtes fra bavianernes. Og vi har stadig ikke fundet "the missing link."\n07. september, 2011 - 23:09\nLeif Mønniche, jeg er oprigtigt chokeret over, at du ikke benytter dig af den fantastiske mulighed for at gå i et af landets bedste egnsteatre, i Rønne!\n07. september, 2011 - 23:13\nØh nej, for at være et "bidrag" må der være tale om frivillighed. "Fælles" foregøgler en enighed som vist ikke helt forefindes. Og "foranstaltninger til det gode liv" ...\nSpørgsmålet handlede ikke om hvordan forskellige ydelser finansieres, men om hvordan vi ligger i sammenligning med relevante lande. Og her er fakta at vi har Europas mest socialiserede økonomi. Vi har også én af de laveste vækstrater.\n07. september, 2011 - 23:19\nPeter - ja det er godt nok også for dårligt efter 21 år på øen. Fra 16. til 25. ds er der kulturuge. Måske jeg skulle overveje tanken om at lade mig kultivere og adsprede. Sidst jeg var i teatret var....tænke..tænke..nytårsaften 89/90 og se 'Den stundesløse' af Ludvig Holberg i det Kongelige Gammel Scene.\nja, Sebastian Franck, det er bemærkelsesværdigt, at den danske vækst stagnerede eller gik i stå, da VKO kom til magten i 2001. Derudover er det lykkedes 18.000 at blive milionærer i samme periode, hvordan de så end har båret sig ad med det. Faktisk er det bemærkelsesværdigt som de, der ikke synes at have besvær med at tjene formuer i den herskende orden, kritiserer den for at hindre dem i netop det. Men nej, Forbes viser det klart - og er en betydeligt bedre strømpil end skat i forhold til BNP, der jo intet siger: vi ligger mellem Schweiz og Luxembourg i skattetryk.\n07. september, 2011 - 23:27\nVores forbrug ligger 12% OVER EU-gennemsnittet. Hvis du vil diskutere dét, kan du diskutere det med Danmarks Statistik, som jeg har informationen fra (jvf mit tidligere link).\n07. september, 2011 - 23:28\nHer er et lidt nyere, Torben Skov: http://www.forbes.com/global/2009/0413/034-tax-misery-reform-index.html\n07. september, 2011 - 23:30\nFra mit link angående skattetryk (http://www.information.dk/149802):\n"Det sjove er blot, at det med klodens højeste skattetryk kun udgør en lille brøkdel af sandheden. Ser man på de samlede arbejdsrelaterede indtægter, som OECD-landene har, ligger Danmark meget uspektakulært et sted i mellemprisklassen, og på virksomhedsskatterne ligger vi endda i den lavere halvdel. Kun momsen og marginalskatten skiller os ud - men det vender vi tilbage til.\nEgentligt handler det om, hvor staterne får deres penge fra, så de kan holde deres mere eller mindre udbyggede velfærdssystemer kørende. En af indtægterne er skatten. "\n"år man lidt syd for grænsen, skal der også penge til at holde samfundene kørende. Men indtægterne kommer ind på flere konti, ikke kun skattekontoen. Der findes tvungne forsikringsbidrag for hver lønmodtager, de bliver trukket fra lønnen ligeså automatisk som skatten. Og så findes der tvungne arbejdsgiverbidrag, der eksempelvis i Belgien udgør 30,4 procent af en gennemsnitsløn og i Tyskland 20,5 procent, viser OECD’s tal. "\n“Danmark afviger fra den europæiske kontekst og fra de nordiske lande på et punkt, i og med man har ren skattefinansiering,” forklarer Joakim Palme, der er leder for Institut for Framtidsstudier i Stockholm og har undersøgt de forskellige europæiske systemer.\n“Det handler om, hvilke etiketter man sætter på,” siger han. Der gør ikke den store forskel, mener han, om man vælger ren skattefinansiering eller lader arbejdsgiverne bidrage også."\nLæs hele artiklen for mere information.\nEr der flere borgerlige myter du skal have punkteret, så sig bare til.\na : a progressive wasting away of the body especially from pulmonary tuberculosis\na : the act or process of consuming\nb : use by or exposure to a particular group or audience\n: the utilization of economic goods in the satisfaction of wants or in the process of production resulting chiefly in their destruction, deterioration, or transformation.\n07. september, 2011 - 23:35\nAnders Andkjær, jeg er ikke enig i, at det ikke gør en forskel - det giver dansk erhvervsliv helt enorme fordele, at vi som samfund har valgt i det store hele at friholde det fra økonomisk ansvar for dets medarbejdere og det samfund, det virker i.\n07. september, 2011 - 23:38\nSebastian Franck - det er da helt frivilligt om man ønsker at leve her. Ingen hidrer dig i at rejse til f.eks til USA - Guds eget land - men jeg er næsten sikker på at du med stor lettelse vender hjem efter kort tid.\nDet der med at 'fælles' og at alle er enige, det kan man vel ikke forlange eftersom vi hver for sig er unike. Man kan godt være uenig og vise respekt og ydmyghed overfor andres synspunkter. Dvs træde et skridt tilbage hvis man kan se at det tjener helheden bedst set i en overordnet betragtning. Vi skal nok alle hver især få mulighed for at 'optræde' vores nummer hvis jellighed byder sig.\nSå er der det du kalder den 'socialiserede' økonomi og det er jo en god tanke fordi vi alle bidrager efter evne til det 'gode' serviceniveau. Det er ligesom at være en del af et stort orkester med hver sine instrumenter. Man finder sig i hvis nogen laver en 'bøf' under vejs og glæder sin over publikums applaus. Op med humøret Sebastian, der er også brug for dig.\n07. september, 2011 - 23:49\nSebastian - vækstrate ? Jeg går ud fra at du er opmærksom på at lærebøgerne er ved at blive skrevet om. At bruge BNP som udtryk for produktiviteten har været en misforståelse i mange år. Bare foretag en enhedsbetragtning og du må give mig ret.\n07. september, 2011 - 23:55\nIgennem de sidste 100 år har der været mange strømninger og kontroverser skoler og undervisningssteder imellem om indholdet af begreberne i værdikampen om kapital og arbejde. Efter de mange år står stadig uklart (ihvertfald for mig) hvilken teori der er tale om når der tales om begrebet produktivitet. Spørgsmålet er nok hvorvidt der her er tale om sammenblanding af politisk filosofi og økonomisk teori i matematisk camouflage - altså en bestillingsopgave bestilt af politikere og løst af embedesmænd, men hvor selve løsningen desværre ikke kan stå prøve som holdbar ved en dimensions- eller enhedsbetragtning.\nDet er især i de sidste 10 år, der er gået inflation begreberne hvor statistik robotterne har stillet sig velvilligt til rådighed med stadig flere og absurde tjenesteydelser uden at sikre sig matematisk holdbarhed\nSlagordet efter 2. verdendkrig ved genopbygningen var 'højere produktivitet' hvor begrebet i sin tid blev 'importeret' fra den amerikanske terminologi, som definerede 'produktivitet' som forholdet imellem værdien af output og indsatsen af en af produktionsfaktorerne abejde, materialer og kapital. Man talte f.eks om materialeproduktiviteten, arbejdsproduktiviteten eller kapitalproduktiviteten.\nHvorimod begrebet 'effektivitet' blev defineret som forholdet mellem værdien af output og den samlede indsats af prodktionsfaktorer (arbejde, materialer og kapital). Igennem tiden er denne sondring sunket i glemslen og man bruger nu begreberne i flæng uden at skænke det reelle indhold og regnegrundlag en tanke.\nAllerførst definitionen. Jeg kan forstå at man definerer det som forholdet imellem output og input, her BNP og nedlagte arbejdstimer ialt i året - dvs salgomsætning/arbejdstime så vidt jeg kan se.\nForestil dig at man for en virksomhed ville beregne arbejdsproduktiviteten (det som arbejdsstyrken har fået fra hånden) som forholdet imellem salgsomsætning og timeforbrug i produktionen.\nHvad viser denne gennemsnitsindikator ?\nHvad indikeres om arbejdsstyrkens indsats?\nHvilke andre faktorer har spillet med?\nJeg vil påstå, at\nDen viser ikke andet end resultatet af en division imellem de 2 tal\nDen siger intet om effekten af arbejdsstyrkens indsats.\nHele markedssiden er indeholdt i tælleren dvs funktionen imellem udbudte priser og efterspurgde mængder som det er lykkedes sælgerne i virksomheden at forhandle sig frem til. Nævneren indeholder begrebet arbejdstakt\nog mener at navnet på rapporten fra Danmarks Statistik er en vildledende varebetegnelse ?"\nBNP/T - er denne gennemsnits indikator realistisk ?\nDefinitioner i Varedeklarationen for rapporten “Arbejdsproduktivitet pr.capita [BNP pr. indbygger] - findes på nedenstående link:\nDet er ligningen nede midt på siden under overskriften - “0.4 Formål og historie”\nBNP/P= A/P * B/A * T/B * BNP/T ( hvor arbejdsproduktiviteten her er det sidste led BNP/T ?)\nA = antal personer i de erhvervsaktive aldersklasser\nP = antal personer i befolkningen\nB = antal beskæftigede\nT = samlet antal arbejdstimer udført af de beskæftigede\nFlytter du P fra venstre nævner over på den anden side af lighedstegnet som tæller og reducerer udtrykket ved forkortning får du:\nBNP = BNP altså det man indenfor matematikken kalder - ja undskyld ordet - en idiotformel dvs. en matematisk ligning af den slags der kaldes en identitet (fordi den er sand for ethvert x).\nMed denne idiotformel er man altså i stand til at trække den stakkels arbejdsstyrke rundt i manegen blot fordi ingen har mod til at betvivle den såkaldte økonomiske teori.\nSom kuriosum kan jeg nævne en myte - at USA’s økonomi igennem de seneste år vist positiv arbejdsproduktivitet på 15,8% beregnet udfra denne idiotformel, hvilket enhver kan se må være direkte forkert på baggrund af virkeligheden hvor BNP bl. a også indeholder værdien af de ‘giftige papirer’ i cirkulation. Det er lykkedes vismænd, politikere, økonomer, spekulanter at bedøve folket med idiotformler.\nBNP/T er ikke en statisk, men dynamisk grundrelation. Både tæller og nævner er dynamiske. Tælleren indeholder markedsmekanismens (outputtilpasningens) faktiske effekter og nævneren indeholder den faktiske arbejdstakt i processerne, som har været virksomme for perioden.\nEt produktivitetsbegreb har kun mening hvis output måles ved fremstillingsprocessens slutning opgjort i fysiske antal produktenheder frembragt ved indsatsen af atbejdstimerne. Rapport om Arbejdsproduktiviteten for 2009 kan rekvireres fra Danmarks Statistik's hjemmeside.\nArbejdstakt er et begreb, der stammer fra akkordsystemer hvor måling af arbejdshastigheden og arbejdspladsens indretning og udstyr afgør aflønningen.\nArbejdstakt 100 er den hastighed, hvor medarbejderen yder den normale arbejdsindsats og får den normale løn. Hvis medarbejderne arbejder hurtigere end arbejdstakt 100, er der en øget betaling, afhængig af de aftaler, der er lavet på området. (Læg her mærke til at det er lønomkostningerne i produktionsleddet, der her er påvirket af arbejdsintensiteten - ikke virksomhedens salgspriser i afsætningssiden, som kan være uforandrede). Derimod er output (volumen) fra produktionsprocessen påvirket i den givne periode af den forøgede arbejdstakt.\nDet system er der mange der ikke kender, heldigvis og desværre, for det er ved at blive et problem, at medarbejderne ikke ved, hvad der forventes af dem i forhold til den løn den enkelte har. Det betyder, at ledelsen kan presse tempoet højere og højere op.\nTempoet presses på mange forskellige måder. Nogle mere raffinerede end andre. Vi har i en lang periode set, at tempoet presses ved at:\n- der skæres ned på personaleantallet, uden at der fjernes arbejdsopgaver,\n- der omorganiseres, det skabe utryghed i ansættelsen,\n- der laves individuelle målinger, der hele tiden sammenlignes med den bedste,\n- bede om en ekstra indsats på grund af den øjeblikkelige situation.\nAf nyere og lidt smartere metoder ser vi nu, at der laves pointsystemer, hvor:\n- medarbejderen kan samle point. Disse point kan så konverteres til en gave, som medarbejderen selv kan vælge ud fra et katalog, (det ligner akkord system).\nHensigten er den samme, arbejdstempoet skrues langsomt op. Der er mange flere metoder, men kendetegnede for dem alle er, at arbejdstakt 100 ændres og der sættes en ny standart for, hvad den normale indsats er, og så starter ledelsen igen med at presse tempoet. Det er en skrue uden ende og det betyder, at arbejdstempoet langsomt, men sikkert stiger uden en ekstra honorering.\n07. september, 2011 - 23:58\nPeter Hansen, det er et citat fra artiklen, ikke noget jeg har sagt.\n08. september, 2011 - 00:24\n"Jeg synes Ågerup bør ignoreres. Hans makværk og spind fortjener ikke denne lange tråd."\nJeg følte nøjagtigt det samme for nogle uger siden med Fogh Junior. Det var også et svagt indlæg som ikke fortjente den opmærksomhed som det fik.\nMen debatten er bare interessant, og ofte bliver den mere værd end selve indlægget :)\n08. september, 2011 - 00:48\nDu har ret Anders Andkjær. Tråden begynder at blive interessant.\n08. september, 2011 - 09:01\nHvis man på kvalificeret grundlag skal debattere statistik, kræver det at man forstår de målinger man taler om. Her er vist behov for lidt begrebsafklaring.\nDer er forskel på PRIVAT forbrug og INDIVIDUELT forbrug. Privat forbrug er det forbrug som vi betaler af egen lomme. Individuelt forbrug er det forbrug som vi bruger hver især, uanset om det betales af husholdningspungen eller skattefar. Tallene for privat forbrug vs offentligt forbrug siger noget om hvor meget af økonomien der kører i offentligt regi, hvor meget i privat regi - eller om hvor "socialiseret" økonomien er. Det siger noget om hvor meget vi hver især selv kan bestemme over vores dispositioner. Her ligger vi temmelig dårligt til. Tallene for individuelt forbrug - som Anders henviser til fra DST - viser omvendt at vi ligger pænt til i EU. Det er et udtryk for at vi har et forholdsvis højt velstandsniveau i Danmark. Tallet inkluderer både privat og offentligt individuelt forbrug, altså også fx biblioteker, daginstitutioner, pleje mv. Mange økonomer mener at den offentlige produktion overvurderes i de officielle BNP-statistikker, fordi det ikke er muligt at måle værditilvæksten, mens produktionen blot sættes lig omkostningerne, og en del sektorer i det offentlige på mange niveauer ikke har hævet outputtet selv om omkostningerne er steget. Der er således god grund til at mistænke tallene for individuelt forbrug for at overrepræsentere den reelle velstand i et land med et højt offentligt, individuelt forbrug, fx Danmark. Vi er fattigere end vi tror. Og med de forventede vækstrater, må vi regne med at falde endnu mere bagud.\n@Leif Mønniche Dine lange tirader er så fulde af fejl og misforståelser at det ikke giver mening at prøve at korrigere dem.\n@Peter Hansen Den danske realøkonomi (inkl. den offentlige sektor - se ovenfor) steg med 13% fra 2000 til 2007. Siden er den faldet med godt 4%. Jeg vil ikke give hverken æren eller skylden for den udvikling til regeringen.\n@Leif Skov Forbes Tax Misery Index er ikke et udtryk for det samlede skattetryk, men derimod for den marginale skattebelastning. Forbes tal er også interessant, men erstatter ikke skattetrykket.\n@ Anders Andkjær - artiklen fra Information har en misvisende overskrift idet den ikke handler om skattetrykket - som vitterligt er verdens højste i Danmark - men primært om skatten på arbejde og andre direkte skatter. Skattetrykket i Eurostat beregnes pba. af alle offentlige, ikke-brugerbetalte indtægter. Det er et højst interessant udtryk fordi det 1) udtrykker hvor meget af de penge en person tjener han kan forvente selv at disponere over (og dermed er skattetrykket et spejlbillede af andelen af privat forbrug) og 2) kan fortælle hvor stort et dødvægtstab et samfund oplever.\n08. september, 2011 - 09:26\nSebastian - jeg er glad for kritik og er nysgerrig mht til mine 'tirader af fejl'. Kunne du ikke være så venlig at nævne bare den væsentligste evt med et stikord ?\n08. september, 2011 - 10:25\nSebastian, du leder med lys og lygte efter statistikker, der understøtter dine påstande. Pas nu på, at du ikke farer vild i skoven.\n08. september, 2011 - 11:35\nAk, Titanic synker stadig, men ja, diskussioner vedrørende diverse statistikker er vel en udmærket distraktion fra dette faktum og et passende tidsfordriv indtil vi alle er druknet.\nDet er jo det vi har politik til.\n08. september, 2011 - 12:00\nÅgerup indvender: "Vi er altså ikke alene syge og forsynede med konstruerede og dermed indbildte behov. Vi er narkomaner."\nHvad er der nu galt med narkomaner Martin Ågerup?\nBegynder du selv at agere "Kloge Børge" på, hvad der er menneskers sande eller falske behov?\nEller mener du alligevel som Inge Røpke: at»Forbrugernes ‘behov’ konstrueres af den sociale og økonomiske kontekst.«?\nEller det er måske i virkeligheden bare dig, der, imodsætning til Inge Røpke,kan skille andre menneskers falske behov fra de sande?\n08. september, 2011 - 12:03\n@Anders Andkjær I skoven af tilgængelige statistikker er det vigtigt at kende sine egetræer fra sine nøddebuske. Ellers ender det med at man påstår at skoven er fuld af lave egetræer - mens det i virkeligheden er helt almindelige nøddebuske.\nDu kan ikke bare hive tal frem skuffer og gemmer og bruge dem til at understøtte dine argumenter, når de rent faktisk siger noget andet end det du tror.\n@Leif Mønniche Du hævder fx at matematiske identiteter er "idiotformler". Men de er helt uundværlige redskaber i praksis - fx x(x-1) = x(2)-x for nu at tage et simpelt eksempel. Du påstår at "lærebøgerne" er på vej væk fra BNP som udtryk for produktivitet - jeg går ud fra du mener produktiON, men under alle omstændigheder er det noget vrøvl.\n08. september, 2011 - 12:12\n@Mette Olesen Malende billedsprog, men jeg foretrækker fakta frem for maleriske undergangspoesi.\n@Mette Olesen Malende billedsprog, men jeg foretrækker fakta frem for malerisk undergangspoesi.\n08. september, 2011 - 12:29\nHvordan du end vender og drejer dine statistikker, Sebastian, så vender røven bagud.\nHvis pengene opkræves fra arbejdsgiverne istedet for skatten, så bliver virksomheden nødt til at skaffe pengene på andre måder. Højere priser, lavere lønninger eller noget andet. Højere priser går ud over forbrugerne (=skatteyderne), lavere lønninger går ud over medarbejderne (=skatteyderne).\nDet er kun din skov der er fuld af lave egetræer :)\n08. september, 2011 - 13:26\nSebastian - du spræller i nettet. Jeg påstår ikke, at man kan undvære 'idiotformler'. Det jeg siger er, at en formel eller model skal kunne beskrive virkeligheden for at være brugbar ellers er det tidsspilde at filosofere yderligere. Dette krav kan diverse BNP baserede formler ikke leve op til da de enkelte led er en overgeneraliserering dvs at de i sig selv indeholder dynamiske elementer, som tilsløres og negligeres med det resultat at de fører til fejlkonklusion og forvirring.\nJeg synes at du skulle repetere og nærlæse mit indlæg endnu engang.\nMed hensyn til begreberne produkt, produktion, produktivitet så hersker der, som jeg anfører, stor forvirring om indhold og anvendelse og det har der altid gjort. Så kan du ikke være så venlig at definere de tre begreber for mig ? Så at jeg kan se om du selv har forstået dem.\n08. september, 2011 - 14:39\nHvis jeg spræller i nettet, så er du en død fisk, og så er vi lige vidt.\nBNP er et regnskabsbegreb som måler værditilvæksten i et samfund. Hvis du skal sammenligne det med et erhvervsøkonomisk begreb er det ikke "salgsomsætningen" men bruttoavancen. Det beregnes ved at opgøre bruttoavancen i alle led i produktionskæden og adderes for alle virksomheder i landet. Der er så en masse teknikaliteter om overførsler til udlandet, indirekte skatter og afgifter, som betyder at man har en række beslægtede begreber - BVT, NNP, BFI osv. Men de er alle versioner af det samme. BNP er principielt hverken mere eller mindre suspekt end bruttoavancebegrebet i erhvervsøkonomi. BNP er den værdi der er til aflønning af produktionsfaktorerne - arbejde og kapital (materialer er IKKE en produktionsfaktor), og dermed den værdi vi har til rådighed til forbrug - kollektivt, individuelt, privat eller offentligt.\n08. september, 2011 - 15:26\nSebastian - BNP har ikke noget med regnskab at gøre - der er ikke nogen kontoplan og der foregår ingen posteringer, der kan afstemmes. Der er intet 'egenkapitalbegreb' som i erhvervsøkonomi. Derimod bygger BNP-begreverne på optællinger og opgørelser, som indsamles periodisk. Der er take om statistiske opgørelser. Du roder det hele sammen i den store sorte gryde. F.eks dit begreb 'bruttoavance' er et begreb brugt i forbindelse med skatteregnskab.\nSebastian du er dumpet til eksamen. Bedre held næste gang.\n08. september, 2011 - 15:36\nVarm luft er varm luft, lige meget hvor meget af den man lukker ud.\nDer er ikke en eneste vandmelon, der er kommet med KONKRETE bud på, hvordan deres Utopia skal se ud.\nHvordan begrænser man menneskers forbrug, uden at skabe massearbejdsløshed? Vi vi alle skal rende rundt og tørre røv på hinanden, hvem betaler så gildet? Hvis ikke der skabes overskud, hvor kommer investeringer så fra? Hvis vi skal forbruge efter "behov", hvem er det så der bestemmer behovet? Det er sådan set bare fire ud af tusindvis af spørgsmål, hvor der ikke er et eneste konkret bud på en løsning.\nsom sagt, varm luft er varm luft, uanset hvor meget man lukker ud ...\n08. september, 2011 - 15:43\nNiklas, der kommer masser af bud. Mit bud er Socialisme. Dvs. det bliver ikke privates opgave at investere.\nHvad skal vi lave? Kunne du ikke finde på noget bedre at lave end at lave meningsløse dingenoter til andre, som er designet til at gå i stykker, gå af mode hurtigt, være inkompatibelt med fremtidige versioner eller en kombination af dem?\nHvis du er den type, som bare skal bruge din tid, uanset hvor meningsløst, så må vi sætte dig til at grave huller og fylde dem op igen. En gang hvert halve år kan du så få en anerkendelse (medalje eller lignende), så du føler du får noget ud af det. Det er omtrent lige så meningsfuldt som hoveddelen af vores produktion idag.\nNiklas Monrad, angående bestemmelse af behov: Det bliver allerede fra centralt hold bestemt, hvilke behov der skal støttes og hvilke ikke. Det sker gennem subsidier. Massive. F.eks. er det bestemt, at nu skal vi alle flyve, og vi må ikke køre i tog. Derfor koster en flyvetur på 4000 km. ca. 1/3 af hvad togturen ville koste, på trods af det ekstra tidsforbrug og manglende komfort.\nHvis du accepterer den slags smagsdommeri, hvad er så dit problem?\nJeg vil hellere acceptere smagsdommeri baseret på nødvendighed fremfor på kortsigtet profit for individer, som ikke har min eller samfundet interesser for øje.\n08. september, 2011 - 17:05\nNiklas - du skal ikke være bange - vi er hos dig.\n08. september, 2011 - 17:49\nJamen der findes masser af mennesker der har konkrete bud på hvordan et fremtidssamfund kunne se ud, der er bare ingen der lytter til dem.\nHver gang der kommer konkrete forslag på bordet til at forbedre HELE menneskehedens velstand, holder alle sig for ørerne og råber SOCIALISME-KOMMUNISME, hvem skal dog betale, hvor skal vi dog få pengene fra!\nIngen har fantasi til at forestille sig at tingene kan forandres fundamentalt til det bedre her fra hvor vi står nu. Hvis du rejste tilbage til middelalderen og prøvede at forklare en dalevende person lidt om vores moderne bekvemmeligheder ville de nok ikke lige kunne fatte hvad du talte om.\nDet er måske derfor disse forslag aldrig rigtigt når frem i medierne, eller vinder frem som politiske strategier.\nEt bud på en fremtid kunne være at vi bruger vores viden og teknologi til at udvikle maskiner til at lave alt det kedelige. Altså dyrke afgrøder, høste ren energi, bygge infrastruktur, fremstille genbrugelige forbrugsgoder, operere/passe de gamle og syge osv. Det er forbavsende mange funktioner der langsomt bliver overtaget af de fantastiske nye robotter alligevel, så hvorfor ikke speede processen lidt op?\nPå et tidspunkt vil der ikke være nok lønarbejde tilbage til mennesker alligevel, for der er jo ingen der tør at stå i vejen for ny teknologi? Lige nu bruger vi størstedelen af vores teknologi til at nogle firmaer kan udvikle ligegyldige ting, som mange kan købe.\nHeldigvis er det også lykkedes nogle forskere at få finansieret opfindelser der gavner hele menneskeheden, men det vigtigste i det nuværende samfund er og bliver: Kan det nu betale sig? Et absurd spørgsmål taget i betragtning at vi taler om menneskers liv og helbred. Få dog bare den livreddende teknologi ud til dem der har brug for det!\nHvad nu hvis vi satsede benhårdt på kun at udvikle ting der giver mening? 100% bæredygtigt og 100% gavnligt for alle mennesker. Våbenproduktion ville hurtigt blive meningsløst, hvis vi så det i det lys. Men hvorfor er det nu vi har våben? Nå ja, for at vi kan slås om Jordens ressourcer og holde de fattige beskæftiget med at slås mod hinanden, dyrke narko osv. mens vi andre skummer fløden i den vestlige verden.\nHvad står i vejen for at dette fremtidsscenarie kan blive virkelighed? Det gør markedet og pengene(gælden) som der handles så ivrigt med.\nEt eksempel fra nutiden:\nHvis vi ville, kunne vi snildt brødføde hele verdens befolkning lige nu. Hvorfor gør vi det ikke? Vi kan jo ikke lide at se på dem der i Afrika der sulter inde i fjernsynet.\nFordi vi i de rige lande skal tjene på vores mad, altså holde priserne oppe, og vi kan jo ikke bare give overskuddet af vores produktion væk vel, det ville jo være en dårlig forretning. Tænk hvis vi ikke selv havde penge til mad?\nEn fremtid hvor alle har ret til at få mad i munden, tøj på kroppen og tag over hovedet på lige fod (ja det lyder skræmmende) verden over kunne opstå ud af den finanskrise vi netop står i. Flere penge kan jo ikke bringe os ud af kniben, de skaber bare mere gæld og flere problemer. Det er jo ikke mad og drikkevand og råstoffer der mangler, det penge til at købe det med. Drop pengene og del ud af goderne en gang for alle.\nStyresystemer, politiske systemer, fattigdom, kriminalitet og krig ville langsomt slippe taget i menneskeheden, hvis alle fik dækket deres basale behov, samt havde adgang til grænseløs uddannelse. Alle menneskers personlige frihed til at beskæftige sig med det, de nu engang finder mest interessant. Det kan der vel også komme en slags innovation ud af.\nProblemet er naturligvis hvad de basale behov er, og hvem skal bestemme det?\nVi kunne jo vælge at basere vores samfund på det faktum at Jorden har en begrænset kapacitet af ressourcer, så må vi holde os inden for den. Det er et faktum vi endnu mangler at fatte helt, men vi er da på vej...\nDer er store udfordringer ift. uddannelse til alle, begrænsning af befolkningstilvæksten globalt, men der er også mange løsninger, hvis vi som samlet menneskehed satte alle sejl til på en gang og brugte alle vores ressourcer på noget mere fornuftigt end at føre krige og stjæle ting fra hinanden under dække af at det er "markedet" der bestemmer.\nMen vi er jo som bekendt ikke en stor levende organisme der kan finde ud af at træffe fælles beslutninger. Endnu.\nDer er masser af mennesker der f.eks. bruger internettet til at samle sig i grupper, der forsøger at finde samlede løsninger på menneskehedens problemer. Vi behøver i virkeligheden ikke at blive 100% enige for det er ikke nødvendigvis flertallet der ændrer verden, det er dem der går forrest og har visionerne til at udfordre status quo. Uden den slags individer ville vi stadig rende rendt og brænde hinanden på bålet og tro at Jorden er flad.\nSiden dengang er vi blevet klogere, så hvorfor er det en umulig tanke at vi kan blive endnu klogere, endnu mere empatiske, endnu mere opsatte på det fælles bedste? Det der gavner alle, kan ikke undgå også at gavne individet.\nMen hvad men den menneskelige natur? Vi er jo alle onde egoister, dovne hunde der har brug for det økonomiske incitament for overhovedet at stå ud af sengen om morgenen. Eller er nogle bare "dovne" fordi de ikke kan se nogen mening med det job de har? Ikke kan se nogen mening med deres liv i det hele taget?\nVores nuværende system baserer sig på en art betalt slaveri, er det bare dejligt at leve på den måde? det må vi kunne gøre bedre.\nInternettet, som har forandret verden til ukendelighed allerede, indeholder utallige eksempler på projekter frembragt af passionerede individer, der arbejder "for sjov" og for menneskehedens fælles bedste. Overfør opensource kulturen til resten af vores systemer og voila, vi har en ny verdensorden!\n08. september, 2011 - 18:36\nDen empatiske udvikling er kun i sine spæde år, man ser det med store begivenheder hvordan folk bliver rystet sammen, fra en fælles oplevelse, god eller dårlig.\nDe færreste glemmer den slags, og bånd for livet opstår. Det er en kulturel omvæltning der skal til, jeg tror ikke på små grupperinger i den sammenhæng. Men det er ikke det samme som at det ikke kan ske, selvfølgelig kan det, det. Ja, det skal det jo nærmest, hvis vi skal være optimister på de kommende generationer.\nJeg har glemt hvem der skrev om det, men internettet, kan muligvis vise vejen.\n08. september, 2011 - 19:21\nSå altså same old magtfuldkommenhed fra socialisterne?\nDU bestemmer, hvad der er nødvendigt.\nDU bestemmer, hvad mennesker har brug for.\nDU bestemmer, hvad fabrikkerne skal producere.\nFørhen blev denne magtfuldkomenhed begrundet med, at den var uendeligt meget bedre til at skabe velstand end udbud og efterspørgsel - nu begrundes den så med, at den vil bremse kapitalismens dødsensfarlige succes med at skabe velstand.\nMen ok - fair nok. Lad os da glemme indrømmelsesfasen som udeblev for et øjeblik.\nFor tilbage står stadig det ene lille problem, som socialister til alle tider ikke har kunne komme med en løsning på.\nHvad nu, hvis folk i hundredetusindvis flygter væk fra den virkeliggjorte socialisme, sådan som historien har vist os, at de altid gør?\n08. september, 2011 - 19:40\nHvordan begrænser man menneskers forbrug, uden at skabe massearbejdsløshed?\nVi er nødt til snart at ændre vores levevis. Enten af eget frit valg eller af nødvendighed. Jorden har begrænsede ressourcer. Som vi lever nu brænder vi det hele af på få århundreder. Indtil videre ligger der en pokkers masse arbejdspladser gemt i at få vendt skuden. Alternativ energi. Alternativ dyrkning. Danmark har desværre spildt 10 år i den sammenhæng.\nVi vi alle skal rende rundt og tørre røv på hinanden, hvem betaler så gildet?\nJeg forstår ikke rigtigt spørgsmålet. Er du så ung, at du ikke kan tørre din egen?\nHvis ikke der skabes overskud, hvor kommer investeringer så fra?\nDe sidste mange år har folk jp lånt penge på varm luft og pyramidespil (læs afdragsfrie lån, kunstigt opblæst friværdi osv.. Så det er vel kun fantasien ,der sætter grænsen, hvis man er til den borgerlige blok. Under alle omstændigheder ville det være en win-win situation, hvis man kunne skabe vækst i besparende opfindsomhed såsom bedre isolering, jordvarme, regnvandsgenbrug, andre toiletter, pesticid- og kunstgødningsfrit landbrug osv.\nHvis vi skal forbruge efter “behov”, hvem er det så der bestemmer behovet?\nDet økologiske råderum.\nDet er sådan set bare fire ud af tusindvis af spørgsmål, hvor der ikke er et eneste konkret bud på en løsning.\nDer er masser af konkrete bud. Folk her svarer bl.a. på en latterlig kritik af Ågerup af en hel bog omhandlende modvækst. Den traditionelle tankegang om at væksten ikke blot skal være konstant. Den skal også stige. Kig ud i din have, hvis du har sådan en. Hvordan vil du ud i al fremtid få mere mad ud af de kvadratmeter du måske måtte have? Har du kun en altankasse, så er det endda mere overskueligt. Svar du blot på dette ene spørgsmål, så har du reddet kapitalismen og gjort os til troende igen. Det er vist kun før set med fisk og brød.\n08. september, 2011 - 20:26\nMette Olesen og Thomas Nielsen - det er flot og kreativt af Jer at inspirere til opfindsomhed og så ganske gratis og OpenSource. Ude i virksomhederne er der en hær af folk ansat til høje lønninger med netop den opgave at få og gennemdrøfte idéer og deres strategiske muligheder og ligeså inden for forskningsverdenen i offentligt regi. Det er faktisk disse folk der burde fremkomme med de gyldne tanker og ikke os fra gulvet.\nI skal roses for Jeres engagement og føle Jer trængte for alverdens spørgsmål om de myriader af detaljer som en fremtisig verden indeholder. Der er nok af skeptikere og sort-seere til hvadsomhelst, men der er blot en prøvesten for tanker og igrunden uundværligt i en opgaveproces. God arbejdslyst.\n08. september, 2011 - 20:27\n- ikke føle Jer trængte..\n08. september, 2011 - 20:29\nBjarke Hansen skriver:\n"Hvad nu, hvis folk i hundredetusindvis flygter væk fra den virkeliggjorte socialisme, sådan som historien har vist os, at de altid gør?"\nSå du nogensinde den youtube-film med Noam Chomsky, som jeg linkede specielt til dig?\nHvis ikke, så smut du tilbage og informér dig selv, inden du blamerer dig yderligere.\nOg når du kommer tilbage, kan du passende give de eksempler på sofisteri, som du indtil nu har nægtet.\nDu er langt under lavmålet for en meningsfuld debat.\n08. september, 2011 - 20:32\nSkulle det foretille et svar?\nChomsky har heller aldrig (så vidt jeg ved) kommet med et bud på en virkeliggjort socialisme, som ikke kræver berlinmure.\nMen oplys mig endelig.


Hotel Puerto Princesa City, Filippinerne : billigt hotel Puerto Princesa City, Sammenlign med Jetcost\nBillige hoteller i Puerto Princesa City\nHoteller i Puerto Princesa CityEr du på udkig efter hoteller i Puerto Princesa City?Jetcost sammenligner tilbud på hoteller i Puerto Princesa City fra over 250 websites (Ebookers, Venere, Expedia, Booking, Laterooms, Lastminute ...). Jetcosts sammenligningsmaskine søger efter hoteller i Puerto Princesa City og gør det muligt at:Søge, sammenligne og finde et billigt hotel i Puerto Princesa CitySe dit hotels placering på et kort over Puerto Princesa CitySe billeder af billige hoteller i Puerto Princesa City samt en beskrivelse af hotellet, bedømmelse, service, og faciliteter (internet, swimmingpool, aircondition ...)Uanset om du er på udkig efter et billigt hotel i Puerto Princesa City eller er luksushotel, vil Jetcost finde de bedste priser og tilbud.Priser på hoteller i Puerto Princesa City:1-stjernede hoteller fra kr. 123-stjernede hoteller fra kr. 155-stjernede hoteller fra kr. 104 (Princesa Garden Island Resort and Spa)\nSabang Beach 28.1 km fra centrum\n25.7 km fra centrum\nFind, sammenlign, og bestil et billigt hotel i Puerto Princesa City med Jetcost. Få de bedste priser i Puerto Princesa City. Indtast oplysninger om din hotelsøgning, og så vil Jetcost søge efter hoteller i Puerto Princesa City på 250 websites.\nSammenlign flyrejser il og biludlejning i Puerto Princesa City\nBiludlejning i Puerto Princesa City\nVejrudsigt for Puerto Princesa City\nTil din rejse, hvad enten det er forretning eller ferie, kan du søge efter dit hotel på Jetcost, førende inden for sammenligning af hotelpriser. Sammenlign aktuelle priser og tilbud fra over 100 rejsebureauer og hotelwebsites, find de bedste priser, bestil, og spar penge. Find dit hotel med et enkelt klik: hostel, billigt hotel eller luksushotel i Puerto Princesa City. De mest populære byer, der søges efter på Jetcost, er: hoteller i Berlin, hoteller i Aarhus, hoteller i London, hoteller i Rom, hoteller i Paris...


Hvorfor Atlanta NFL-fans ikke kan få Chick-fil-A om søndagen - Nye opskrifter\nHvorfor Atlanta NFL-fans ikke kan få Chick-fil-A om søndagen\nKyllingekæden vælger at respektere deres mangeårige politik, selv under søndag aften fodbold\nChick-fil-A-standen inde i Atlanta Mercedes-Benz Stadium vil forblive lukket om søndagen på grund af en mangeårig virksomhedspolitik.\nHjemstaden Atlanta Falcons fodboldfans ser frem til de otte hjemmekampe, deres hold skal spille i byens mærke ny Mercedes-Benz Stadium på søndage i denne sæson, men hvis de glæder sig til at få fat i en af Chick-fil-A'S signatur kyllingesandwich, de er uden held.\nFastfood -restauranten har en mangeårig politik om at forblive lukket om søndagen, og det gælder også for alle kædens stadionssteder, på trods af at langt de fleste NFL -kampe spilles om søndagen.\nJohn Mattioli, senior manager for partnerskaber og aktiveringsmarkedsføring hos Chick-fil-A, fortalte i dag at, ”Mens vi serverer Chick-fil-A på flere stadioner i hele landet, har vi altid holdt vores grundlægger forpligtelse til at lukke om søndagen. Det giver vores teammedlemmer en chance for at tage en hviledag. ”\nFastfoodkæden, der har næsten 2.000 lokationer, blev grundlagt i Atlanta i 1967 af S. Truett Cathy og har altid været lukket om søndagen. Ifølge deres hjemmeside anså Cathy politikken for afgørende: “Efter at have arbejdet syv dage om ugen på restauranter, der er åbne døgnet rundt, så Truett vigtigheden af at lukke om søndagen, så han og hans medarbejdere kunne afsætte en dag til at hvile og tilbede, hvis de vælger det - en praksis vi opretholder i dag. ”\nFor dem, der dyrker fodbold, betyder det, at Falcons -fans en dag om ugen må tåle at vælge imellem pizza, burgere, Tex Mexeller en af de andre specialmuligheder fra restaurantstanderne. Så manglen på Chick-fil-A vil flyve lidt under radaren-og Det oplyser ESPN at bodens skilt vil blive vendt om til en anden restaurant om søndagen, hvilket glatter overgangen og tilbyder endnu flere valgmuligheder.\nIkke alle er kede af politikken lukket om søndagen; faktisk, denne person respekterer Chick-fil-A for at lukke den dag. Klik her for 10 flere ting, du ikke vidste om Chick-fil-A.\n32 fødevarer, der repræsenterer hvert hold i NFL\nDet er ligegyldigt, om du ser Super Bowl til fodbold eller reklamer, for på en eller anden måde vil du sandsynligvis forkæle dig med spisearrangementet hele dagen. Og med Super Bowl 50 lige rundt om hjørnet, er der ikke noget bedre tidspunkt til en runde, der matcher hvert hold i NFL med hver af deres bys mest elskede og berømte fødevarer.\nRul gennem listen herunder for at finde dine favoritter ... selvom det betyder at acceptere en rivals regionale specialitet. Mad er mad, men lad stadig spillet begynde. Og hvis du holder din egen Super Bowl -fest, er det de dips, som din spredning ikke er komplet uden.\nForestil dig, at dette er, hvad der sker, når et stykke majsbrød møder en luftig pandekage. De forelsker sig, tager en tur i frituregryden og fremstår som en perfekt, gyldenbrun. Du kan spise disse stille hvalpe almindeligt eller som mange sydlændere gør, med honning, smør og endda ketchup. Du kan heller ikke kalde dig selv en sydlænding, hvis du aldrig har spist disse fødevarer.\nHvis du kan lide sprødheden i noget stegt og røget i mexicansk mad, vil du elske chimichangas. Men at spise en af disse friturestegte burritoer kan praktisk talt garantere et madkoma i mere end 4 timer, så du kan prøve denne bagte kyllingechimichanga i stedet. Dette kan være en lille afvejning, men du vil ikke gå glip af spillet, ikke?\nAt spise "lokalt" for indfødte i Baltimore betyder at drage fordel af The Chesapeake Bay og dampe lidt frisk blå krabbe. Find ud af deres hemmeligheder ved at plukke kødet direkte fra skallen og skabe den ultimative tilføjelse til æg Benedict: krabbekager.\nBuffalo Bills: Buffelsauce\nBuffalo, New York kan vinde i kategorien Super Bowl-venlig fingermad. Tilføj denne klassiske amerikanske sauce direkte til kyllingevinger eller bliv kreativ med bagt bøffelkyllingedip og bøffelkyllingekødboller.\nCarolina Panthers: Grill\nAt navigere i grillen i Carolinas betyder kun én ting og én ting: masser og masser af svinekød. Deres regionale stil starter generelt med at ryge grisen hel (undskyld, vegetarer) og derefter hakke den i saftige stykker. ‘Que’en afsluttes derefter med en ikke så genert mængde af deres berømte krydret, eddike-baserede sauce. Hvis du har brug for at vide, hvordan du navigerer i den sydlige grill, har vi dækket dig.\nAt dykke ned i en pizza med dyb tallerkener er ret fantastisk for folk, der aldrig har oplevet pizza ud over den klassiske New York-skive. Spoon University-forfattere fra Loyola University Chicago kalder Lou Malnati's som den bedste dybret i Windy City.\nCincinnati er bestemt kendt for deres ukonventionelle chili - spaghetti toppet med kødsovs og stablet højt med cheddarost - men de er også berømte for Graeter's Ice Cream. Hvis du kan lide kombinationen af frugt og chokolade, vil du elske deres bestseller: Black Raspberry Chocolate Chip.\nCleveland Browns: Jenis is\nFoto af Rachel Kalichman\nSkru op for lydstyrken med Jenis is, en Ohio-baseret flødekage, der blev berømt for deres unikke smag som Brambleberry Crisp og Brown Butter Almond Brittle. Hvis du er heldig og har en Jenis placering i nærheden (Vanderbilt Spoon-forfattere rangerer Nashville-butikken først på deres go-to-liste til National Ice Cream Cone Day), skal du sørge for at forkæle dig selv med en dobbelt scoop for at opleve to varianter på én gang.\nTexanere er ofte de bedste kandidater i nationale chili-cook-offs. Deres kærlighed til sydvestlige varianter og berømte Chili Con Carne synes at være lige hvad dommere kigger efter i en kødfuld gryderet. Hvis du har lyst til at tage en pause fra det røde kød, men stadig ønsker røget smag, kan du tjekke denne 20-minutters kalkunchili.\nRåb ud til denne Rocky Mountain -by for at være hjemsted for den første Chipotle. Universitetsstuderende elsker Steve Ells tilgang til fastfoodindustrien så meget, at de endda har deres egne hemmeligheder for at skabe den perfekte ordre. Tjek denne liste med gode råd til at opdatere din Chipotle-oplevelse, så du kommer til at vinde hele dagen.\nFoto af Isabella Neuberg\nApple -tærter indbegreber den venlighed, der er forbundet med Midtvesten. Enhver, der laver dem, ved, at udrulning af hjemmelavet dej og tilberedning af æblerne tager noget seriøst TLC. Tag et skridt udover bedstemors opskrift på Super Bowl, og prøv disse sandwiches med æbletærteis og disse æbletærteroser.\nGreen Bay Packers: Ost\nHvis du nogensinde har været i et Packers-spil, ved du, at der midt i et hav af grønne trøjer er kæmpe osteformede hatte. "Cheeseheads", som mange lokalbefolkningen i Wisconsin kaldes, fejrer dualt deres stats høje mængde osteproduktion, samtidig med at de hepper på deres yndlingsspillere. Prøv denne grillede ost med ost til den mest ostefulde spilledagssandwich.\nHouston Texans: Bøf\nSelvom du ikke er en hårdhåret kødædende, vil bøfferne i Texas sandsynligvis imponere dig. Uanset om det er ribben, mørbrad, porterhouse eller flanke, er ethvert stykke kød større og bedre i Texas. Intimideret af proteinet? Intet problem. Her er en idiotsikker metode til tilberedning af en bøf.\nIndianapolis Colts: Majs\nIndianapolis lokale fejrer majs i sin lækre grøntsagstilstand. Så følg deres bly og fyr op i grillen og giv kolberne en god kul. Hvis du har travlt, vil du måske kende til disse tre måder til hurtigt at ryste og koge majs og denne nemme opskrift på sensommer mexicansk majssalat.\nJacksonville Jaguars: Tun\nDu kan satse på, at Florida har nogle af de friskeste fisk og skaldyr i landet. Flunder, rødfisk og mahi-mahi er alle populære for fiskere i Jacksonville, men at finde en tunfisk betragtes som en rigtig fangst. Spar dig selv turen til din lokale sushirestaurant, og gå med denne lette Tuna Tartare til en simpel Super Bowl -app.\nKansas City grill synger med sin egen stil. Grillelskere slår den søde, tykke tomatbaserede sauce på stort set alle slags kød. Prøv saucen på svinekød, kylling eller bryst, men glem ikke den regionale specialitet, der gør KC pitmestre unikke: brændte ender.\nDet er almindeligt kendt, at Sunshine State giver nogle af landets saftigste appelsiner. Men rejser syd for Miami til Key West, finder du en anden citrus, der får lige så meget opmærksomhed: centrale limefrugter. Find ud af, hvordan du omdanner disse miniaturefrugter til en autentisk dessert i South Florida med denne 5-Ingredient Key Lime Pie.\nOgså kendt som Hotdish, Minnesota's delikatesse - Tater Tot Casserole - er retroversionen af en Super Bowl -værdig forret. Sprøde tater tots, majs, sauterede grøntsager og masser af ost gør denne komfortmad til en favorit i Midtvesten. Hvis du ikke kan få nok af tater tot og ost combo, men vil gøre det relevant i årtusinder, vil du elske denne Tater Tot og Bacon Grillet ost i et vaffeljern.\nNew England Patriots: Hummerruller\nEfter at have klaret den iskolde vinter, er der ikke noget, der rammer stedet mere for New Englanders end at spise en frisk hummerrulle. Skeskribenter fra Northeastern University, Boston University og Harvard rangerer Neptune Oysters version af den cremede skaldyrssandwich som 25. på deres liste over 50 ting at spise i Boston, før du dør.\nLigesom donuts er beignets bedst, når de spises frisk ud af ovnen og parres med en varm kop kaffe. Når du er i NOLA, skal du følge Spoon -forfatteres ledelse ved Tulane University og gå til Café du Monde for perfekt stegte beignets, der er doused i pulveriseret sukker. De er så gode, at du vil danse - også når det ikke er Mardi Gras.\nNew Yorkernes brødbageevner fortjener en kæmpe bifald fra alle kulhydratelskere derude. Ligesom pizza og bagels er kringlerne fra New York i deres egen liga. Selvom du måske bliver salt, når du afslutter din sidste bid, behøver sjovet ikke stoppe der. Tag denne quiz for at se, hvilken type kringle, der matcher din personlighed, og sørg for at tjekke disse fødevarer, næste gang du er i NY.\nDet skønne ved New York pizza er, at uanset hvor du får det og hvordan du bestiller det - ekstra osteagtig, tyk skorpe eller let på saucen - ved du, at det bliver det bedste stykke tærte, du nogensinde har haft. Få et twist på den savlværdige tomatsauce, ost og brødkombination med disse 27 forskellige pizza-mashups.\nOakland Raiders: Avocado\nAt finde en avocado i købmanden med et mærkat i Californien er som at høre din yndlingssang fra mellemskolen spille i radioen - den kommer ikke hver dag. Så når det er Californiens avocado -sæson, kan du overveje at købe et par ekstra, så du kan vove dig ud over guac og lave en af disse opskrifter, der kreativt bruger denne lækre frugt.\nFoto med tilladelse til Pat's King of Steaks\nNavnet siger alt. Cheesesteaks er Phillys påstand om madberømmelse, og når du bider i kombinationen af friskstegt bøf og smeltet ost, ved du præcis hvorfor. Denne smagsprofil er så elsket, at restauranter i Philadelphia laver remixer til forskellige køkkener og trang.\nHvad gør du, når din by er hjemsted for Heinz Ketchup? Tag nogle fries eller tots og begynd at dyppe! Vis denne søde tomat krydderier lidt kærlighed ved at tilføje ekstra smag til pommes frites med en af disse gourmet topping ideer.\nTacos er ikke kun til tirsdage i San Diego. Med en nærhed til Mexico tilbyder denne SoCal -by autentiske variationer af den mexicanske specialitet uden pas. Hvis du har brug for flere ideer til din næste Taco -tirsdag, kan du tjekke dette ud.\nSan Francisco er måske bedst kendt som en leder inden for teknologi, men det er også forud for spillet, når det kommer til mad. Hvis nogen kan tænke på det geniale, sushi burrito hybrid - "sushirrito" - er det en kok fra Bay Area. East Coasters, skal du ikke bekymre dig om at føle dig udenfor, fordi du kan lave en hjemmelavet gengivelse af denne fantastiske mash-up til din Super Bowl-snack.\nUanset om du er en mørk stegt person eller bliver ekstra fancy med en karamel macchiato toppet med let skum og ekstra pisk på Starbucks, kan de fleste af os tænke på en tid, hvor denne Seattle-baserede kaffebar lavede en super tidlig morgen lidt lidt lysere. At drikke kaffe på spilledagen får dig helt sikkert til at blive pumpet op, men du kan også regne med disse Starbucks-inspirerede cupcakes til en energigivende spilledags dessert.\nSt. Louis Rams: Fedtet smørkage\nLad os spise kage - fedtet smørkage, altså. Få historien bag denne dessert og også hvor du finder det bedste af disse kager i St. Louis.\nUanset hvad du gør, så prøv ikke at overbevise en lokalbefolkning i Miami om, at Tampa skabte den cubanske sandwich. Sandwichens oprindelse debatteres stadig og kan forårsage kontroverser, der kan tage væk fra den uimodståelige kombination af salt skinke og ost, du har i hånden. Hvis du ikke bor i Florida, kan du prøve at lave denne enkle cubanske panini derhjemme.\nTennessee Titans: Kiks\nAt bide i en varm, smørret kiks er uden tvivl en livsændrende begivenhed. Og heldigvis for Tennesseans tilbydes denne sydlige hæfteklammer i stedet for brød på mange restauranter. Tag til Nashvilles Loveless Café - der er nummer et som 27 ting at spise i Nashville, før du dør - for at opleve kiks af alle kiks og god sydlig gæstfrihed.\nDet er ligegyldigt, om du ser Super Bowl til fodbold eller reklamer, for i begge tilfælde vil du sandsynligvis forkæle dig med spisearrangementet hele dagen. Og med Super Bowl 50 lige rundt om hjørnet, er der ikke noget bedre tidspunkt til en runde, der matcher hvert hold i NFL med hver af deres bys mest elskede og berømte fødevarer.\nForestil dig, at dette er, hvad der sker, når et stykke majsbrød møder en luftig pandekage. De forelsker sig, tager en tur til frituregryden og fremstår som en perfekt, gyldenbrun. Du kan spise disse stille hvalpe almindeligt eller som mange sydlændere gør, med honning, smør og endda ketchup. Du kan heller ikke kalde dig selv en sydlænding, hvis du aldrig har spist disse fødevarer.\nAt dykke ned i en dybret pizza er ret fantastisk for folk, der aldrig har oplevet pizza ud over det klassiske New York-skive. Spoon University-forfattere fra Loyola University Chicago kalder Lou Malnati's som den bedste dybret i Windy City.\nSkru op for lydstyrken med Jeni's Ice Cream, en Ohio-baseret flødekage, der blev berømt for deres unikke smag som Brambleberry Crisp og Brown Butter Almond Sprødt. Hvis du er heldig og har en Jenis placering i nærheden (Vanderbilt Spoon-forfattere rangerer Nashville-butikken først på deres go-to-liste til National Ice Cream Cone Day), skal du sørge for at forkæle dig selv med en dobbelt scoop for at opleve to varianter på én gang.\nTexanere er ofte de bedste kandidater i nationale chili-cook-offs. Deres kærlighed til sydvestlige smag og berømte Chili Con Carne ser ud til at være lige hvad dommere kigger efter i en kødfuld gryderet. Hvis du har lyst til at tage en pause fra det røde kød, men stadig ønsker røget smag, kan du tjekke denne 20-minutters kalkunchili.\nRåb ud til denne Rocky Mountain -by for at være hjemsted for den første Chipotle. Universitetsstuderende elsker Steve Ells tilgang til fastfoodindustrien så meget, at de endda har deres egne hemmeligheder for at skabe den perfekte ordre.Tjek denne liste med gode råd til at opdatere din Chipotle-oplevelse, så du kommer til at vinde hele dagen.\nSt.Louis Rams: Fed smørkage\nDu kan satse på, at Florida har nogle af de friskeste fisk og skaldyr i landet.Flunder, rødfisk og mahi-mahi er alle populære for fiskere i Jacksonville, men at finde en tunfisk betragtes som en rigtig fangst. Spar dig selv turen til din lokale sushirestaurant, og gå med denne lette Tuna Tartare til en simpel Super Bowl -app.\nRul gennem listen herunder for at finde dine favoritter ... selvom det betyder at acceptere en rivals regionale specialitet. Mad er mad, men lad stadig spillet begynde.Og hvis du holder din egen Super Bowl -fest, er det de dips, som din spredning ikke er komplet uden.\nEfter at have klaret den iskolde vinter, er der ikke noget, der rammer stedet mere for New Englanders end at spise en frisk hummerrulle.Skeskribenter fra Northeastern University, Boston University og Harvard rangerer Neptune Oysters version af den cremede skaldyrssandwich som 25. på deres liste over 50 ting at spise i Boston, før du dør.\nAt navigere i grillen i Carolinas betyder kun én ting og én ting: masser og masser af svinekød.Deres regionale stil starter generelt med at ryge grisen hel (undskyld, vegetarer) og derefter hakke den i saftige stykker. ‘Que’en afsluttes derefter med en ikke så genert mængde af deres berømte krydret, eddike-baserede sauce. Hvis du har brug for at vide, hvordan du navigerer i den sydlige grill, har vi dækket dig.\nSe videoen: Watch the Chick-fil-A Cow Drop at the new Mercedes-Benz Stadium\nHvorfor Atlanta NFL-fans ikke kan få Chick-fil-A om søndagen...


Dette område er større i psykopatiske individers hjerner, finder forskere - Science Writing\nDette område er større i psykopatiske individers hjerner, finder forskere\nHvad gør hjernen hos mennesker med psykopati anderledes end hjernen hos dem, der ikke gør det? Et team af forskere fandt en bestemt region af hjernen, der faktisk er større hos psykopatiske individer.\nPersoner med psykopatisk træk har en tendens til at have personligheder præget af overfladisk charme, impulsivitet, ufølsomhed over for konsekvenser og mangel på empati og følelsesmæssig følsomhed. Ofte beskrives de som mennesker, hvis personligheder er ret egocentriske og asociale, Nanyang Technological University, Singapore (NTU Singapore) noteret i en pressemeddelelse.\nTil en ny undersøgelse, offentliggjort i Journal of Psychiatric Research brugte forskerne magnetisk resonansbilleddannelse (MRI)-scanninger til at se nærmere på hjernen hos 120 voksne i USA. De interviewede dem også ved hjælp af Psychopathy Checklist-Revised, et værktøj, der bruges til at identificere psykopatiske træk i mennesker.\nSom forskerne forklarede, har tidligere undersøgelser “inkonsekvent” rapporteret “øgede volumener” i striatum hos voksne med psykopati. Striatum er en del af hjernen, der påvirker en del af kognition, bemærkede NTU Singapore. Dette inkluderer “motorisk og handlingsplanlægning, beslutningstagning, motivation, forstærkning og belønningsopfattelse.” Forskerne testede hypotesen i deres arbejde.\nFaktisk fandt de ud af, at striatum af psykopatiske individer var omkring 10% større end hos dem, der ikke har nogen eller lave psykopatiske træk, bemærkede NTU Singapore. Dette blev observeret “for alle striatale regioner.” Forskere så også på striatum hos kvinder, da dette ikke var blevet observeret før. De fandt ud af, at psykopati, ligesom hos mænd, også var forbundet med større striatum hos kvinder.\n“Stimulationssøgende og impulsivitet til dels medierede striatal-psykopati-forholdet, der tegnede sig for 49,4% af denne sammenhæng,” skrev forskerne. “Resultater er i overensstemmelse med forestillingen om, at striatale abnormiteter hos individer med psykopati delvist afspejler øget sensationssøgning og impulsivitet, og understøtter hypotesen om unormal belønningsbehandling i psykopati.”\nMed andre ord, jo større striatum, jo større er behovet for stimulering.\nFor at være klar, ender ikke alle mennesker, der har psykopatiske træk, med at bryde loven, og ikke alle kriminelle har psykopati, men der er en “markeret” sammenhæng, bemærkede NTU Singapore. Og forskernes arbejde forbedrer ikke kun forståelsen, men kan endda hjælpe med at “informere politik og behandlingsmuligheder.”\nFor eksempel, da striatum normalt vokser mindre efterhånden som en person bliver ældre, tyder resultatet på, at psykopati kan være forbundet med udviklingen af hjernen.\n“Vores undersøgelses resultater hjælper med at fremme vores viden om, hvad der ligger til grund for antisocial adfærd såsom psykopati,” sagde studiets medforfatter, professor Olivia Choy fra NUT Singapore, i universitetets pressemeddelelse.\n“Vi har altid vidst, at psykopater går ekstremt langt for at opsøge belønninger, herunder kriminelle aktiviteter, der involverer ejendom, sex og stoffer,” tilføjede studiets medforfatter, professor Adrian Raine fra University of Pennsylvania. “Vi er nu ved at finde ud af en neurobiologisk underbygning af denne impulsive og stimulerende adfærd i form af forstørrelse til striatum, et nøgleområde i hjernen, der er involveret i belønninger.”\nPosten Dette område er større i psykopatiske individers hjerner, finder forskere dukkede op først International Business Times.


Tove Ditlevsen Af Karen Syberg → Køb bogen billigt her\nTove Ditlevsen - Karen Syberg - Bog\n– Myte og liv\n"Tove Ditlevsen - Myte og liv" - skrevet af Karen Syberg.\n"Tove Ditlevsen - Myte og liv" handler om forfatteren Tove Ditlevsen, der voksede op i en fattig arbejderfamilie på Vesterbro i København.\nHendes far var følelsesmæssigt et lukket væsen, men et intellektuelt nysgerrig og inspirerede menneske, der gav Tove lyst til at læse i en tidlig alder. Moren var udadvendt og et hyggeligt gemyt, men utilstrækkelig i sin kærlighed til datteren, og det satte dybe spor i Tove, der måtte leve med usikkerhed og et mindreværd. Hendes forhold til virkeligheden og de tragiske begivenheder hun til tider oplevede, gav hende anledning og inspiration til at skrive digte.\nQ32015, Tove Ditlevsen, Bøger, Bog\nHos Gucca.dk prioriterer vi sikkerheden højest, og vi ser den, som det vigtigste område ved handel på Internettet. Med NETS godkendelse af vores løsning for betaling online, har vi fået den største garanti for, at betalingssikkerheden er i top. Derfor er handel og betaling online helt sikkert hos Gucca.dk.\nGucca.dk giver altid 30 dages returret, helt uafhængig af hvilke varer du måtte have købt hos os. Kort sagt, hvis du fortryder dit køb, kan du naturligvis bare returnere varerne og få dine penge tilbage. Du er naturligvis velkommen til at kontakte os, såfremt du har spørgsmål, før du returnerer et produkt.\nAt du som kunde modtager dit produkt både sikkert og hurtigt, er af stor betydning for os. Indenfor 1-2 hverdage vil du modtage din vare. Det eneste som kan forlænge leveringen, er, hvis den mod vores forventning ikke er på lager. Du kan altid se den nøjagtige lagerstatus på den enkelte vare. Tag fat i os såfremt du alligevel skulle have spørgsmål til enten lagerstatus eller leveringstid for en vare.\nHos Gucca er der adskillige betalingsmuligheder at vælge imellem. Du bør selvfølgelig vælge den betalingsform, der passer bedst til dig. Du handler altid trygt og sikkert, lige meget hvilken af vores betalingsformer du vælger. Du ser alle betalingsmuligheder her. Vær opmærksom på, at såfremt du anvender kreditkort, trækker vi først pengene den dag vi sender dit produkt.\nSkulle der opstå spørgsmål eller tvivl til Gucca.dk, så tag endelig fat i os. Bemærk at vi er åben for henvendelse alle hverdage imellem 10-15, og vi er parat til at yde dig kvalificeret hjælp med godt humør og smil på læben.\nNår du handler hos os, kan du bagefter spore, hvor langt din ordre er kommet. Når dit køb er helt gennemført, kan du efterfølgende gå ind på din personlige ordreside. På din personlige ordreside kan du følge med i, hvornår vi sender din pakke. Og i det øjeblik vi afsender dine varer, får du en mail fra os.\nDin anmeldelse af Tove Ditlevsen\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path_bog_forside path_bog_bøger path_bog_biografier path_bog_toveditlevsen