Num Noms Lunch Box Series 4 Figurer - Desserttallerken → Køb billigt her\nNum Noms Lunch Box Series 4 Figurer Desserttallerken\nSkab dine egne, unikke duftkombinationer med de søde Num Noms-figurer! Hvordan mon græskar dufter med mynte? Afprøv en masse sjove dufte med dette sjove Num Noms-sæt.\nFakta om Num Noms Lunch Box Series 4 Figurer - Desserttallerken\nSikkerhed i nethandel anser vi som essentiel, og den er derfor altid i fokus hos Gucca. NETS har godkendt vores løsning for Internetbetaling, og det fungerer som den overvejende garanti for sikkerheden bag din betaling på Internettet. Derfor er det også 100% sikkert at handle og foretage betaling hos Gucca.dk.\nVi tilbyder altid 30 dages returret, og det er lige meget hvilken vare, du har købt hos Gucca.dk. Kort sagt, fortryder du købet, kan du med god samvittighed returnere din vare til os, herefter vil du få dine penge tilbage. Inden du sender din returvare tilbage, er det en fordel, at kontakte os først.\nVi ved, at du venter på dit produkt, og vi skruer derfor op for leveringshastigheden, så varen kommer sikkert og hurtigt frem til dig. Helt konkret sender vi din vare indenfor 1-2 hverdage, hvis din vare er på lager. Husk, at du ved hvert enkelt produkt altid kan se nuværende lagerstatus. Vi sidder klar ved telefonen og på e-mail, hvis du har spørgsmål til leveringstiden og lagerstatus.\nNår du køber hos Gucca, har du mulighed for at vælge mellem forskellige muligheder for betaling. Du benytter bare den betalingsmulighed, der passer lige til dig. Du handler altid trygt og sikkert, uanset hvilken af vores betalingsmetoder du benytter. I vores sektion med oftest stillede spørgsmål kan du se en oversigt over alle vores betalingsmuligheder. Først når dit produkt er afsendt, bliver beløbet trukket fra din konto.\nSkulle der opstå spørgsmål eller tvivl til vores shop, er du naturligvis velkommen til at ringe eller skrive til os. Du kan sende e-mail eller ringe til os på hverdage imellem klokken 10-15, og vi sidder altid parat til at yde dig den hjælp, du efterspørger, med godt humør og et smil på læben.\nDu har selvfølgelig altid mulighed for at tracke din forsendelse, når du køber hos os. Når du fuldender dit køb, kan du bagefter gå ind på din egen ordreside. På din ordreside kan du følge med i, hvornår vi afsender dit produkt. Du får leveringsinformation via e-mail, når din pakke forlader vores lager og er på vej.\nDin anmeldelse af Num Noms Lunch Box Series 4 Figurer - Desserttallerken\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_legetøj path_legetøj_forside path_legetøj_legetøj path_legetøj_figurer path_legetøj_andet path_legetøj_numnomslunchboxseries4figurerdesserttallerken


30. august 2016 / 13 Comments\nDet er dagen efter mandagen, hvor det blev bekendtgjort, at 25% af mit forretningsområdes stillinger skal på polske hænder.\nDet kommer sikkert ikke bag på nogen, hvor demotiverende for arbejdslysten sådan en udmelding er. Selv min skrivebordsmakker, som er noget af en pedant, skred tidligt hjem i dag… bare fordi!\nJeg har lavet en del opgaver, men uden det store engagement og bunken var større da jeg gik hjem end da jeg kom.\nDet er ikke sådan, at jeg skal øffe om det her hver eneste dag den næste måned, men lige nu fylder det en del, både i hovedet og i samtalerne på kontoret. Og det vil det med garanti gøre igen, når prikkedatoen nærmer sig.\nDet er klart den økonomiske konsekvens af en fyring, der fylder. Hvordan får jeg det lige til at hænge sammen med kun en understøttelse? Hvad er satsen? Kan jeg få boligstøtte? Betaler man fuld fagforening, når man er arbejdsløs? Er jeg nødt til at flytte? Kan jeg få et andet job?\nNåmen jeg har 6 måneders opsigelse til at finde ud af det og forhåbentlig er der hjælp at hente hos min fagforening til alt det praktiske.\n31. august 2016 at 16:56 Svar\nSkulle det gå så galt, så skal du udover din opsigelsesperiode også have fratrædelsesgodtgørelse, da du har været ansat i firmaet i så mange år. Krydser fingre for, at du får lov at blive?\n31. august 2016 at 18:27 Svar\nJeg har udover opsigelsesperioden også en tryghedsaftale, der træder i kraft, så jeg behøver ikke gå fra hus og hjem den første tid.\n31. august 2016 at 16:20 Svar\nJeg har slet ikke ord for sådan en behandling af mennesker, det burde ikke være tilladt. Håber og ønsker for dig at du når igennem med et godt resultat. Held og lykke til.\n31. august 2016 at 18:25 Svar\nSom jeg også svarer Monica, så mener jeg, at det er noget lovmæssigt, der gør, at det skal varsles når det er en større fyringsrunde. Og tak Ilse 🙂\n31. august 2016 at 13:29 Svar\nJeg ville nok for en periode på måske nogle uger her nu, sygemelde mig og få alle de usikre momenter på plads, så du ikke skal være usikker. Og når du så ved, hvordan du står, står du også stærkere og så er det knap så opslidende.\nBemærk dagepenge var pr. UGE ikke måned!\nAlt det bedste din vej. Du skal nok klare den.\n31. august 2016 at 18:23 Svar\nEn sygemelding lige nu, er vist ikke det rigtige signal at sende 🙂\nJeg er klar over, at det er pr. uge – men brutto er det fortsat mindre end jeg har netto nu. Der er lige til de faste udgifter og så 0 kroner at leve for.\nSelvfølgelig klarer jeg også det, men det kommer til at kræve en ordentlig omvæltning i mit liv.\n2. september 2016 at 06:43 Svar\nOkay det kan jeg godt se, at så er det op ad bakke. Nej er godt klar over signalværdi en, men er det ikke snart ligemeget?? Kan godt forstå, det ikke er sjovt ihvertgald.\n31. august 2016 at 09:27 Svar\nØV øv øv – det er noget (L***).\nMht. boligstøtte, så er der noget med kvm når man er enlig, jeg får lidt stadigvæk, trods jeg er i fleksjob og har har en rimelig indtægtskilde til trods for reguleringerne i 2013. Jeg her noget mere end max dagpenge.\nHusk lige af dagpenge betaler du ikke de 8% AM bidrag., det gør jeg ikke af min fleksløntilskud. Desværre smutter dit beskæftigelses fradrag.\nKrydser fingre for de 6 mdr. vil løse alle dine bekymringer.\n31. august 2016 at 18:00 Svar\nDet håber jeg – langt de fleste for heldigvis arbejde bagefter.\n31. august 2016 at 09:26 Svar\nej det kan man ikke være bekendt, sådan at lade folk gå i det uvisse.. ren tortur…\n31. august 2016 at 17:59 Svar\nJeg mener at det er noget lovmæssigt – når det er en prikkerunde i det antal skal det vist varsles. Men der er rigtig grimt uanset.\n30. august 2016 at 20:33 Svar\nJa det er noget l**t, vi, her i familien har prøvet det mange gange, (at gå arbejdsløs) men det var før de strammede så meget op, som de har nu.\nUanset, hvor meget du har tjent er max dagpenge pr. uge 4.180 brutto.\nJa du betaler fuld fagforening, Boligstøtten, skal jeg ikke gøre mig klog på, da vi har eget hus og der kan man ikke få noget.\nKrydser fingre og tæer x for dig!\n31. august 2016 at 07:47 Svar\nMed så lille en understøttelse, så kan jeg godt se at en flytning bliver konsekvensen. Øv da også.


22 bedste hårfarveideer og farvetendenser i 2021 - Hår\nDe bedste hårfarve tendenser i 2021, ifølge stylister\nHvis du nogensinde har taget springet en bob eller farvet dit hår , du ved, at salonbesøg er fyldt med en bred vifte af følelser. Tanken om et nyt look er spændende. Men hvis du prøver noget helt nyt - ligesom en smuk grå skygge —Der er sandsynligvis også en del af dig, der bekymrer dig om, at du ikke kan lide resultatet. Vores råd? Små skridt. Det betyder ikke, at du skal spille det helt sikkert med en mere forventet farve som den universelt smigrende kastanje ; det betyder bare, at du skal lav lidt research . Før nogen blanding nogensinde rører ved dine tråde, skal du kigge på disse top hårfarveideer til 2020, indsnævre dine favoritter og derefter gå til salonen med masser af inspirationsbilleder. (Eller hvis du går DIY, eksperimenter med disse derhjemme nuancer .) For at hjælpe dig med at styre dig i den rigtige retning bad vi stylister om at forudsige dette års mest populære farvetendenser.\nSe galleri 22Fotos Vera AndersonGetty ImagesChunky Highlights\n”Chunky highlights er tilbage,” siger Eliut Rivera, frisør og ejer af Eliut Salon i New York City. I stedet for fine, naturlige linjer kan du se masser af mennesker, der tager en note ud af Halle Berrys bog med farver overalt og livlige højdepunkter i enhver skygge.\nColorists bevæger sig tilbage mod højere integritetsfarver og fremmer blankt og stærkt hår, siger Kate Reid , designchef for FARVE.ME ved KEVIN.MURPHY . Du kan se flere stilarter som Jennifer Aniston dukker op. De har mere dybde imellem den blonde balayage, løv eller højdepunkter, hvilket skaber mere af en tweed-finish - et look, der er perfekt til de køligere måneder.\nFlere og flere brunetter eksperimenterer med bløde nuancer af rød som denne, Sandra Oh er sportslige, siger S tephanie Brown , en mesterkolorist på IGK Salon Soho. 'Vinteren er et godt tidspunkt at prøve røde nuancer, da det kan hjælpe med at varme din generelle farve op og tilføje lidt glød til din hud.' For at undgå et brassy look foreslår Brown at bede om en lys ombré.\nStefanie KeenanGetty ImagesHigh Shine\nGlans bliver enormt stort i år, siger kendis frisør Julius Michael . Disse produkter supplerer din hårfarve og fremhæver og låser glans i op til seks uger, forklarer han.\nDavid CrottyGetty ImagesVarme, gyldne toner\nJennifer Lopez viser varme, gyldne toner med smuk dimension til en pop af lysstyrke, siger Celso Enrique, mesterdesigner hos Salon Eva Michelle i Boston.\nKevin mazurGetty ImagesNaturlig farve\nHvis du har for travlt med at besøge salonen hver fjerde til sjette uge, er det en god mulighed at gå dybere - eller mere mod din naturlige skygge - siger Michael. Det sparer både tid og penge, men det er også smigrende for alle aldre.\nGregg DeGuireGetty ImagesFace-Framing Highlights\nMiranda Kerr har rystet denne tendens, også kaldet 'pengestykket' i årevis, men vi vil se meget mere af det i de kommende måneder, siger berømthedsfarver Guy Tang . Det er en meget tilgængelig tilgang til højdepunkter og er smigrende for alle.\nGregg DeGuireGetty ImagesCool, karamelbalayage\nBalayage vil fortsat være en af de mest populære farveteknikker i år, siger Darrius Fred , en mester stylist for Hayah Beauty. Se efter masser af seje karameltoner som Ciaras - en neutral, der ser godt ud på enhver hudfarve.\nRob KimGetty ImagesEn twist på sølv\nI år ser vi det klassiske sølv remixet, siger Tang. Se efter en version af Zosia Mamets pistolmetalgrå, en mørkere udseende på den allerede trendy nuance og endda striber af støvet lavendel.\nDaniele VenturelliGetty ImagesSubtile højdepunkter\nPriyanka Chopra viser subtile højdepunkter - et blik, du vil se mere af i år, siger Kirsten Stuke , en farvelægger hos Sally Hershberger i NYC. Folk vil simpelthen forbedre det, de allerede har i gang, forklarer hun.\nFrazer HarrisonGetty ImagesHoney Blonde Balayage\nChrissy Teigens honningblonde balayage viser bare en lille smule rod. Det er det perfekte lyse farvestof-look med lav vedligeholdelse, siger Christine Walsh, kunstnerisk designer hos Salon Eva Michelle i Boston.\nEfterhånden som månedene bliver køligere, bliver traditionelle blonde celebs som Margot Robbie varmere med guld og abrikoser mere dominerende, siger Reid. At tilføje denne type varme til håret har den ekstra fordel, at huden ser sundere og mere ungdommelig ud, siger hun.\nDon ArnoldGetty ImagesFarveblokering\n'Mens Balayage er - og sandsynligvis altid vil være - for at blive, handler 2020 om at være dristige i vores hårfarvevalg,' siger berømthedsstylist Michelle Cleveland . Tænk farveblokering, som det ses på Dua Lipa, eller dyppefarvede ender. Et ord til de kloge: Disse stilarter kræver meget vedligeholdelse for at forblive friske, så vær forsigtig.\nMonica MorganGetty ImagesNaturlig grå\nSalt og peberhår, som det ses på Alice Walker, er en stærk konkurrent til det nye år, da kvinder begynder at bredere overgang til naturlig grå , siger Michael.\nOgså kendt som tusmørke, er disse fine vævede højdepunkter lavt vedligeholdende, men høj glans, siger Michael. Udviklingen, som det ses på Jessica Alba, er også gradvis og smigrende.\nRick KernGetty ImagesGylden sort\nFor brunetter med næsten sort hår, som Lizzo, skal du eksperimentere med en næsten guld undertone til håret, siger Brown. Det er et super flatterende look til næsten enhver hudfarve, fordi det lyser op i ansigtet, siger hun.\nMike MarslandGetty ImagesButtercream Blonde\nBlake Lives skygge af blondine har antydninger af lys gylden, der tilføjer varme, siger Joy Williams, udøvende masterpædagog for CHI Haircare. Det er lidt mere tilgivende og lettere at vedligeholde, plus det er blidere på håret, hvis du starter fra en dybere skygge som brun.\nPascal Le segretainGetty ImagesRodfæstet blondine\nKristen Stewarts gyldne blege blonde med en mørk rod er det ultimative cool-girl look, siger Brown. Og det er en, vi ser meget af i år - især parret med en kantet pixie.\nDenne teknik er dybest set en hybrid af balayage og foliering, siger Fae Norris, en stylist hos Rock Paper Salon i Los Angeles. 'Det giver en renere og højere kontrast, men er stadig blød som balayage.'\nTaylor HillGetty ImagesAshy Mushroom Blonde\nGigi Hadids greige farve er en meget ”model-off-duty” type skygge, siger Brown. 'Det er som svampeblondinen fra sommeren, men med endnu mere asketone til det.' En stor fordel? Det er en lavere vedligeholdelsesfarve, der smigrer en række hudfarver.\nMichael TranGetty ImagesPops of Color\nSelvom sølv og lyserød a la Dascha Polanco ganske vist kun er for de mest dristige, siger Brown, at vi vil se versioner af dette udseende på gaden i år. For at prøve det skal du starte med platinhår og farve rødderne en farve. Forlad enderne platin, eller bliv fed med en anden pastelskygge, siger Brown.\nJacopo RauleGetty ImagesKanel\nLevende rødt giver plads til mere naturlige nuancer, som kanel Emma Stone ofte klipper, siger Olivia Casanova , en farvelægger hos IGK Salons. Hvis du ikke er helt sikker på, at du er klar til at forpligte dig, skal du spørge din farvelægger, om det først er muligt at prøve en glans.


Program hos Socialdemokratiet\nkl. 9.30 - 10.30\nMød din Borgmester og Folketingskandidat\nMikael Smed og Brian Bressendorff er på plads i teltet og klar til at svare på spørgsmål\nINTEGRATIONSUDVALGET INVITERER TIL DEBAT\nSocial kontrol og genopdragelsesrejser.\nDer tales ofte om social kontrol i blandt ikke-vestlige indvandrere i Danmark, som regel handler diskussionen om pigernes liv og opførsel.\nEkstremerne er voldelig opdragelse, udgangsforbud genopdragelsesrejser og mere eller mindre tvangsægteskaber.\nHvor stort er problemet og hvordan hjælper og støtter vi unge, der gerne vil vælge Danmark til mod forældrenes vilje. F.eks ved selv at vælge ægtefælle, kæreste, påklædning og uddannelse?\nDebattører: Anita Johnson (Etnisk Ung og Red.safehouse), Mette Gjerskov (Folketingsmedlem (S), Sherin Khankan (Exitcirklen og Imam) og Jacob Mark (Folketingsmedlem (SF))\nKl. 12.00 - 12.45\nReception med Integrationsudvalget\nKom og hils på og få en lille snack\n15 år og helt alene i verden\narr. Socialdemokratiets Integrationsudvalget\nUledsagede unge flygtninge placeres enten i plejefamilier eller på opholdssteder sammen med andre unge flygtninge. Hvordan lærer man at blive voksen og integreret uden sin familie og med professionelle som rollemodeller?\nDebatten starter med en samtale, hvor Ammar fortæller om at være ung og komme alene til Danmark, skulle lære et nyt sprog og en ny kultur at kende. Ulla Grundtvig Brask stiller spørgsmålene. (ca 15 min).\nHerefter en debat, hvor hver af deltagerne får et par minutters indlæg til at præsentere sig selv og deres indgang til emnet inden den egentlige debat. Debatten styres af Ida Marker. Der vil også blive mulighed for spørgsmål fra publikum.\nDebattører: Lars Aagerup, Pernille Rosenkrantz-Theil, Ulla Grundtvig Brask, Benny Andersen\nOrdstyrer: Ida marker\nKan kommunerne løfte integrationsopgaven hver for sig?\narr. Socialdemokratiets integrationsudvalg\nIntegration i kommunerne - hvornår kræver det en særlig politik?\nHvordan forholder vi os som kommune i forhold til borgere med anden etnisk baggrund?\nDet handler ikke kun om modtagelse, men også forhindring af ghettodannelse og integration i forbindelse med arbejdspladser, selvforsørgelse og skolegang.\nSkal der være særlige regler og hensyn i skoler og institutioner?\nHvad med de gamle, skal der tages særlige plejehensyn?\nHvordan gør vi helt konkret og hvad kan vi lære af hinanden?\nEn generel snak om integration - en samtale mellem socialdemokratiske borgmestre og gruppeformænd\nDebattører: Mikael Smed (Vordingborg), Holger Rasmussen (Lolland), Carsten Rasmussen (Lejre) Knud Erik Hansen (Faxe)\nOrdstyrer: Flemming Nielsen


Der er ikke nogen universelle løsninger for lokalisering, da alle organisationer og produkter er forskellige. Men der er dog nogle faktorer, der forbedrer sandsynligheden for succes markant. I dette blogindlæg deler Ouras lokaliseringsansvarlige sine erfaringer med og gode råd til lokalisering.\nVi har interviewet Tarja Karjalainen, som har stor erfaring med lokalisering i professionelt regi. Hun er lokaliseringsansvarlig hos Oura Health, hvor hun arbejder med lokaliseringen af Oura Ring – en personlig helbredstracker – til forskellige markeder. Du kan læse Ouras historie her.\nDenne artikel dækker følgende emner:\nDerfor kan lokalisering betale sig\nHvilket materiale bør lokaliseres\nSamarbejde med oversætteren\nDerfor bør et produkt eller en ydelse lokaliseres, når en virksomhed målretter mod internationale markeder\nDer er en utrolig mange forskellige kulturer i verden. Der er også enormt mange forskellige personer, alle med hver deres interesser og præferencer. Derfor er lokalisering vigtigt.\nHvis en virksomhed lancerer et produkt på internationale markeder på samme måde som i virksomhedens hjemland, finder de hurtigt ud af, at stilen – eller produktet – ikke taler til kunderne.\nHvis et finsk selskab eksempelvis udvikler et produkt i Finland, vil produktet uundgåeligt komme til at afspejle finnernes kultur og sindelag. I det tilfælde vil finnernes sprog også påvirke produktet, også selvom produktet er udviklet på engelsk. Det kan godt være, at produktet vil fungere godt i nogle dele af verden, men der vil også være markeder og potentielle kunder, som det slet ikke rammer. Produktet virker simpelthen ikke, fordi den kulturelle baggrund er så forskellig. Det er for anderledes, i forhold til det kunderne på det marked er vant til.\nEt godt produkt, der fungerer godt på nogle markeder, fungerer ikke nødvendigvis på andre. Det skyldes som regel, at produktet ikke føles naturligt, hvad angår anvendelighed eller udseende, eller fordi det ikke appellerer til kunderne på den rigtige måde.\nOg det kan være små detaljer, der gør udslaget. Sproget er den første måde at tilpasse et produkt til målmarkedet. Andre faktorer kan være farverne, designet eller indholdet.\nNogle markeder er mere tilgivende overfor anderledes produkter. Det omfatter f.eks. mindre sproglige og kulturelle områder som Finland. Finner er vant til, at produkter ikke er lokaliseret direkte til dem.\nMen i lande som Tyskland og Frankrig forventer folk, at produkterne er tilgængelige på deres sprog. I nogle tilfælde kræver lovgivningen, at produkter og relaterede materialer oversættes til det lokale sprog.\nOg hvad med markedsføring? En virksomhed kan f.eks. træffe en strategisk beslutning om at markedsføre på engelsk i Finland. Det fungerer i teorien, fordi finner overordnet set er gode til engelsk. Men i praksis er kunderne måske ikke engang bevidste om, hvorfor de ikke lader sig påvirke af reklamer på engelsk. De bemærker og forstår måske reklamen, men den medfører ikke en følelsesmæssig respons, som en god reklame bør gøre.\nKunder skal forstå, hvad der tilbydes og sælges til dem, men de skal også bevæges af produktet eller ydelsen. Det opnår man typisk igennem sproget. Sprog kan bruges til at fremprovokere en følelsesmæssig reaktion i folk, så de køber produktet eller ydelsen.\nLæs mere om vores lokaliseringstjenester\nHvad er fordelene ved lokalisering?\nLokalisering gør et produkt tilgængeligt og forståeligt på andre markeder.\nDet er afgørende, hvis man vil have vækst internationalt.\nHvis man f.eks. forhandler med en tysk kunde, kan en aftale afhænge af, om produktet og de relaterede materialer oversættes til tysk. I en sådan situation giver det god mening at oversætte produktet og materialet, for det får aftalen i hus. Tysk er et interessant sprog i den forstand, at det åbner døren til en større tysktalende verden, dvs. til andre markeder i f.eks. Østrig og Schweiz, hvor tysk er det primære sprog. Med andre ord kan en investering skabe mange muligheder.\nHvad skal man undersøge ved målmarkedet før lokaliseringen?\nMan bør foretage de samme bruger- og kundeundersøgelser, som man gjorde for det primære marked. I praksis bruger man de samme metoder. Virksomheden skal afgøre, hvem køberen er, og hvem produktet sælges til.\nDet er meget muligt, at den generelle køber eller målgruppe ikke svarer til den på det primære marked. Målgruppen på det primære marked kan f.eks. være 30-årige, mens køberen på det nye marked typisk er 40-50 år. Med andre ord kan målgruppen være helt anderledes.\nEt godt eksempel er et ur. I mange europæiske lande har et ur en tydelig funktion: Det fortæller, hvad klokken er. Det vigtigste er, at det gør det, som kunden vil have det til. Men situationen kan godt være en anden på et andet marked: Funktionaliteten er vigtig, men uret skal også se godt ud. På det ene marked er urets udseende ikke det mest afgørende, mens det på et andet er et statussymbol eller et udtryk for personens stil. Der kan være efterspørgsel på produktet på begge markeder, men de ting, som køberen lægger vægt på, kan være meget forskellige. Det kunne f.eks. være udseende og funktionalitet.\nDet er utrolig vigtigt at forstå målmarkedet.\nEt andet vigtigt aspekt er at kende kundernes og brugernes sprogbrug. Man skal ikke bare vide, hvilket sprog de taler, men også hvordan de taler og bruger sproget. Det kræver en smule detektivarbejde. Hvis produktet allerede er blevet lanceret på markedet, er der allerede aktive brugere. Derved er der gode muligheder for at undersøge, hvordan de eksisterende kunder og brugere taler om produktet. Disse samtaler og kommentarer kan give idéer til, hvilken type sprog man skal bruge til at kommunikere med kunder for at sikre, at de skaber størst mulig genklang med målgruppen.\nI forbindelse med oversættelser af apps er det eksempelvis en god idé at undersøge, hvordan personer inden for målgruppen taler om produktet på deres eget sprog. Man kan derefter integrere disse sproglige aspekter i virksomhedens kommunikation. Produktkommunikation afgøres i høj grad af tonen og brandet, men man kan godt inkorporere målmarkedets og kundernes måde at tale på i sine oversættelser og lokalisering. På den måde kommer budskabet til at passe til målgruppen.\nMan bør også undersøge søgeordene i forhold til målmarkedet, da det giver virksomheden en forståelse af de mest populære lokale søgeord. Virksomheden kan få en bedre forståelse af de specifikke søgeord ved at undersøge eksisterende kunders sprog og terminologi. En direkte oversættelse er ikke altid det samme som det oftest brugte søgeord.\nHvilke trin består lokaliseringsprocessen af?\nDer er ikke en universel lokaliseringsproces – det afhænger altid af holdet. Processen skal afspejle lokaliseringsholdet, så alle føler sig godt tilpas med processen. Den bedste proces er en, som alle tror på.\nHovedtrinnene i en lokaliseringsproces er planlægningsfasen, oversættelsesfasen, testfasen og udgivelsen på det nye målsprog.\nIdeelt set bør lokalisering af en mobil-app allerede starte i udviklingsfasen. Hvis man eksempelvis føjer en ny funktion til en app, skal udvikleren tage højde for lokalisering ved at spørge sig selv: Fungerer den på alle markeder? Tager funktionen højde for de specifikke krav eller behov på forskellige markeder? Er den interessant? Virker den som en opdatering på alle markeder? Hvor mange markeder vil den være nyttig på?\nPlanlægningsfasen omfatter også en briefing af lokaliseringsteamet og oversætterne. Det er vigtigt for alle i lokaliseringsprocessen at vide, hvad endemålet er – er det f.eks. et produkt eller en opdatering af en funktion? På den måde sikrer man, at oversætterne allerede ved, hvad det handler om, når de modtager materialet.\nEn af udfordringerne ved lokalisering er en begrænset tidsramme. Hvis oversætterne kun har to dage til at udføre arbejdet, hvordan kan det så blive et godt resultat?\nDet bør man være særligt opmærksom på, hvis det, der skal oversættes, er omfangsrigt. En professionel oversætter kan i gennemsnit oversætte 2.000 ord om dagen. Processen kræver længere tid, hvis oversættelserne skal være kreative – dvs. hvis oversætteren skal tilpasse det oprindelige indhold til målsproget. Det gør sig f.eks. gældende med markedsføringsindhold, hvor oversættelsen tilpasses til målsproget, så man sikrer, at den taler til en specifik målgruppe. Oversættelser af mobil-apps og andet software såsom brugergrænseflader kan også have behov for denne type kreativitet.\nLokaliseringsteamet bør huske på, at man gøre vigtige forberedelser, hvis den afsatte tid til oversættelsesfasen er begrænset. Hvis oversætteren ikke bliver briefet, før vedkommende modtager materialet, får vedkommende efter alt at dømme travlt. Men hvis de kan få noget at vide om emnet, før de får tilsendt materialet, har de mere tid til selve oversættelsen.\nEn anden udfordring er testning. Virksomheder springer ofte dette trin over, selvom testning af det oversatte materiale er meget vigtigt: Hvordan ser den oversatte version ud? Virker alt, som det gjorde i den oprindelige version?\nHvad kendetegner den gode oversættelsesproces?\nSamarbejde er afgørende i en god lokaliseringsproces. Kvaliteten af alle processerne afhænger af de involverede personer.\nTeknologien bør bruges til at eliminere alle arbejdsfaser fra processen, som ingen bryder sig om. Dette omfatter f.eks. alle repetitive manuelle opgaver såsom overførsel af filer. Alle opgaver og arbejdsfaser, der ikke forbedrer kvaliteten af oversættelsen eller hjælper produktet, bør automatiseres.\nHvis der eksempelvis er tale om softwareprodukter, bør processen automatiseres på en sådan måde, at strengene kan sendes hurtigt og nemt til oversætterne.\nTeknologi skal udnyttes, hvor end det er muligt, så oversætterne får så meget tid som muligt til at være kreative og til fælles diskussioner og overvejelser med lokaliseringsteamet.\nDog er det ikke en god idé at bygge processen rundt om en enkelt teknologi. Den største del af tiden skal afsættes til den kreative del af arbejdet.\nRåd til at opbygge og udvikle lokaliseringsprocessen\nDer bør have været diskussioner med alle, der er involveret i processen. De bedste processer skabes som regel gennem diskussioner mellem mennesker.\nVirksomheden bør lytte til interessenternes problemer og holdninger. En løsning på ét problem kan afspejle sig i mange personers arbejde og dermed også deres indstilling til processen.\nFlaskehalsene skal omgås, hvis målet er at udvikle en fast proces: De skal vide, hvad de skal gøre, hvad der forventes af dem, og hvad de ikke må gøre i den nuværende proces. Diskussionerne kan bruges til at forbedre processen.\nHvilke materialer skal lokaliseres til nye markeder?\nDet afhænger af produktet og målet for lokaliseringen; er det kundetilfredshed, kundebevarelse eller finansiel vækst? Hvad går I efter? Målet for lokaliseringen skal også være klart.\nData er også en del af svaret. Virksomheder indsamler hele tiden data om deres produkter og brugen af dem samt om besøg på hjemmeside og lignende aspekter. De indsamlede data kan også give svar på, hvad der bør lokaliseres, og hvad der skal lokaliseres.\nHvis en organisation f.eks. har en omfattende hjemmeside med support, hvor lokaliseringen af den ville bruge hele budgettet, er det en god idé at finde ud af, hvilke sider, artikler eller hjælpematerialer der oftest læses eller søges efter. Disse oplysninger kan man bruge til at prioritere: I stedet for at lokalisere alt kan virksomheden vælge kun at lokalisere det, der er mest populært og brugbart på baggrund af de indsamlede data.\nFor at hjælpe med at træffe valg om, hvilket materiale der skal lokaliseres, bør virksomheden have produktet i tankerne: Hvad er det? Hvordan bruges det? Og hvad skal lokaliseres for at sikre, at brugeren får gavn af det?\nEn mobil-app skal f.eks. lokaliseres til målsproget for at sikre, at brugerne får en strømlinet og naturlig oplevelse med appen. Lokaliseret hjælpemateriale skal være tilgængeligt, så brugerne kan hjælpe sig selv. Materialer angående teknisk support benyttes som regel ikke, når der er lokaliseret materiale tilgængeligt.\nHvis en virksomhed med fem målmarkeder har en hvidbog eller lignende materiale på engelsk, behøver materialet ikke at lokaliseres til alle fem markeder. Baggrundsviden er også nødvendigt her: Hvilket marked har et åbenlyst behov for materialet?\nMan kan ofte blive klogere på, hvilket materiale der skal lokaliseres, ved at kigge på eksisterende data og undersøge målmarkedet og målgruppen.\nHvordan kan en virksomhed få sit budskab igennem, når et produkt eller en ydelse lokaliseres til et sprog, der ikke bruges i virksomheden?\nDen bedste måde at sikre det på er ved at samle et hold af eksperter, der har viden om emnet og de påkrævede sprogfærdigheder. Dette fjerner risikoen for problemer, der relaterer sig til sproget.\nDet er en god idé at investere i sådan et team og at deltage i træningen og udviklingen af det. Som regel medfører det gode resultater.\nHvis det pågældende sprog ikke bruges i virksomheden, kan virksomheden få materialet kigget igennem af en tredjepart, f.eks. en gang hvert år eller hvert kvartal.\nEn anden mulighed er at teste lokaliseringen. Dette giver virksomheden feedback på teamet og kvaliteten af lokaliseringen.\nOversættelse tilbage til det oprindelige sprog kan også overvejes, hvis virksomheden vil sikre kvaliteten af det oversatte materiale, før det udgives. Ved en oversættelse tilbage til det oprindelige sprog oversætter en professionel oversætter materialet fra målsproget (dvs. den oversatte tekst) tilbage til det oprindelige sprog. Oversættelser tilbage til det oprindelige sprog bruges ofte ved oversættelser af medicinaltekster, men de kan også være nyttige, hvis virksomheden vil sikre sig, at oversættelsen har den rigtige tone, eller at budskabet går klart igennem på målsproget.\nI tilfælde med forbrugerprodukter lytter jeg nøje til kunderne. Kunderne giver sjældent feedback, hvis der er fejl i oversættelsen, eller hvis den lyder underligt. På den anden side er der produkter, som kunderne kan give meget brugbar feedback på.\nFor mig er daglig eller ugentlig feedback fra kunder det primære pejlemærke, uanset markedet eller sproget. Hvis kunderne fortæller mig, at sproget er dårligt eller uforståeligt, undersøger jeg, hvad der kan være gået galt. Det er typisk den bedste måde at identificere problemer.\nHvis vi har fået en tredjeparts øjne på materialet, har korrekturlæseren en anden oplevelse, end en kunde ville have. Derfor synes jeg, at kundefeedback er meget vigtigt.\nJeg opfordrer kraftigt alle til at bede om feedback fra kunder, særligt hvad angår forbrugerprodukter, men også på B2B-produkter, da de også bruges af mennesker.\nBør man udvikle et team specifikt til lokalisering?\nJa, altid, et hold på mindst én person. Det er meget vigtigt, at der er en person, der tager sig af administrationen og koordineringen af lokaliseringen.\nFolk ved ikke nødvendigvis, at lokalisering omfatter en masse aspekter. Det er en så multidisciplinær proces, at den lokaliseringsansvarlige arbejder med alle funktioner i virksomheden på den ene eller anden måde.\nÉn person er nok til at starte med, men over tid opbygger man som regel et lokaliseringsteam.\nNår der er afsættes en person eller et team til at tage sig af lokaliseringen, får folk øjnene op for vigtigheden af det. Det viser, at virksomheden investerer i lokaliseringen, og at de gerne vil gøre det godt.\nSkal de udpegede oversættere bruges i lokaliseringsprocessen?\nJa, selvfølgelig. Hvis en oversætter er en del af et projekt eller team, som oversætter for den samme kunde, har de et vist ejerskab over deres arbejde.\nDet er det, jeg håber på, med de oversættere, der arbejder for mig. Oversætteren kommer til at have et indgående kendskab til produktet. Det gør også selve oversættelsesarbejdet lettere og hurtigere.\nDet ville være underligt for mig at skulle have en ny oversætter til hvert projekt, hvor man altid skulle starte helt forfra.\nMin erfaring er, at en god fælles forståelse oversætteren og den lokaliseringsansvarlige imellem har en stor indflydelse på det endelige resultat.\nHvilke oplysninger bør oversætterne eller lokaliseringsholdet have, før de begynder på oversættelsen?\nDer er ikke noget, der hedder unødvendige oplysninger – alle oplysninger er vigtige. Jo flere oplysninger oversætteren har, jo bedre bliver resultatet.\nDe skal bruge alle de oplysninger, der er tilgængelige. Oversætterne skal også vide, hvor oversættelsen skal bruges, og hvordan teksten ser ud.\nHvis der f.eks. skal oversættes en app, håber jeg, at de strenge, der skal oversættes, ikke længere sendes til oversætteren uden kontekst. Selv hvis strengens indhold er meget simpelt, bliver resultatet bedre, hvis man kender konteksten, f.eks. via et screenshot.\nJeg arbejdede som tekstforfatter og skrev indhold om brugeroplevelser (UX) for digitale platforme i flere år. Der var situationen præcist den samme. Hvis jeg skrev indhold uden at have set, hvor det skulle bruges, blev resultatet meget anderledes, end hvis jeg havde en kontekst at skrive ud fra.\nKort sagt: Prøv altid at give oversætteren alle de tilgængelige oplysninger og konteksten.\nHvad er en god briefing for en oversætter?\nPrøv at sætte dig i oversætterens sko. Hvis du fik den briefing, du har forberedt, ville du så forstå, hvad du skulle gøre?\nDu bør skrive en briefing, som du selv ville kunne forstå, og som ville give dig tilstrækkelige oplysninger. Oversættere er som os andre i deres arbejde. Hvis vi får udstukket en dårligt udtænkt opgave, bliver resultatet ikke godt.\nRåd til virksomheder, der overvejer lokalisering\nLokalisering bør snarere ses som en vækstmulighed end et sæt processer og udgifter. Det giver virksomheder mulighed for grundigt at overveje, hvilke lokaliseringsprojekter de skal prioritere.\nStore multinationale virksomheder startede lokaliseringen af små projekter. Men de udvidede deres lokaliseringsindsats, i takt med at afkastet på investeringen steg.


Hvad vil du gerne flytte i din butik?\nMarek Bang Poulsen, medlem af Coop og valgt til formand for bestyrelsen i SuperBrugsen Albanigade i Odense.\n"Det er vigtigt, at vi er sammen om noget. At vi er fælles om nogle værdier og interesser. Jeg føler mig forbundet med andelstanken, og mit engagement i Coop var næsten uundgåeligt. Mine oldefædre var begge involveret i FDB, så der var aldrig tvivl om, at jeg skulle melde mig ind! Det overrasker mange, at Coop er ejet af medlemmerne.\nPå mit allerførste årsmøde for butikkens medlemmer blev jeg faktisk valgt til bestyrelsen bestyrelsesmedlem for vores SuperBrugsen, og jeg blev formand på første bestyrelsesmøde. Siden har jeg været med til at skubbe på, så vi kunne gå nye veje. Vi søgte Coops pulje til lokale investeringer og fik investeret i vores slagterafdeling. Nu har vi mere plads til slagterens egne produktioner, som f.eks. grillpølser lavet fra bunden i butikken.\nDet var en god måde at styrke butikken på og skille os ud fra andre butikker. Jeg kan godt lide, at vi ikke gør det for at tjene penge, men for at skabe en forskel for medlemmerne."\nCoop og vores butikker er ejet af medlemmerne. Du kan som medlem og medejer få noget at skulle ha’ sagt og gøre en forskel for dit lokalområde og for din egen butik.\nFrivillige bag din butik\nVidste du, at der står lokale kræfter bag din butik? Vores butikker i hele landet har engagerede lokale bestyrelser, som er valgt af medlemmerne. Det er frivillige, som også arrangerer madfællesskaber, debat- og forbrugeraftener om det, der betyder noget lokalt og globalt.\nDagli’Brugsen, SuperBrugsen og Kvickly har tilsammen mere end 500 lokale bestyrelser.\nMarek har lige fået sin butik til at smage af mere\n...bare ved at købe ind i fællesskabet. I Coop er der mange måder at handle på. Marek er valgt til formand for bestyrelsen i sin SuperBrugsen og er gået foran for at investere i slagterafdelingen. Som medlem kan du være med til at udvikle din egen butik. Du kan gøre som Marek.


Forskellen mellem en revision, en gennemgang og en kompilering\nDer er flere vigtige forskelle mellem en revision, en gennemgang og en kompilering. I det væsentlige kræver en opgørelse, at revisor blot fremlægger regnskab baseret på ledelsens repræsentationer uden nogen anstrengelse for at verificere disse oplysninger. I en revisionsopgave udfører revisor analytiske procedurer og foretager undersøgelser for at fastslå, om oplysningerne i regnskabet er korrekte. Resultatet er et begrænset niveau af sikkerhed for, at de regnskaber, der præsenteres, ikke kræver væsentlige ændringer. I en revisionsopgave skal revisor bekræfte slutbalancerne i kundens konti og oplysninger. Dette kræver undersøgelse af kildedokumenter, bekræftelser fra tredjepart, fysisk inspektion, test af intern kontrol og andre procedurer efter behov. Dermed,forskellene mellem en revision, en gennemgang og en udarbejdelse er som følger:\nNiveau for sikkerhed . Niveauet for sikkerhed for, at en klients årsregnskab præsenteres retfærdigt, er på sit højeste for en revision og på det laveste (slet ingen) til en opgørelse med en gennemgang et sted imellem.\nTillid til ledelse . I alle tre tilfælde begynder revisoren med de kontosaldoer, som ledelsen har leveret, men en revision kræver en betydelig bekræftelse af disse oplysninger. En gennemgang kræver nogle test af oplysningerne, mens en samling næsten udelukkende er afhængig af de præsenterede oplysninger.\nForståelse af intern kontrol . Revisor tester kun den interne kontrol af klienten i en revision; der udføres ingen test for en gennemgang eller en samling.\nArbejde udført . En revision kræver et betydeligt antal timer at gennemføre, da der er mange revisionsprocedurer, der skal udføres. En gennemgang kræver betydeligt færre timer, mens indsatsen i forbindelse med en kompilering er relativt lille.\nPris . Det kræver en langt større indsats for en revisor at gennemføre en revision, så revisioner er meget dyrere end en gennemgang, hvilket igen er dyrere end en samling.\nEt andet problem er niveauet for efterspørgsel efter hver af disse tjenester. Brugerne af regnskaber, såsom investorer og långivere, kræver næsten altid en revision, da det giver den største sikkerhed for, at det, de læser, er en retfærdig gengivelse af den rapporterende enheds økonomiske resultater, finansielle stilling og pengestrømme.


Nu klapper det: Hardwaren er på plads til folde-tablets – der er dog en sidste knast - Computerworld\nNu klapper det: Hardwaren er på plads til folde-tablets – der er dog en sidste knast\nIntel er klar med en ny standard for tablets og andre bærbare med foldbare displays.\n6. januar 2022 kl. 15.59\nMidt i al travlheden med at introducere hele 12 nye desktop og otte nye bærbare processorer, udstikker chipgiganten Intel en ny kurs for en gryende klasse af foldbare enheder.\nEfter at have set på mere eller mindre sammenklappelige mobiltelefoner debuterer de seneste år, er det blevet tur til, at tabletten også kan fungere som klapsammenmad.\nOg den udvikling kræver hardware, som kan forstå eksempelvis i hvilken retning enheden vender, men også hvorvidt den er foldet på den ene led og fungerer som netbook eller på den anden og læses som et hæfte.\nMulighederne er mange, og dem ønsker Intel at adressere med en udvidels af sin EVO-standard for bærbare enheder.\nIntels Evo-standard er nu også klar til enheder med foldbare displays. (Foto: Intel PR)\nSamsung præsenterer her et 'Fold 17' koncept, hvor en tablet med et tag forvandles til en bærbar-lignende maskine.\nMangler afgørende support\nIntels bestræbelser afhænger dog også af, at softwaren ombord følger trop.\nOg her mangler nuværende foldbare enheder, såsom Lenovos Thinkpad Fold X1 eller andre fremtidige enheder såsom Samsung Galaxy Fold 17 afgørende support i Windows-styresystemet.\nHer har Lenovos folde-tablet døjet med at få Windows 10 til at fungere, hvorfor selskabet har belagt styresystemet med sine egne software-løsninger, for at få enheden til at fungere hensigtmæssigt.\nWindows 11 skulle dog allerede nu yde bedre understøttelse, selvom styresystemet ikke er optimeret til foldbare skærme, lyder det blandt andet hos en brugergruppe på forummet Reddit.\nLæs også: Test: Skal det her revolutionere den bærbare pc? Første møde med klodens første foldbare laptop\nAndroid 12L er skræddersyet Android-tablets - og også dem med foldbare skærme. (Foto: Google PR)\nMens Intel nu fjerner de hardware-mæssigt bremseklodser for foldbare enheder, er Google i færd med at lægge sidste bånd på en særlig version af Android 12 tiltænkt tablets.\nDenne skal udkomme en gang i andet kvartal i 2022 og vil blandt andet rumme notifikationsgardiner og interface-elementer tiltænkt foldeenheder.\nLæs også: Nu kan du afprøve Googles særlige Android til tablet-computere


Den socialistiske lejr skabte en bedre verden til os | Information\nDen socialistiske lejr skabte en bedre verden til os\n20 år efter murens fald står erindringen om Sovjetunionen som 'ondskabens imperium' stærkt. Men historien om 'den socialistiske lejr' må ikke gå unuanceret hen. Sovjet overvandt tyskerne under Anden Verdenskrig, støttede undertrykte befolkningsgrupper i tidligere kolonistater og bidrog til udviklingen af velfærdsstaten\nSovjetunionen og dens ideologi inspirerede til frihedskamp i flere tredje verdenslande imod de gamle kolonimagter efter Anden Verdenskrig, og både Sovjet og Østblokken yder\naktiv støtte til flere befrielsesbevægelser blandt andet i Vietnam og Sydafrika.\nAt kalde Sovjetunionen og den selvudnævnte 'socialistiske lejr' i Østeuropa for planøkonomiske partidiktaturer er en positiv overdrivelse. Planøkonomien var i høj grad en planløs kommandoøkonomi og styret først og fremmest et ledelsesdiktatur.\nLedelsesdiktaturet fungerede i perioder gennem en særdeles brutal undertrykkelse af befolkningen. Murens fald for 20 år siden markerer systemets kollaps. At det fik en ende skyldes i langt højere grad systemet end det ydre tryk, Den kolde Krig påførte det\nHistorien om Sovjet og den socialistiske lejr er blevet anvendt til at opbygge forestillingen om ondskabens imperium. Fortællingen står i dag stærkere, end da den daværende amerikanske præsident Ronald Reagan lancerede den i 1983, for Den frie Verden vandt Den kolde Krig.\nIngen har særlig lyst til eller stor ære af at tale imod den herskende forestilling om Østlandene. Det er egentlig paradoksalt, for knapt halvdelen af befolkningen i det mest oprørske af de gamle Østlande, Polen, har både 10 og 20 år efter Murens fald en mere positiv end negativ vurdering af tiden under det kommunistiske styre.\nEn anden fortælling\nJeg agter ikke at revidere min karakteristik af systemet i 'den socialistiske lejr', men 20-årsjubileet for Murens fald kan være lejligheden til at revidere fortællingen om den østeuropæiske socialistiske lejrs rolle i verdenshistorien. Der er gode argumenter for, at den var progressiv, at den på mange måder bidrog til skabelsen af en bedre verden til os.\nSovjetunionens tvangskollektivisering af bøndernes jord i slutningen af 1920'erne sikrer industriarbejderne mad i munden. Industriproduktionen er i stand til at vokse markant fra midt i 30'erne, hvor resten af verden er i dyb økonomisk krise. Men de menneskelige omkostninger er store som ved Storbritanniens industrialisering i årtierne omkring år 1800, hvor den industrielle samfundsforandring også stod over alt andet.\nDe nye tilstande i Sovjetunionen er for mange borgere noget, der trods alt er værd at forsvare. Mange oplever klare fremskridt og en social opstigning. Der er tryghed i ansættelsen med mindre, man kommer i konflikt med systemet. Sovjetunionen får et udbygget uddannelses-, sundheds- og velfærdssystem.\nDet er ikke storslået set med vore øjne, men det er det for de mange, der fra 30'erne og efter Anden Verdenskrig bevæger sig ud af den absolutte fattigdom.\nDen permanente krigsstemning, systemet opbygger gennem Moskva-processer og statsterror, stimulerer indsatsen. Mange er villige til at arbejde hårdt og yde ofre. Det står for alvor sin prøve ved Hitlers invasion i 1941.\nTyskland trænger i løbet af krigens første måneder langt ind i Sovjetunionen. Succesen på Vestfronten synes umiddelbart at gentage sig. Det lykkes imidlertid Den Røde Hær gennem en modoffensiv at omringe den store tyske 6. armé ved Stalingrad og afskære dens forsyningslinjer.\nTyskerne giver op i februar 1943 efter verdenshistoriens blodigste slag. Tyskland og dets allierede mister omkring en fjerdedel af deres styrker på Østfronten. Det tab overvinder de aldrig. Krigen bliver til en ressourcekrævende udmattelseskrig. Den klarer Tyskland ikke i længden.\nKrigen på Østfronten er som under Første Verdenskrig meget blodigere og grusommere end på Vestfronten. Men det er, i modsætning til Første Verdenskrig, på Østfronten, Tyskland knækker nakken takket være Stalins brutale industrialiseringsprojekt. Sovjetborgerne har mere at forsvare, end russerne havde under zarstyret.\nHvis det var zarregimet eller modrevolutionen frem for oktoberrevolutionen, der sejrede i Rusland i 1917, kunne Anden Verdenskrig have fået et ganske andet forløb. Verden i dag ville have set anderledes ud. Den Røde Hær er afgørende for sejren over nazismen og fascismen. Sovjet har en afgørende progressiv rolle.\nI årene efter Krigen bliver 'socialismen i ét land' til 'socialismen i mange lande'. For Østeuropas vedkommende handler det mere om en sovjetisk besættelse end en folkelig revolution.\nMange steder er 'socialisme' ensbetydende med industrialisering, vigtige materielle fremskridt og større økonomisk lighed i samfundet. Vækstraterne i Østeuropa er frem til 1960'erne høje sammenlignet med Vestens. Til tider er undertrykkelsen brutal. Den Røde Hær undertrykker bl.a. Ungarn-opstanden i 1956 og Foråret i Prag i 1968.\nI 1960'erne taler mange om systemkonkurrencen mellem Øst og Vest. Vi diskuterer, om Øst vil overhale Vest, og om systemerne nærmer sig hinanden. Den sovjetiske planøkonomi er langt fra et rationelt og optimalt system, men det er den vestlige kapitalistiske produktionsmåde så sandelig heller ikke.\nSovjetmodellen og dens ideologi virker uanset praksis inspirerende for en intensiv frihedskamp mange steder i den fattige og underudviklede del af verden.\nBefrielsesbevægelsernes kamp i denne Tredje Verden er i første omgang rettet mod de gamle kolonimagter. Vi ser det eksempelvis i vietnamesernes krig mod franskmændene i den første Indokina-krig (1946-1954).\nNæsten alle kolonilande opnår selvstændighed i løbet af de første tre årtier efter Anden Verdenskrig. Nogle steder er overgangen til selvstændighed voldsom og blodig. Andre steder forløber afkoloniseringen mere fredeligt.\nBefrielseskamp handler ikke kun om etablering af selvstændige stater. Den kan også være rettet mod diktatoriske regimer, der varetager den lokale overklasses og de fremmede storkapitalers interesser i udbytningen af landets befolkning. Den kinesiske borgerkrig er et eksempel på dette.\nDer er mange eksempler på, at både de gamle kolonimagter og USA involverer sig aktivt i forsøg på at nedkæmpe befrielsesbevægelserne. Det sker med vekslende succes. Vi ser det i Vietnam-krigen (1959-75), hvor USA forsvarer et korrupt og diktatorisk officersstyre gennem en mere og mere massiv militær indsats.\nDet ender med, at styret falder, da USA må trække sig ud af krigen. Befrielsesbevægelsen lader sig ikke besejre, og holdningen til USA's beskidte krig i Vietnam bliver mere og mere negativ både derhjemme og i andre vestlige lande.\nSovjetunionen og Østblokken yder en aktiv støtte til mange af befrielsesbevægelserne og deres befrielseskrige. Det har de en blokpolitisk interesse i, men det må ikke skygge for, at 'den socialistiske lejr' gennemgående har en progressiv rolle. Et eksempel er Vietnam-krigen. Et andet er Sydafrika, hvor ANC i årtier kæmper mod det hvide, racistiske apartheidstyre. Mange af de vestlige borgerlige demokratier forholder sig venligsindet eller temmelig passivt i forhold til apartheidstyret, men det lykkes at fjerne det i 1994.\nSovjetunionen har ikke alene en progressiv rolle i forhold til forandringerne i den Tredje Verden, men også i udviklingen af velfærden og velfærdsstaterne i Vesteuropas borgerlige demokratier.\nAmerikanske bistandsmidler til Vesteuropa i form af Marshall-hjælpen fra 1948-51 er i høj grad motiveret af frygten for, at kommunismen skal brede sig. Kommunistskrækken skaber opslutningen til at sende gode skattekroner til Europa.\nMarshall-pengene fungerer som en saltvandsindsprøjtning i økonomien. En stigende velstand og kapitalistisk optimisme er et godt værn mod en voksende tilslutning til de lokale kommunistiske partier, der står stærkt i Europa i årene umiddelbart efter krigen. Det samme gælder efterkrigstidens velfærdsreformer.\nHvis jeg stiller sagen på spidsen, så skræmmer efterkrigstidens systemkonkurrence frem til 60'erne kapitalismen til velfærdsstaten og den gyldne tid - især i 60'erne. Sovjetkommunismen er ganske absurd medvirkende til, at kapitalismen får et mere menneskeligt ansigt i kraft af den omhyggelige forebyggende indsats, kommunistskrækken afføder!\nNeoliberalismen får overtaget, da sovjetkommunismen og 'den socialistiske lejr' er alvorlig svækket i 70'erne og 80'erne. De økonomiske kriser i verden bliver fra da af værre end i den forudgående periode.\nJeg vil på ingen måde hverken idealisere eller idyllisere Sovjetunionen og det gamle Østeuropa. Det var og er væsentligt at beskæftige sig med forbrydelserne. De udgør et åg, som venstrefløjen frivilligt eller ufrivilligt har påtaget sig eller har fået lagt på sine skuldre. Det er imidlertid vigtigt at nuancere Sovjetunionens historiske rolle. Fortællingen om ondskabens imperium må ikke stå uimodsagt.\nPer Bregengaard, gymnasielærer og faglitterær forfatter, arbejder på en fortælling om skabelsen, historien og skæbnen på et marxistisk inspireret grundlag\n08. november, 2009 - 08:17\nDe kommunistiske lande forsøgte at etablere et solidarisk samfundssystem på arbejderklassens præmisser. Et system som tilbød et menneskeligt liv i fred og et arbejdsliv som skulle holdes fri af kriser og arbejdsløshed.\nMen menneskene var endnu ikke modne til at se mulighederne i det stille liv.\nI den kapitalistiske verden er skabt et rotteræs som pisker produktionen op til helt uholdbare højder. Arbejdere over hele den kapitalistiske verden er indrulleret i et økonomisk ræs, som bedst kan betegnes som en permanent krigsøkonomi. Arbejdslivet er blevet det primære for mennesker. Den kapitalistiske produktion kræver ressourcer i en grad så den økologiske balance i verden er ved at kollapse. 20% af verdens befolkning forbruger 80% af verdens ressourcer.\nVåben- og rumkapløbet trak flere og flere ressourcer ud af de socialistiske økonomier. Handelsblokader og valutarestriktioner var vigtige redskaber i denne nedbrydning af det socialistiske eksperiment.\nDen kapitalistiske verden har som målsætning, at indrullere alle jordens ressourcer - jord, arbejde og kapital - i deres forbrugsræs. Hvis produktionen (BNP) ikke stiger år efter år efter år er der krise. Bare to kvartalers ophold så er der krise. Arbejdsløsheden truer øjeblikkeligt.\nDette system blev banket op som det mest saliggørende i verden. Glitrende fjernsynsudsendelser, Reklamebrøl, Radio Free Europa lokkede de østeuropæiske forbrugere. Ikke hospitaler, sundhed og undervisning - men biler, biler og biler blev udråbt som det vigtigste i livet - ikoniseringen af den personlige frihed. Hollywood sælger, hele denne plasticverden i stort opsatte reklamefinansierede film.\n'United Bluff' (citat Kim Larsen.)\n08. november, 2009 - 09:22\nDet er noget sludder Bill. Det du fejlagtigt bettegner som 'kommunistiske' lande, fejlagtigt fordi de selv i følge deres egne ideologiske vildfarelser ikke var kommunistiske, allerhøjest 'socialistiske'. Hvad jeg også stiller spørgsmål ved da ideen om socialisme ifølge traditionen slet ikke er mulig uden demokrati. Men derudover var der i defleste tilfælde tale om økonomisk tilbagestående lande (hvad i sig selv gør eksperimentet med socialisme umuligt hvis vi skal henholde os til Marx), og de de gjorde var at indføre et borgerligt diktatur (borgerligt i den forstand at der var tale om et mindretalsdiktatur) og en form for krigsøkonomi, eller kaserne økonomi. At skidtet brasede sammen var til at forudse og at det ikke blev forudset viser bare hvorlangt fra den oprindelige forestillingsverden man var kommet i sin romantiske drømmerier. Men virkekligheden er at det blev forudsagt og a det blev det af adskillige fremtrædende marxister i de tidligste år før og efter Sovjetunionens grundlæggelse.\nDet forhold at det rent faktisk var forudsagt er et udgangspunkt som burde kunne danne grundlag for nytænkning, at det ikke gør det er sgu at beklage\n08. november, 2009 - 13:38\nInteressante betragtninger du kommer med. Man mærker tydeligt, at du har beskæftiget dig med sovjetiske mindretals- og nationalitetsproblematikker.\n"Grydelågs-teorien" er jo let nok at forholde sig til, mens "centrum vs. periferi" giver nogle nye frugtbare spørgsmål.\nJeg kender ikke nok til dine nævnte teorikilder til at ville kommentere på dem her - men er bestemt interessant at skrive sig bag øret!\nFor det, som man bør bruge denne - og efterhånden noget abstrakte - debatråd til her, er at\nlave en status på dagens Rusland:\n1) Hvad - konkret og bevidst - udvirkede partiledelsen og som man kan drage lære af her. Især af dels direkte overgreb og dels fejltrin;\n2) Arven fra sovjettiden (og evt. fragmenter fra helt tilbage fra tsartiden) som præger dagens russiske samfund - fx de nævnte gældende love for mindretal.\nHvad der har været af akademiske diskussioner i 1960erne og 70erne på især vensterefljøen, men også i forholdet øst/vest og kommunisme/kapitalisme er - i mine øjne - lidt 'flueknepperi'!\nIdag gælder Realpolitk og pragmatisme og allerhøjst diskussioner om hvilke dele de nye stater og den russiske fødereration stadig kan bruge fra sovjettiden.\n08. november, 2009 - 15:11\n@ Bill Atkins\n"De kommunistiske lande forsøgte at etablere et solidarisk samfundssystem på arbejderklassens præmisser."\nI din korte og præcise beskrivelse af det kommunisitiske system rammer du simpelt hen lige i plet, hvorfor at dette system grundlæggende ikke fungerede Bill Atkins.\nFor hvordan kan man opnå et solidarisk system, når det kun sker på baggrund af én samfundsgruppes (arbejderklassen) præmisser?\nHvad med hensynet til alle de andre samfunds-gruppers præmisser?\nF.eks. bønderne, som var lige så fattige som den relativt lille gruppe arbejdere var i den tidlige sovjetstat.\nDet kan da ikke undre nogen, at det bliver svært at skabe opbakning til systemet blandt flertallet af befolkningen, når det kun er én gruppe og én grundtanke, som må være den gældende.\n08. november, 2009 - 15:56\nDe grundlæggende enheder, sovjetterne, var sammensat af arbejdere, bønder og soldater. Bønder skal opfattes som jordløse bønder, landarbejdere, og som sådan en del af proletariatet - de der lever af at sælger deres arbejdskraft. Et af mange problemer i USSR var jo nok, at man ikke tillod småbønder og småkapitalister, hvilket senere blev accepteret i for eksempel DDR og Ungarn.\n...og senere i stor stil i Kina og Vietnam\n08. november, 2009 - 16:06\nMen ved at acceptere og tillade at småbønderne drev egne små landbrug, såsom i DDR og Ungarn, så fraveg man jo netop fra den rene kommunisme.\nSom det jo tydeligvis også kunne ses i Sovjet. Når man prøvede at indføre den rendyrkede kommunisme, så gik det galt.\nOg det måtte bønderne især sande.\nOg samtidig viste det sig jo også, at produktiviteten i kollektivlandbrugene var jo langt under de tidligere privatejede landbrug. Netop fordi man havde fjernet den private ejendomsret fra den enkelte småbonde.\nDenne mangel på produktivitet var jo også et helt centralt problem for Sovjetunionen og de andre østlande igennem alle kommunismens 70 år.\n08. november, 2009 - 16:34\nRune Lykkebergs bearbejdelse 7/11 af 'murens fald / venstrefløjens fald' er som sædvanlig udæskende, men mon han selv bytter om på moral og analyse?\nRosa Luxemburg er vel kun glemt af dem, der ikke beskæftiger sig med skismaet socialdemokratiet - kommunismen/socialismen (spartakisterne). I år afgår bussen 8/1til demonstrationen i Berlin fra Sjælør. Ligeså vil mange på mandag huske, at 9.nov. er mere end Murens fald, men skæbnedagen gennem århundreder i den tyske historie, og det vidste også de østtyske myndigheder den dag, da ingen pludselig kunne komme i forbindelse med hinanden og ordren ovenfra udeblev.\n08. november, 2009 - 16:49\nproduktiviteten i kollektivlandbrugene var jo langt under de tidligere privatejede landbrug.\nDet er en helt korrekt iagttagelse og vel også meget menneskelig - hvorfor producere til fællesskabet hvis din børn har brug for din kolonihave?\nProblemet var at hele de socialistiske lande lå i konkurrence med den kapitalistiske produktions- og krigsmaskine, som profiterede på de vestlige arbejderes umenneskelige arbejdsindsats. Tusinder og atter tusinder døde i helt almindelige job. Malere af strubekræft, stilladsarbejdere faldt ned, maskinarbejdere blev klemt i maskinerne, tusindvis af børn omkom i landbrugsmaskinerne under høstarbejde, ressourcerne blev hentet over hele jorden i minerne og plantagerner, hvor sammenstyrtninger og sprøjtegift ødelagde livet for atter tusinder af arbejdere. Dette vanvid kunne kollektivbrugene ikke hamle op med. Specielt ikke når hungerkatastrofer truede, så var det kolonihaven der trak. Og hele ideen med et socialistisk samfund er jo at man ikke skal knokle sig ihjel… så derfor\n08. november, 2009 - 18:22\njeg kan udfra selvsyn forsikre dig, at mht. til arbejdsskader og andet svineri, så var det såkaldt socialistiske samfund særdeles godt med i konkurrencen!\nMen bortset fra det har du jo indset pointen! Man knokler netop ikke mere end man er pisket til, hvis det ikke kommer en selv eller ens nærmeste til gode!\nEt mundheld fra den tid lød jo også ca.: "hvis de lader, som om vi får noget for det, så lader vi som om vi arbejder!"\n08. november, 2009 - 19:03\nDin præmis om at det var slemmere at være arbejder i et vestligt samfund er simpelt hen forkert!!\nSelv hvis man ikke medtog Gulag i regnestykket, så var det stadig meget hårdere at være arbejder i Sovjetunionen.\nDødeligheden var langt højere. Arbejdstiden mindst lige så lang, hvis ikke længere. Forholdene var ringere end i vesten og samtidig fik arbejderne ikke mad nok.\nHvis du spurgte de sovjettiske arbejdere, så havde nok også foretrukket at arbejde i vesten.....\n08. november, 2009 - 22:39\nNår vi ser på den kapitalistiske verden er vi tilbøjelige til at se på Vesteurope og USA men vi glemmer hele vore neokolonialistiske bagland som bar meget af det svineri og den udnyttelse der var nødvendig for vores produktionskapacitet.\nDer er stadig meget at grave i for historikerne omkring de økonomiske forhold under den kolde krig. Der er meget erfaring at hente særligt nu vi står overfor miljømæssige problemer der kræver at vi styre økonomien...\nJeg vil komme med et Lenin citat, som jeg tror bliver meget aktuelt i det fremtidige syn på det kapitalistiske system:\nps der har aldrig siddet flere fanger i Gulag end der har siddet fanger i Amerikanske fængsler....\n08. november, 2009 - 23:13\nLenin førte da citatet længere ud i livet end det du skriver!\nHan burde da have sagt:\nTillid er godt, kontrol er bedre, men razzia er bedst!!!\nMen hvis du ønsker at blive taget seriøs, så må du altså droppe dine usøriøse sammenligninger, i dette tilfælde mellem Gulag og de amerikanske fængsler.\nDet kan godt være at der er mange indsatte i amerikanske fængsler og at forholdene er væsentligt hårdere end i danske fængsler, men sidst jeg tjekkede efter, skulle antallet af døde i amerikanske fængsler ikke tælles i millioner!!!!!!!!!!!!!!!\nDet er at træde på de mange millioner af ofre fra Gulag, når man kommer med disse tåbelige sammenligninger.\nPS! Og hvorfra ved du, at ikke også Sovjet modtog produkter som var produceret under kummerlige forhold i den tredje verden????\nSkal vi ikke bare gå ud fra, at det gjorde Sovjetunionen også!!!\n09. november, 2009 - 07:55\nSkal vi ikke bare gå ud fra, at det gjorde Sovjetunionen også\nmikkel, Jeg er blevet klar over at du godtager en hel del uden at reflektere...\n09. november, 2009 - 08:11\nDet totale dødstal er på 2 – 2,5 millioner. Ca. 1/3 var politiske fanger.\nDu må i øvrigt medtregne at Rusland i lange perioder var i undtagelsestilstand på grund af voldsomme krigshandlinger og undergivet hungersnød og misvækst.\nJeg siger ikke at forholdne i Gulag ikke var barske, men kun at antallet af insatte matcher de amerikanske fængsler.\n09. november, 2009 - 10:16\nSkal vi ikke bare konstatere Bill Atkins, at i og med at Sovjetunionen også havde samhandel med lande i den tredje verden, så aftog Sovjetunionen helt sikkert også varer som var produceret under kummerlige forhold.\nHvorfor skulle det dog være forskelligt fra de varer som vesten aftog og stadig aftager???\nTror du at de fabrikker som producerede varer til Sovjet var anderledes end dem som producerede varer til vesten.\nDer er jo givetvis tale om de samme fabrikker!!!!\nErgo var Sovjetubionen også med til at udbytte arbejderne i den tredje verden.\nDet er sgu da simpel logik!!!\nOg så kan du ikke bruge hungersnød som undskyldning for de dårlige arbejdsforhold under det kommunistiske system i Sovjetunionen.\nFor hungersnøden og misvæksten var jo netop det kommunisitiske systems helt egen skyld og ingen andres!!!\n09. november, 2009 - 10:43\nMikkel din logik halter..\nVestlige virksomheder lagde deres farlige produktion i tredjeverdens lande (Bopal eksv.) og deres sprøjtegifte blev anvendt i United Fruit plantager i tredjeverdenen. Sovjetunionen havde ikke det store behov for at købe industrielle råvare i vestens tidligere kolonier - de har rigeligt med råvare selv - og i øvrigt var den socialistiske verden omfattet af en handelsembargo der på visse områder udelukkede dem fra verdensmarkedet. Du må have fat i verdensstatistikken...\nMed hensyn til om, en østarbejdere ville bytte sin tilværelsen med en vestlig tilværelse - så er det jo et faktum i dag. De har byttet et samfund hvor enhver var sikret gratis hospitalsbehandling og uddannelse samt sikret job og tag over hovedet og pension ...med en tilværelse på markedsvilkår.\nDe har til gode at oplever en af vestens beskæftigelseskriser...God fornøjelse.\nEn positiv udvikling er at østarbejderne vil være langt svære at styre end vestarbejderne.\n09. november, 2009 - 10:48\nDu er opvokset i et land hvor den milde atlanterhavsluft stryger dig om dine kornfede kinder og mælk og honning kilder dig i næsen...\nEt fastlandsklima som det russike byder på ekstreme overraskelser - hvilket Hitlers horder oplevede - den ene vinter er mild og god den næste vinter er grum og grusom....\n09. november, 2009 - 10:59\n"De har byttet et samfund hvor enhver var sikret gratis hospitalsbehandling og uddannelse samt sikret job og tag over hovedet og pension …med en tilværelse på markedsvilkår."\nOg det var så den smukke teoretiske beskrivelse af forholdene i de tidligere østlande.\nProblemet er bare at det absolut intet har at gøre med virkeligheden.\nOg det ved du jo også godt selv.......\nOg hvorfor mon så ikke?\nFordi der ikke var noget af det der virkede!!!!!\nDet kan godt være at du var sikret et arbejde, men ofte var det jo fuldstændig ligegyldigt arbejde, som ikke betød en skid for den enkelte arbejder. Derfor blev der jo heller ikke lavet noget.\nDet kan også godt være at du blev parkeret i en lille lejlighed, men jeg har også været i Moskva og de betonområder, som du måske kalder boliger er ikke den cement værd de er bygget med.\nOg når det kommer til de andre velfærdsområder, så var det bestemt ikke menigmand som fik andel i dem.\nF.eks. var pensionister nødt til at supplere deres pension med anden indtægt, for ellers kunne de ikke overleve.\nOg hvis det er tilfældet, så er borgens "sikkerhed" jo alligevel ikke eksisterende.\nDet var istedet en lille korrupt elite, som kunne nyde alle systemets "velfærdsgoder".\nMenigmand så dem ihvertfald ikke....\n09. november, 2009 - 11:06\nVores lille disputs er ved at udvikle sig til påstand på påstand kunne du eventuelt tage udgangspunkt nedenstående artikel af Lasse Ellegård som meget fint beskriver hvad der var og er realiteterne:\n09. november, 2009 - 11:08\nDu skal sku ikke give vejret skylden for hungersnøden i slutningen af 1920'erne og op igennem 1930'erne.\nDet er simpelt hen en fuldstændig absurd påstand og vidner om en bevidst ignorance med skyklapper som er enorme fra din side.\nDu ved udmærket godt, at kollektiviseringen kostede millioner af dødsofre og at det er hovedårsagen til hungersnøden, sammen med ønsket om en hurtig overgang til industrisamfund fra bondesamfund.\nSystemet tilbageholdte jo enorme lagre af korn, som skulle sælges til udlandet for at kunne købe maskiner istedet.\nOg det var systemet med Stalin i spidsen, som stod bag kollektiviseringen - imod befolkningens ønske!!!!\nOg du kan sku da finde masse områder i verden med fastlandsklima, hvor der selvfølgelig ikke er hungersnød.\nAt give vejret skylden er simpelt hen helt hen i vejret......\n09. november, 2009 - 11:11\nog her er en anden artikel som er god at blive klog af:\nEn følelse af at blive snydt\n09. november, 2009 - 11:13\nIstedet for at lade Lasse Ellegaard bestemme realiteterne i de tidligere østlande, tror du så ikke at det er bedst at lade befolkningerne i øst selv vurdere og dømme disse realiteter.\nDet var jo trods alt dem der boede der og levede med systemet.\nOg de gad ikke systemet, derfor manglede systemet legitimitet i befolkningerne og blev derfor forkastet for 20 år siden.\n09. november, 2009 - 11:42\nDen dag i dag 10 år efter kapitalismens indtog i Rusland er der problemer med kornproduktionen - blandt andet på grund af vejret...\nFor indeværende år venter landbrugsministeriet en lavere kornhøst end i 2006. Vurderingen bygger på, at de tilsåede arealer er faldet med godt 10%, ligesom barfrosten over vintermånederne ventes at ville nedsætte hektarudbyttet i flere af de betydende produktionsområder.\nHistorisk set har der været to parter der lagde arm om kornproduktion - til ulykke for landarbejderne....\nBønderne havde opdaget, at de ikke havde meget at vinde ved at afsætte deres varer. Industriproducerede forbrugsvarer var en mangelvare, og det var ikke meget byerne kunne tilbyde bønderne i bytte for maden. De foretrak derfor at lagre kornet i håb om bedre tider og spiste mere selv. Forsyningssituationen blev nu vurderet som så kritisk, at regeringen besluttede for første gang siden borgerkrigen at igangsætte en egentlig rekvisition af korn.\nKornproduktionen sank fra 73,3 millioner tons i 1928 til 68,4 millioner tons i 1933. Samtidig øgede staten sin rekvisition af korn fra 10,8 millioner tons i 1928 til 22,6 i 1933. På denne måde blev industrialiseringsprogrammet alligevel sikret, men landdistrikterne blev i 1932-33 ramt af en hungerkrise, som sandsynligvis krævede millioner af menneskeliv.\nMikkel jeg ser ingen grund til at opretholde en diskussion med dig, da du ikke selv vil underbygge dine mange indpodede påstande og afviser oplysninger fra en journalist der rejser rundt i østområdet og interviewer folk...\nJeg må antage at du ønsker at forblive i de vildfarelser du har tilegnet dig...\n09. november, 2009 - 13:08\nFor fanden Bill!\nHvorfor prøver du fibrilsk at forsvare et system som ikke er værd at forsvare, og som ingen andre gad at have med at gøre???\nDet ville klæde dig langt bedre at være mand nok til at erkende, at eksperimentet i øst ikke lykkedes og at det førte enorme menneskelige katastrofer med sig.\nVed at prøve at forsvare systemet ender du samtidig med at fremkomme med alle de der åndssvage bortforklaringer og absurd malplacerede sammenligninger, såsom vejret og amerikanske fænglser mm.\nSå kan det godt være at du mener at vores lille disput er påstand imod påstand.\nMen til det kan jeg blot sige, at din påstand åbenlyst blev modsagt af millioner af mennesker, som ikke kunne se virkeligheden i de påstande som du fremkommer med.....\n09. november, 2009 - 13:24\nJeg synes ellers godt nok det er dig der mangler at underbygge dine løse påstande bil hvad med de der '2-2,5 millioner\nhvad er det for et tal og for hvad, hvad handler det om? ku vi ikke lige får det at vide?\n09. november, 2009 - 13:35\ntvangskollektiviseringerne og udrensningerne under Stalin kostede mellem 13–15 millioner mennesker livet - er det dem du sådan med et pennestrøg reducerer til 2-2½ million?\n09. november, 2009 - 13:40\noven i det tal skal du så lægge den menneskeskabte hungersnød som fremkaldtes - alle historikere af betydning taler om et sted mellem 6- 8 millioner omkomne på den konto alene.\n09. november, 2009 - 14:05\n."Fordi der ikke var noget af det der virkede!!!!!"\nAltsaa, det passer jo ikke (og forresten boer man ikke spilde udraabstegn!!!!! det fremstaar utrovaerdigt!!!!! som om man bare vil slaas!!!!!)\nSovietunionen virkede faktisk (omend ikke godt), som vi kan se af at den varede i 70 aar, og det trods meget ihaerdige forsoeg paa at kvaele den i foedslen, i vuggen og ved hvert fremad- og tilbagevaklende skridt. Ja, fremtidens muligheder er forbedrede ved Soviets forsvinden, og de totalitaere uhyrligheder var groteske.\nMen alligevel, den socialistiske lejr udgjorde dengang et slags levedygtigt alternativ som satte nyttig skraek i den borgerlige. Og selvfoelgelig har den dynamik vaeret gavnlig i Vesten - hvis magthavere ikke bare kunne leve i fantasien om at skabe egen realitet. De var sgu noedt til at opfinde velfaerd. Eller tror man ikke paa konkurrence ovre i blaa stue?\nOg nu, hvad er den nyttige trussel? Den bolivariske revolution? Den islamiske? Den kinesiske?\nJa for den kommer sgutte fra S og SF...\n09. november, 2009 - 14:47\nDiskussionen forekommer mig efterhånden noget støvet.\nP.S. Den socialistiske utopi levede allerhøjst i 1920erne. Derefter stivnede alt og blev 'bare' et nummer blandt utallige i verdenshistoriens række af reaktionære, blodige diktaturer.\n09. november, 2009 - 15:42\nHvis jeg husker min Marx rigitgt, så forestillede han sig at socialismen ville blive gennemført i et af de mest udviklede kapitalistiske lande.\nHan forestillede sig at kapitalismen med stadigt kortere mellemrum ville blive rystede af voldsomme kriser pga. kapitalismens ujevne udvikling, hvor kapitalen altid ville flyde til de steder hvor profitten var højest.\nEfterhånden ville produktivkræfterne være så udviklede, og kriserne så ødelæggende at socialismen ville være den eneste mulighed for fortsat vækst.\nLenin vendte Marx's teori på hovedet (også kendt som marxismen-leninismen) og mente at i imperialismens fase ville revolutionen starte i et af imperialismens svageste led. Dette mente han meget belejligt Rusland var, hvorefter han med sin særlige partikonstruktion gennemførte den russiske revolution.\nTeorien var således den, at eftersom arbejderne i den kapitalistiske verden kunne se hvor godt det gik i Sovjet, og hvor dårligt det gik i deres egne lande, så ville Sovjetunionen tjene som et slags fyrtårn der kunne virke som en katalysator for revolutioner i de mere udviklede lande.\nMan kunne hurtigt se at denne revolution lod vente på sig, hvorfor man gik over til at forsvare og befeste det der allerede var vundet, altså Sovjet.\nLenins eksperiment mislykkedes, men det betyder ikke at Marx ikke har ret i at kapitalismen udsættes for flere og dybere kriser, og at dette på et tidspunkt kan få klassen af kapitalister til at blive en forhindring istedet for en forudsætning for velstand.\nHvis vi forestillede os at et gennemreguleret demokratisk land blev socialistisk ville den gennemsnitlige arbejder have et kulturelt nivå som overflødiggjorde et diktatur, og socialismen ville forekomme som den eneste logiske løsning.\n09. november, 2009 - 17:03\nJeg vil bruge Putins ord:\nDen der ikke beklager Sovjetunionens sammenbrud har ikke noget hjerte og den der tror Sovjetunionen kan genrejses har ingen hjerne...\nog når det er erkendt, så vil jeg sammen med alle de der savner socialismens tryghed for den lille familie påstå er der er noget erfaring i at prøve at skabe et krisefrit samfund - noget erfaring som ikke bare skal smides væk…\n09. november, 2009 - 17:06\nJeg har slået Gulag op på Wikipedia, og så har jeg for længe siden fundet tilsvarende tal i en bog som jeg lige pt. har glemt titlen på..\n09. november, 2009 - 17:11\ntalen var om Gulag - tvangskollektiviseringen var ikke tapetet og dybest set mener jeg ikke disse tal kan bruges som skræmmebillede for hvad der kan ske hvis et land forsøger sig med socialisme evt. i form af en Eurokommunisme ... dvs demokrati, et åbent samfund, og fuld ytringsfrihed og hvad vi ellers kan diskutere os frem til, som fornuftige tiltag med henblik på et krisefrit stabilt solidarisk samfund der også tager sig af den nederste tredjedel af borgerne...\n09. november, 2009 - 17:54\nUndskyld de herrer Sørensen, Atkins og Herring!\nMen jeg skal lige ha' en ting helt på det rene!\nSidder I og undskylder et system som har millioner og atter millioner af uskyldige ofre på sin samvittighed i form af nedskydning, deportationer, tvangsarbejde og udsultning???\n."Den der ikke beklager Sovjetunionens sammenbrud har ikke noget hjerte..."\nHer boer man paataenke de rigtig mange mennesker som er doede - og fortsat doer - som foelge af sammenbruddet. Omraadets befolkning har jo vaeret faldende lige siden.\n09. november, 2009 - 17:56\nKaels: svaret er nej.\n09. november, 2009 - 18:44\nDet system du harcelerer så voldsomt over, gav håbet til millioner af nedslidte og krumbøjede arbejdere over hele jorden, det knækkede engang for alle ryggen på kapitalismens mareridt – Nazismen, og det gav styrke til millioner af frihedssøgende mennesker i tredje verden - og som Bregnegaard antyder, så gav det mulighed for at socialister i de nordiske lande kunne opbygge de mest perfekte velfærdssamfund verden har set…\nJa, så du finder nok en vis langmodighed, men alt det er jo historie nu, og vi skal videre med opbygningen af det solidariske krisefri samfund - og det vil være dumt ikke at tage de gode erfaringer med som vi har gjort os …\nDine tal er meget luftige og følelsesladede – mest buhråb - og jeg vil anbefale at du kigger lidt dybere i historiebøgerne. Som du kan se af den historiske tekst jeg fandt til dig vedrørende hungersnøden 1932-33, så var der mindst to parter der var skyld i katastrofen – og sådan er det med de fleste ting her i historien - måske med undtagelse af Babarossa.\nTillid er godt, men kontrol er bedre\n09. november, 2009 - 22:55\nDet her er simpelt hen ved at blive en joke Bill Atkins.\nDine fornægtelser er deraf argumenter og tal er simpelt hen fuldstændigt ude i hampen.\nDet må du da også have fået at vide af mange andre end jeg?\nDet virker som om at du lever i et indelukket univers, hvor du bevidst har lukket døren til omverdenen.\nOg hver gang der kommer kritik af systemet, så stikker du dine fingre i ørene.\nIstedet burde åbne op til din omverden og f.eks. se fejringen i Berlin i aften af 20 året for murens fald.\nBemærk glæden i Berlin!!!\n09. november, 2009 - 23:21\nJeg tror mange gjorde sig illusioner om at muligheden for et demokratieseret sovjetunionen som gjorde op med sin fortid og istedet forstærkede og udviklede en ny samfundsmodel\nistedet så vi så det som igrunden ikke burde have været nogen overraskelse - at leninismen var en katastrofe fra starten af.\nJeg er fuldkomen enig med Bjørn Heerings udlæggelse af Marx blot forstår jeg ikke den sidste sætning som lyder\n'Hvis vi forestillede os at et gennemreguleret demokratisk land blev socialistisk ville den gennemsnitlige arbejder have et kulturelt nivå som overflødiggjorde et diktatur, og socialismen ville forekomme som den eneste logiske løsning.'\nDiktatur forstået som mindretals (altså borgerligt diktatur) var aldrig på Marx program - så enkelt er det - det var en forvansking Lenin lavede og som Bjørn ganske rigtigt beskriver - som handler om at gøre en dyd af det forhold at bolsjevikkerne kuppede sig til magten i et underudviklet land og kun kunne fastholde magten ved at forkaste enhver tanke om pluralistisk demokrati og frihed til at være kritisk - det som hos Marx selv var en given betingelse\nProletariatet var i hans opfattelse af socialisme flertallet i befolkningen, hvorfor enhver tanke om mindretals eller partidiktatur var en absurditet - som intet fornuftigt menneske så meget som behøvede at overveje - flertallet havde magten og der skulle naturligvis være fri meningsudveksling og frie valg. Fobud er kun noget man på Marx tid havde i et borgerligt mindretals-diktatur - og de fleste 'demokratier' på hans tid var sgu ikke andet\n09. november, 2009 - 23:24\nDet kan måske synes at være en absurditet at debattere dette, men jeg mener tværtimod at det er afgørende for formuleringen af en ny venstrefløjs profil at man netop ikke forkaster Marx med henvisning til Lenin\nLenin skabte Stalin - det gjorde Marx og Marx tanker ikke\n10. november, 2009 - 00:17\nMarx byggede på Hegel's dialktik, og min filosifilærer fnysede at Marx forsøgte at lægge Hegel's dialektiske 'stige' på jorden og bruge den der.\nMens Hegel så på 'åndens' udvikling igennem tese, antitese og syntese så anså Marx ud fra en såkaldt materialistisk synsvinkel, som mundede ud i den dialektiske og historiske materialisme.\nIfølge denne ville enhver produktionsform gå under pga sine egne fremskridt.\nSlavesamfundet gik under pga feudalismen og denne gik i sin tid under pga kapitalismen.''\nMarx forestillede sig socialismen som et resultat af produktivkræfternes stadige forfinelse, hvor kapitalisterne efterhånden ville blive en forhindring for den fortsatte vækst og velfærd.\nDette lavede Lenin radikalt om på ved at forsøge at indføre socialisme i et tilbagestående, nærmest feudalt land.\nMarx var en original tænker med rødder i den europæiske filosofi, mens Lenin havde sine rødder i et tilbagestående land.\nSom forholdene pt. er i den kapitalistiske verdensorden er Marx fremdeles en aktuel tænker.\nSet i bakspejlet vil historien måske dømme Lenin ud som den mand der diskrediterede socialismen med det resultat at den blev indført senere end ellers.\nDet image socialismen har fået er et system der undertrykker individet, dyrker holdnings og adfærdskontrol.\nDet var næppe dette Marx havde i sine tanker.\nMarx var som bekendt ikke marxist!\n10. november, 2009 - 01:01\n"Mikkel Kaels siger:\nMen jeg skal lige ha’ en ting helt på det rene!\nSidder I og undskylder et system som har millioner og atter millioner af uskyldige ofre på sin samvittighed i form af nedskydning, deportationer, "\nJeg kan overhovedet ikke se at dit indlæg har noget som helst med det jeg skrev at gøre. Faktisk snarere tværtimod.\nHvis der et eller andet du ikke forstår kan du jo spørge istedet for at udslynge retoriske spørgsmål hvor du har mistet retningssansen.\n10. november, 2009 - 10:26\nKære Mikkel Kaels,\ndu skriver "Sidder I og undskylder et system som har millioner og atter millioner af uskyldige ofre på sin samvittighed i form af nedskydning, deportationer, tvangsarbejde og udsultning???"\nJeg skal da med glæde vedgå, at jeg til hver en tid vil have forståelse for de mennesker der gjorde oprør imod czaren, - at deres evner så ikke stodmål med deres intentioner, skal jeg også gerne være den første til at beklage.\nMen at udråbe sovjetsocialismen til et enestående ondskabsfuldt system, går jeg ikke med til. "nedskydning, deportationer, tvangsarbejde og udsultning" har været værktøjet for alle magthavere der har haft mere fokus på grænser end på mennesker, og umiddelbart da jeg læste dit indlæg kom jeg til at tænke på det britiske emperiums behandling af f.eks. Irland.\nFor kan man gradbøje statsterrorisme? Er det værre at slå 1 million ihjel, end at slå 100.000 ihjel? Hvem var værst: Dronning Victoria, Idi Amin eller Stalin?\n10. november, 2009 - 10:28\nMikkel Kaels siger:\nMikkel jeg fornægter ikke tal, jeg undersøger dem, og derfor skiller jeg f. eks. Gulag og Holodomor i to uafhængige hændelser. Gulag ser jeg ikke som en egentlig forbrydelse, men nærmere som en brutal handling i et kæmpe land som siden sin overgang til socialismen konstant skulle forsvare denne mod indre og ydre anfald, og samtidig en barsk måde at kolonisere Sibirien på.\nHolodomor skyldes efter alt at dømme (EU undersøger stadig sagen i de nu åbnede østarkiver) en bevidst handling udført efter ordre fra Stalin, hvor han, under en de værste misvækstperioder landet har oplevet, ofrede millioner af landarbejderes liv i en kamp med kulakkerne, om korn til industribyerne - og dermed er holodomor en forbrydelse mod menneskeheden..\nOg Ristinge har naturligvis ret i at det er et demokratisk problem, at det indirekte demokrati som herskede USSR tillod en despot som Stalin at begå en sådan forbrydelse og at han ikke blev straffet derfor.\nMen det forkaster ikke socialismen som et farbart system til skabelse af et retfærdigt samfund - se på Obarma han kæmper for at indføre den rene socialisme i USA på sundhedsområdet for at redde sammenhængskraften i landet.\nOg skal verden styre sit umådelige overforbrug og sin nedbrydning af miljøet, så tror jeg at vejen må gå over en eller anden form for en demokratisk socialistisk tankegang.\nMen det ville være rart hvis du førte nogle fakta til debatten og ikke kun leverede smædeskriverier…\n26. januar, 2012 - 20:31\nhvis der er to mulige slags samfund\net hvor alle mennesker ligeligt ejer\nhver jord, fabrik, og bank\net hvor fem procent af menneskene lykkes udi at hævde at de ejer\nhalvfems procent af jorder, fabrikker, banker,\nog de femoghalvfems procent\naf menneskene kun ejer ti procent\nog de ovennævnte femoghalvfems procent af menneskene gider næppe længe høre på tale om udbud og efterspørgsel,\nhvis de er i en verdensorden, hvor ejendomsforholdene har gjort at den konkurrencebane er kridtet sådan op af de fem procent;\nde mange mennesker vil altså så sandsynligvis gøre oprør mod sådanne evt. uligheder, så det er lidt trist hvis det er sovjetterne og sovjetunionen som kaldes for onde, fordi de gjorde det oprør\n28. november, 2013 - 11:59\nBregengaard: "Sovjetunionen har ikke alene en progressiv rolle i forhold til forandringerne i den Tredje Verden, men også i udviklingen af velfærden og velfærdsstaterne i Vesteuropas borgerlige demokratier."\nEller som den britiske historiker Eric Hobsbawm har udtrykt det:\n"Kapitalismen har absolut ingen indre sammenhæng med demokratiet. Der var et vellykket ægteskab mellem kapitalisme og socialdemokrati mellem 1950'erne og 1970'erne, hvor regeringerne med befolkningerne i ryggen var indstillet på at betale prisen for sociale reformer og velfærd."\nPS. Per Bregengaards bebudede bog skulle vist være udkommet i mellemtiden.


Spiseskålssæt til begyndere med låg og ske fra Brother Max fra Brother Max - med Prisgaranti\nForside / Shop / Brother Max / Spiseskålssæt til begyndere med låg og ske fra Brother Max\nVarenummer: BM71220PG2_conf Kategori: Brother Max\nYderligere beskrivelse og flere billeder af Spiseskålssæt til begyndere med låg og ske fra Brother Max her:\nKøb Spiseskålssæt til begyndere med låg og ske fra Brother Max fra Brother Max til kun kr. 98.00 i dag (med PRISGARANTI og GRATIS FRAGT), så sendes den direkte hjem til din adresse. Det bliver ikke billigere, når du får prisgaranti!\nMange leder efter den billigste Spiseskålssæt til begyndere med låg og ske fra Brother Max på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud på Spiseskålssæt til begyndere med låg og ske fra Brother Max her: billigste Spiseskålssæt til begyndere med låg og ske fra Brother Max med prisgaranti.\nVare: Spiseskålssæt til begyndere med låg og ske fra Brother Max\nI vores store udvalg af pleje til din baby finder du alt fra bleer til tandbørster. Du kan blandt andet nemt finde bleposer- og spande, stofbleer- og vaskeklude, håndklæder, salver, badeting, tandpleje og babypleje. Vi har blandt andet et stort udvalg af badekåber. Med en af disse badekåber kan du hurtigt gøre det sjovt og hyggeligt for din baby at blive tørt efter et dejligt bad. Spiseskålssæt til begyndere med låg og ske fra Brother Max er blot et enkelt eksempel på varer, du finder her på siden. Der er mange andre lækre varer fra Brother Max.


Canadas chefforhandler spår snarlig Nafta-aftale med USA - sn.dk - Forsiden - Verden\nUdenrigsminister Chrystia Freeland har stået i spidsen for forhandlingerne med USA's handelsrepræsentant, Robert Lighthizer, om en ny frihandelsaftale.\nFoto: Eric Baradat/arkiv/Ritzau Scanpix\nArtiklen: Canadas chefforhandler spår snarlig Nafta-aftale med USA\nCanadas chefforhandler spår snarlig Nafta-aftale med USA\nUdenrigsminister Chrystia Freeland er rejst fra Washington for at orientere premierministeren om gennembrud.\nVerden - 12. september 2018 kl. 04:36\nEt hold af canadiske forhandlere er rejst fra Washington for at orientere premierminister Justin Trudeau om fremskridt i forhandlingerne om en ny frihandelsaftale.\nIfølge den canadiske udenrigsminister, Chrystia Freeland, er der lyse udsigter til, at der bliver indgået en aftale snart.\nUSA's præsident, Donald Trump, sagde tidligere, at parterne havde haft konstruktive forhandlinger.\n- At blive enige om en aftale vil kræve god vilje, tiltro og fleksibilitet fra begge sider, og vi tror, det er meget sandsynligt, siger Chrystia Freeland.\nHun har stået i spidsen for Canadas forhandlinger med USA's handelsrepræsentant, Robert Lighthizer.\nForhandlingerne er nu på et så fremskredent stadie, at det er nødvendigt at orientere premierministeren ansigt til ansigt.\n- Det er meget vigtigt at infomere premierminister Justin Trudeau om den seneste udvikling, siger Chrystia Freeland.\nUSA og Mexico blev i august enige om rammerne for en ny nordamerikansk frihandelsaftale (Nafta). Canada var medunderskriver af den oprindelige aftale, som trådte i kraft i 1994.\nDonald Trump har orienteret den amerikanske kongres om, at han vil underskrive en ny aftale inden 30. november, inklusive Canada, hvis det er muligt.\n11:36 Skuespilleren Bruno Ganz er død\n09:51 Syriske kurdere nærmer sig kontrol med IS-enklave i øst\n03:10 Nigeria udskyder i 11. time præsidentvalg med en uge\n22:21 Fabriksansat i USA dræbte fem kolleger da han blev fyret\n3. Britisk undersøgelse: Livet topper når man er 16 og 70 år\n6. Fortørnede fans samler penge ind til Pippi Langstrømpe\n7. Hård kritik af Orban: Ungarn er ikke længere frit\n9. May taber symbolsk afstemning i britisk parlament\n10. Prins Philip afleverer kørekortet efter trafikuheld


DM Inde 2021 afholdes den kommende weekend - DAF\nHer er du: Forside > Nyheder > Nyheder 2021 > 02-17 DM Inde 2021 afholdes den kommende weekend\nDM Inde 2021 afholdes den kommende weekend\n17. februar 2021 · Christian Jørn\nDM afholdes i den kommende weekend. Tilmeldingsfristen er nu overstået, og man kan se hvem der er tilmeldt. Atletik TV dækker DM. Se her en række praktiske informationer for dem der skal deltage til DM, heriblandt især vigtig information en ny online afkrydsningsmetode.\nDM afholdes pga. Coronaen på tre forskellige lokationer. Det er i Randers, Odense og Aarhus hos hhv. Randers Freja Atletik, Odense Atletik og Aarhus 1900 Atletik & Løb.\nLørdag 20. februar/Randers: 60m (16), 60m H (8), 200m (12), 800 (8), kuglestød (8)\nLørdag 20. februar/Odense: 3000m (11)\nSøndag 21. februar/Aarhus: Længdespring (8), højdespring (8), trespring (8), stangspring (8)\nSøndag 21. februar/Odense: 1500m (11), 400m (12)\nAl relevant information kan ses på stævnesiden for DM Inde 2021 som findes her.\nStartlisterne kan ses her. Efter afkrydsning (se nedenfor) indhentes personlig rekord og sæsonbedste, så stævnet afholdes i overensstemmelse med de seneste resultater.\nATLETIK TV DÆKKER ALLE STEDERNE\nNår man ikke kan være i hallen som tilskuer, og da DM er forskellige steder, så har vi fornøjelsen af at have Atletik TV, der gør det muligt for os alle at følge med. Atletik TV har teams ude der dækker alle DM lokationer. Det kan følges LIVE på atletiktv.dk, hvor man kan vælge kanal via den nye “Fan Player” funktion afhængigt af hvor man vil følge med. Det er stadig en produktion for hver lokation, så der bliver ligesom tidligere sendinger udvalgt i hvad der vises. Der vil være kommentatorer på sendingerne.\nAtletik TV har udviklet en funktion FAN PLAYER som gør det muligt at følge med i DM fra flere lokationer på samme tid.\nDer er udarbejdet en Mesterskabsmanual for DM Inde der kan downloades her. Det er vigtigt for deltagende atleter og trænere, at denne gennemlæses forud for deltagelsen.\nI manualen står bl.a. vigtig information om, at der nu er et anderledes afkrydsningssystem end sædvanligt. Nu foregår det online via easyrecord.dk. Der vil være afkrydsning i alle øvelser. Afkrydsningen foregår online, og kan tidligst gøres på konkurrencedagen, og skal være foretaget minimum 1 time før øvelsesstart, undtagen for stangspring hvor det er 1,5 timer før. Manglende afkrydsning betragtes som et afbud, og atleten mister sin ret til at deltage i den pågældende øvelse.\nVIGTIG INFORMATION OM KRAV OM COVID-19 TEST TIL DELTAGENDE ATLETER OG TRÆNERE\nKun forhåndsgodkendte personer, uanset om de er atleter, trænere eller dommere/hjælpere, må deltage i arrangementet. Der er ikke adgang for tilskuere. Alle deltagere fra ovennævnte grupper skal kunne fremvise et negativt PCR-testresultat ved indgang til hallen. PCR-testen skal tages tidligst 72 timer før stævnestart. Dvs. skal man konkurrere/deltage som træner/hjælper om lørdagen, skal testen tidligst tages om onsdagen. Hvis man deltager i begge dage, skal testen fortsat gælde ift. stævnestart om søndagen, dvs. testen skal tidligst tages om torsdagen.\nEr der ikke muligt at få taget en PCR-test, kan lyntesten også bruges. Testen må ikke være mere end 24 timer gammel og man skal stadigvæk kunne vise et negativt svar.\nHvis man har tidligere været syg med corona, så kan man helt op til otte uger efter slå ud som “positiv”, hvis man tager en ny corona-test. Ved sådan et tilfælde skal du stadigvæk testes, og ved indgang til hallen fremvise dit positive testsvar fra Sundhed.dk, hvor datoen fremgår, hvornår du fik corona. Ud fra forsigtighedsprincip skal positivt svar være minimum 14 dage og maksimum otte uger gammel.\nMAN SKAL BÆRE MUNDBIND\nAlle dommere, hjælpere og trænere skal bære mundbind under hele stævnet. Atleterne skal også bære mundbind, når de ankommer og forlader hallen – under opvarmning og konkurrence er dette naturligvis ikke et krav.


Salomon Active Skin 4, løberygsæk, rød fra Salomon ← Fri Fragt\nHjem / Rygsække / Salomon Active Skin 4, løberygsæk, rød\nVarenummer (SKU): 20729-24388-67091 Kategori: Rygsække\nSalomon Active Skin 4, løberygsæk, rød fakta:\nNavn: Salomon Active Skin 4, løberygsæk, rød\nBestil Salomon Active Skin 4, løberygsæk, rød fra Salomon i dag til kun kr. 549.00 – så sendes den direkte til dig.\nSalomon Active Skin 4, løberygsæk, rød til din ferie\nSalomon Active Skin 4, løberygsæk, rød er efter stor efterspørgsel tilføjet i den eftertragtede varegruppe Rygsække. Du bliver ved købet også tildelt lovpligtige 14 dages returret med når du køber din vare. Langt de fleste i Norden køber deres Salomon Active Skin 4, løberygsæk, rød i den kendte webshop AktivVinter.dk, der har forstået at have de rigtige varer på hylden. Vi har håndplukket varerne og blandt dem kan du helt sikkert finde noget du kan li, det kan jo passende være det produkt på denne side. Ved at købe dine varer i en webshop er priserne bedre- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nSalomon Active Skin 4, løberygsæk, rød og fordelene ved at købe online\nHver eneste gang, du shopper online i en dansk webshop, er betingelserne lidt gunstigere, fordi webshops er underlagt en lovgivning, de skal følge. Webshop skal følge dansk lov, der giver 14 dages retrret. når du har handlet dine varer, og du kan finde webshops der giver mere for at skille sig ud fra konkurrenterne i markedet. Når webshops har hele deres varekatalog liggende online, kan du se hele udvalget, og det bevirker, at du med få klik kan finde det bedste tilbud, på tværs af forskellige webshops. Det er let i dag at sammenligne priser – du kan gøre det super hurtigt, det er bare lige at finde de shop, der sælger din vare. Mange har allerede fundet glæde ved at købe online og slippe for, at skulle få det hele til at passe med de forskellige buslinjer og tidspunkter. Webshoppen kan sende produkterne hjem til dig, alternativt kan de sendes til dig arbejde, du skal bare huske at vælge den rigtige adresse. De tider med at stå i kø er længe forbi – i dag handler vi online og så gå bare direkte til kassen, når du har fundet dine varer, og betal med det samme, så undgår du skrigende unger, der plager deres forældre om slik og søde sager.\n79 reviews for Salomon Active Skin 4, løberygsæk, rød\nVær den første til at anmelde “Salomon Active Skin 4, løberygsæk, rød” Annuller svar


Overnat på Brætspilsfestivalen | Aarhus Brætspilsfestival\nOvernat på festivalen\nAarhus Brætspilsfestival er godt sted at blive hængende!\nMed en weekendbillet inkl. overnatning er du garanteret en weekend med 100% brætspilsnydelse! Vi har plads til 80 overnattende gæster på Kragelundskolen og traditionelt er der rift om dem – så vent ikke for længe med at reservere din plads.\nOvernatning er ligeså hyggeligt og socialt som resten af festivalen. Her overnatter man i ét af 5 dedikerede rum, hver med plads til 20 sovende. 1 rum er reserveret mænd, 1 er reserveret kvinder, 1 til snorkere og resten til lidt af det hele. Alle rum er med tætte gardiner og nødudgang direkte til gård, legeplads og parkering. Man bedes fordele sig behørigt. Lokalerne er spilfri og man kan forlange ro til alle tider!\nHver morgen klokken 8 serveres morgenmad med brød, gryn, mælk, yoghurt, æg, pålæg, frugt, juice og selvfølgelig masser af friskbrygget kaffe og te. Book din overnatning her\nBEMÆRK! Til standardovernating leveres der ikke senge e.l. Vi stiller pæne, rengjorte og opvarmede klasselokaler til rådighed. Man skal altså huske selv at medbringe soveunderlag og dyne/sovepose. Der er mulighed for at tage bad på skolen, så huske håndklædet!\nAll rights reserved Aarhus Brætspilsfestival 2019-2020


Hvem er vi - Nordals Rideklub\nNord Als Rideklub er en forening der har rigtig mange børn og unge som medlemmer. Pt. 140 medlemmer hvoraf ca. 100 er under 25 år. Vi har 36 heste opstaldet på adressen Ryttervej 1 i Nordborg. Klubben råder over 12 elevheste, som er yderst pålidelige. Disse bruges i elevundervisningen og er lejet ud i halvparter.\nVi tilbyder elevundervisning alle ugens dage fra ca. kl. 15.00 til ca. kl. 20.00 (se halplan) Elevundervisning foregår på hold og undervisningen varetages af den daglige leder Jonna Bendorff, som har mange års erfaring inden for faget.\nVi har hold for alle aldre. De helt små starter på miniput holdet, hvor de lærer at strigle og sadle ”deres” hest op. Vi har unge der hjælper de mindste i stalden og trækker dem, hvis de ikke kan ride selv. Alt foregår i en rolig atmosfære, så de mindste får en god start med hestene og ridningen.\nDe større og mere rutinerede ryttere rider på hold, hvor der er større udfordringer, men hele tiden er den korrekte omgang med hestene og sikkerheden i fokus.\nVi tilbyder også spring undervisning nogle timer i ugen.\nØnsker man enetimer i dressur, er det selvfølgelig også en mulighed. Vi har en del stævneryttere på flere niveauer, som ugentligt rider enetimer hos Jonna.\nSideløbende med elevskolen og hesteholdet har vi brugere fra lokalsamfundet, som har deres gang på rideskolen.\nVi har hver 2. uge besøg af lilleskovens børnehave, specialgruppen, som nyder en ridetur og nærværet med dyrene.\nVi har jævnligt besøg af skubberne og handicappede fra omkringliggende bosteder.\nVi tilbyder ridning for børn med særlige behov bla. I samarbejde med Broen.\nVi har af flere omgange, haft børn med problemer i praktik en dag om ugen i længere perioder.\nVi er en klub der favner bredt og er dybt forankret i lokal samfundet, hos os er der plads til alle. Vi mener, at alle skal have mulighed for, at dyrke ridesporten, uanset hvilket socialt eller økonomisk samfundslag man kommer fra.


Hej Birdie Hat Fra Curlin Reed Sullivan - 💡 Fix My Ideas\nVigtigste > Håndværk-Design > Hej Birdie Hat Fra Curlin Reed Sullivan\nJeg er i ærefrygt over denne nye bestræbelse fra Austin kunstner Curlin Reed Sullivan. I fuld åbenhedens ånd må jeg indrømme, at Curlin er en god ven af mine. Hvad jeg elsker om dette projekt er, at det symboliserer ikke kun Curls enorme talent og kunstneriske øje, men også hendes entusiasme for at prøve nye ting og samarbejde med andre kunstnere.\nJeg har haft fornøjelsen af at samarbejde med talentfulde ven og milliner, Laura Del Villagio fra Milli Starr at designe en hat, vi har doneret til Hello Birdie Auction sponsoreret af Uplift Austin og Big Red Sun. Det har været så sjovt at lære mere om Laura's millinery håndværk. Hun håndbremsede denne hat med parasaløst strå og vi prydede det sammen. Jeg nålfiltede aflowergal, der chatter med den søde lille nålfiltede, der springer ud af hans fuglehus. det var så inspirerende og sjovt at arbejde sammen ... skabe sammen ... design blomstermotiverne fra vores kollektive forsyning af vintage og nye millinery blomster og blade og bær.\nNår det kommer til at prøve nye teknikker, har Curlin ingen frygt. Hun oversætter glædeligt sine ikoniske "blomsterpiger" til medier af alle former og størrelser. Hun har en vellykket linje med lykønskningskort, trykkerier, blandede medier skygge kasser, broderi kits og endda keramik. Jeg elsker hvordan barnlignende hun er med sin kunst og håndværk. Hun bliver så begejstret for at prøve nye ting og hopper lige ind i nye teknikker som nålfiltning - noget hun netop begyndte at eksperimentere med. Curlin er et godt eksempel for ikke at begrænse dig til et medium uden for frygt, eller at arbejde alene fordi du ikke vil dele spotlights. Jeg husker at arbejde med Curlin i vores overflade design klasse for et år siden. Hun nævnte, at hendes mål for det kommende år var at forgrene sig og arbejde på flere samarbejder med andre kreative folk. Hendes strålende værker i det sidste år har været en stor undersøgelse af de fantastiske ting, der kan ske, når du samarbejder og åbner dig selv for nye ting, og vigtigst af alt, sæt et par mål for dig selv.\nTing af Makere\nNår producenter anvender på college\nIntroduktion til Black Makers Month