Lendme (læs 16 anmeldelser) - Lad bankerne konkurrere om dig!\n
Financer
\n
Financer
\nOverblik - Lendme\nLæs vores anmeldelse af LendMe's lån her.\nLendMe er en innovativ dansk låneformidler, der i øjeblikket indhenter tilbud fra 9 forskellige banker:\nDu kan låne 10.000-300.000 kr. i 1-12 år, og få en debitorrente fra 3,55% (variabel). Der er tale om lån uden sikkerhed, så du kan bruge pengene præcis, som du har lyst til.\nLendMe er Danmarks første ”rigtige” låneformidler og indsamler i skrivende stund tilbud fra 9 forskellige banker.\nLåntagere der ønsker at spare tid og penge kan indhente tilbud fra 9 forskellige banker og vælge det billigste.\nGennemsigtigheden er høj hos LendMe, og de har en lang række 5-stjernede anmeldelser på Trustpilot og Financer.com.\nHar du brugt LendMe før?\nTilføjet:oktober 26, 2017\nSenest opdateret:maj 11, 2020\nVirksomhedens navn: LendMe ApS\nAdresse: APPLEBYS PLADS 7 - 1411 KØBENHAVN K\nLær mere om Lendme ved at besøge deres hjemmeside herunder:\nSuper god service!! Dejligt ikke at skulle sende 5 forskellige ansøgninger for at finde det billigste lån! Jeg svarede på spørgsmålene og fik tilsendt forskellige tilbud og så valg te jeg bare det billigste:) Vis mereVis mindre\nProfessionelt! Rigtig mange låneudbydere i Danmark virker så uprofessionelle og snylteragtige. Lendme står virkelig ud fra mængden og hjælper en med at finde det helt rigtige lån. Tilbud fra flere låneudbydere med én ansøgning er virkelig dejligt, så man slipper for at skulle sortere gennem et hav af lån, som alle har megahøje renter osv. Det er også godt at der er ægte banker bag og ikke bare en virksomhed der kun lever af at give lån. Vis mereVis mindre\nEn af de få legitime udbydere i Danmark..De arbejder rent faktisk sammen med rigtige banker og ikke selskaber fra Letland og Litauen. Det kan betale sig at undersøge markedet, jeg er 100% tilfreds med den oplevelse jeg havde hos Lendme, som jeg er sikker på sikrede mig en lavere rente, end hvis jeg havde ansøgt hos 5 forskellige banker på egen hånd. Fedt at se en Fintech solution som denne bringe værdi til markedet. Vis mereVis mindre\nblev overrasket over hvor hurtigt jeg fik tilbuddene, men blev efterfølgende mindet i om at jeg skulle huske at indsende diverse dokumenter - lønseddel mm. selvom de allerede var gjort. det var lidt forvirrende, derfor kun 4 stjerne, men ellers var det et utroligt godt valg at gå til lendme ift. besparelsen. -Jørn. Vis mereVis mindre\nHvordan vil du bedømme Lendme?\nKom i gang nu med Lendme »


Søndag den 19. august vil de mange svømme-, cykel- og løbediscipliner medføre omfattende trafikændringer, særligt på Strandvejen. Arkivfoto\nSøndag den 19. august afholdes KMD Ironman i København og Nordsjælland. Europas største triatlonbegivenhed med 10.000 deltagere. Få overblik over, hvordan veje og bustrafik påvirkes\nUdholdenheden bliver sat på prøve hos 10.000 deltagere fra 55 nationer under KMD Ironman Copenhagen, når de søndag den 19. august skal igennem distancerne; 3,8 km svøm, 180 km cykling og 42,2 løb.\nIRONMAN-ugen i København er blevet Eurpas største triatlonbegivenhed, som kommer til at løbe for sjette gang. Allerede den 15. august sættes ugen i gang med flere aktiviteter og motionstriatlon frem til selve KMD Ironman.\nSøndag den 19. august kommer KMD Ironman til at påvirke trafikken og vil kræve ekstra tålmodighed og forståelse blandt trafikanter særligt på Amager og i Indre By, Lyngby, Hellerup og flere kommuner nord for København.\nFå mere præcis information, hvor ruterne løber, og veje der er lukket om søndagen, på dette interaktive kort: Oversigt over Ironman\nThomas Veje Olsen, direktør for IRONMAN Danmark, håber på forståelse under IRONMAN-ugen og skriver i en pressemeddelelse:\n"Vi har sammen med kommuner, politi og øvrige myndigheder gjort alt, for at trafikken kan glide så glat som muligt under IRONMAN-ugen. Men der vil være perioder med helt lukkede veje, og der vil være omlægninger af busruter. Traditionelt så tager folk heldigvis rigtig godt imod de mange deltagere fra hele verden, og vi er enormt glade for den store generøsitet, som Københavns indbyggere og indbyggerne i de øvrige kommuner på ruten viser over for vores deltagere".\n05.00 ENDURANCE SPORT T1 åbner\n07.00 Løbsstart, Mandelige professionelle atleter\n07.03 Løbsstart XC\n07.10 Løbsstart for alle mandlige og kvindelige Age Group atleter\nCa. 14.45 Ankomst af vinder, Ofelia Plads Kvæsthusbroen 1, København K\n17.30 Bike check out starter\nCa. 23.30 Sidste deltager i mål, mållinje fest, Ofelia Plads Kvæsthusbroen 1, København K\n00.00 Bike check-out slutter\nPubliceret 15 August 2018 14:00


Aktuelle tilskudsmuligheder - Agrovi\nForside » Rådgivning & Service » Projekter og tilskud » Aktuelle tilskudsmuligheder\nGennem året er der mulighed for at søge tilskud fra en række ordninger. Vi vil løbende orientere om de aktuelle ordninger.\nBemærk, at oplysningerne udelukkende er orienterende. Agrovi påtager sig intet ansvar for oplysningernes fuldstændighed eller rigtigheden af oplysningerne. Den nyeste information kan findes på den relevante tilskudsgiveres hjemmesider.\n3. april 2019 Gennem ordningen “Plant for Vildtet” kan der søges tilskud til plantning af træer og buske i det åbne land til gavn for vildtet. Ordningen administreres af Naturstyrelsen. Der kan opnås tilskud til en lang række forskellige træ- og buskearter. Tilskuddet…\nMiljøteknologi 2019 – frist 5. december\n3. april 2019 Under Miljøteknologiordningen, kan du søge om tilskud til investeringen i miljøteknologier indenfor sektorerne Kvæg og Gartneri. Der kan opnås tilskud til investeringer indenfor nedenstående 6 indsatsområder: Sektor: Kvæg 1. Reduktion af ammoniakudledning, malkekvæg 2. Reduktion af ammoniakudledning, slagtekalve 3. Reduktion…


Nyhed: Ny Ford til storfamilien | bil.guide.dk\nNyhed: Ny Ford til storfamilien\nDen nye Ford Galaxy er teknisk identisk med den tilsvarende nye S-Max, men fortsat det mere praktiske og rummelige valg, især til de, der skal bruge syv rigtige siddepladser. Bilen kommer til Danmark i løbet af efteråret. Fotos: Ford\nInteriøret domineres af den 8-tommer store farveskærm i midten, præcis som på den nye S-Max.\nAf Christian Schacht. Offentliggjort 15-04-2015\nFord Galaxy kommer i helt ny version til efteråret, bl.a. med 210 hk-dieselmotor og samme teknik som S-Max og Mondeo.\nDet var fremragende timing, da Renault i 1983 lancerede MPV’en i form af Renault Espace.\nDet var ikke blot en helt ny biltype. Det var starten på en helt ny måde at tænke biler på. Mens konkurrenterne kæmpede mod hinanden med næsten ens biler, undgik Renault konkurrenterne ved at lave sin helt egen nye bilklasse.\nDerefter var det konkurrenterne, der måtte halse efter Renault, blandt andet Ford, der først var klar med en storfamilieflytter i 1995, hvor man præsenterede Galaxy. En bil, som man havde udviklet i samarbejde med Volkswagen, der resulterede i modeller som VW Sharan og Seat Alhambra. I 2006 kom den nuværende Galaxy, der fik et facelift i 2010, og nu er turen så kommet til en helt ny model. Ikke, at designet er nogen revolution, snarere det modsatte, for bortset fra den nye front ligner bilen nærmest sig selv. Men ok, nu har Galaxy aldrig været en velfriseret sag som S-Max, der også er på vej i ny udgave og allerede vist. Begge er de udviklet side om side og teknisk baserede på den nye Mondeo.\nMens Galaxy er den rummelige og komfortable bil med højt til loftet, henvender S-Max sig til mere sportsligt orienterede kørere, der lægger vægt på dynamikken, men alligevel ikke vil give afkald på de syv siddepladser, som begge biler kan tilbyde.\nFørst og fremmest er der højere til loftet i Galaxy end i S-Max. Så højt, at der er blevet plads til adskillige opbevaringsrum i loftet, ligesom bowleren kan blive på, hvis rejsen går til England.\nPå anden og tredje række er der blevet én cm mere loftshøjde end i den tidligere generation, og bagsædepassagererne får dedikeret klimaanlæg med separate kontrolpaneler.\nHvilken familiebil skal du vælge?\nFor første gang i klassen er det ikke blot muligt at folde alle de fem bageste sæder via en knap på kontrolpanelet i bagagerummet, men det er også muligt at hæve sæderne på tredje sæderække via panelet.\nSom den nye Mondeo kan den nye Galaxy fås med blændfri, adaptive LED-forlygter, som holder øje med modkørende og forankørende. Systemet kører altid med det lange lys slået til, men andre trafikanter blændes ikke.\nDen nye Ford Galaxy lanceres i Danmark til efteråret, og priserne starter fra 482.700 kr. for en Trend version med 1,5 liter-Ecoboost-motor med 160 hk. De mere relevante beskatningsmæssige værdier ved erhvervsleasing foreligger endnu ikke.\nØverst på dieselsiden introducerer Ford den nye 2-liters TDCi Bi-turbo, der yder 210 hk og samtidig gedigne 450 Nm fra 2.000 o/min. De andre 2-liters motorer i Galaxy bruger enkeltturbo med variabel geometri og leverer 120, 150 og 180 hk. På benzinsiden kan man vælge den 2,0-liters benzinmotor med 240 hk, ud over 1,5 med 160 hk.\nNu lander Renaults rumfærge\nEllers kan Galaxy fås med en hærskare af ny elektronik, bl.a. en nyhed, som kan hjælpe føreren med at overholde fartgrænserne. Den intelligente fartbegrænser scanner trafikskiltene og justerer speederresponsen for at forhindre for høje hastigheder. For første gang nogensinde kan Galaxy også leveres med varme i rattet, elektrisk justerbar ratstamme og et stort panoramaglastag, der kan åbnes.\nUndervogn og motorer deles med Mondeo og S-Max\nFire dieselmotorer med: 120, 150, 180 eller 210 hk\nDansk introduktion til efteråret\n17-09-2014: Premiere: Helt ny teknik og design i Fords familieflytter, som fortsat vil have køreglæde i højsædet. Dansk premiere til næste sommer. Læs artikel\n06-09-2013: Konceptbil giver forsmag på lækkert design og avanceret teknologi i næste generation Ford S-Max. Læs artikel\nTest af Ford Galaxy 2,0 TDCi 180 hk Powershift Titanium\n01-03-2016: Ford Galaxy er den storladne familiebus, som kan fragte et halvt fodboldhold. Den er mere end nogensinde et alternativ til en stor stationcar. Læs artikel\nMed småsten sprøjtende om ørerne. DM 2010 i rally er netop startet, og Tour har sat sig i co-driver-sædet i to af DM-feltets yderpunkter: En Fiat Punto Evo, der peger ind i rallysportens fremtid, og en Ford Sierra Cosworth, som nok er old school, men som stadig kan hænge på.\nNyhed: Europæerne må vente på ny Mondeo. Den nye Ford Mondeo er en global bil. Amerikanerne får den allerede efter sommeren.\nTest: Ford vasker tavlen ren. Focus 2011 er begyndelsen på en hel armada af miljøvenlige Focus-baserede biler.\nTest: Drengebilen er sprællevende endnu. Vi indkalder et felt på fire GTI’ere årgang 2012 for at opklare, om tidens krav om ESP og lavt CO2 har kvalt den virkelige GTI-feeling. Så her er fire efter den oprindelige opskrift: Små, hurtige, praktiske og billige. Vi gik opløftede derfra.


På generalforsamlingen 2017 blev Carlsberg kritiseret for sine bonusordninger til ledelsen. Arkivfoto: Scanpix\nEn cocktail bestående af store lønstigninger, eksorbitante bonusser og forgyldte faldskærme gør livet meget nemmere på 1. klasse. Hvis man ikke selv er inviteret med til festen og står og trykker næsen flad mod ruden ind til direktionsgangen, så er det et billede, man nemt ser for sig:\nHer er liv og glade dage, alle bliver belønnet fyrsteligt uden hensyntagen til kvalifikationer eller resultater. Er man med omkring det rigtige bord, får man gratis aktier med i lommen, og skulle man blive sendt hjem fra festen på grund af dårlig opførsel, får man alligevel en »kompensation« på størrelse med almindelige medarbejderes livsindkomst.\nNegative opfattelser som disse er udbredt, og det er ikke helt ufortjent. Flere sager om bonusser til topchefer har for nylig retfærdigt tiltrukket sig opmærksomhed. For eksempel i forbindelse med børsnoteringen af Nets, hvor en lederkreds på 70 personer optimalt set kan tjene to milliarder kroner – heraf alene en halv milliard til den administrerende direktør – hvis aktien igen vender snuden opad efter den første tids nedtur.\nDet har også tiltrukket sig opmærksomhed, at Genmabs direktør ved siden af sin årsløn på knap 20 millioner kroner har opbygget en beholdning af aktier og optioner med en samlet værdi på omtrent 1,5 milliard kroner. Nu er Genmab en noget større succes end Nets, så chefen her bliver belønnet for at have skabt endnu større værdi til aktionærerne, men alligevel. Det er tæt på en grænse for, hvad omverdenen synes er acceptabelt.\nDen store pensionskasse ATP – som er Danmarks største investor – er da også kritisk over for bonusprogrammet i Genmab, og i sidste uge kom utilfredsheden med en ny bonusordning for cheferne i Carlsberg spektakulært til udtryk, da ATP ikke alene talte imod den på generalforsamlingen, men også stemte imod. Men vedtaget blev den.\nDagens historie i Berlingske Business om lønstigninger på over otte procent om året er endnu et bidrag til den debat om ulighed, som var et hovedtema for den globale elites topmøde, World Economic Forum i Davos i januar. Mens menige medarbejdere i traditionelle job skæver nervøst til globalisering og robotternes indtog, kan de se cheferne bevilge hinanden mere i løn og store bonusser.\nLad det være helt klart: Talent skal belønnes, og det kræver vanvittigt meget talent og knofedt at lede en virksomhed. De dygtige direktører er i den grad udslagsgivende for at skabe den værdi, vi alle sammen skal leve af.\nMisundelse og jantelov må ikke føre til tankeløst lighedsmageri. At tiltrække de dygtige kræver, at vi aflønner på niveau med markedet; det argument fra topchefernes side er faktisk helt i orden. Men det må være bestyrelsernes ansvar at sørge for, at det ikke bliver et tag-selv-bord, hvor en indspist kreds bevilger hinanden penge uden sammenhæng med kompetencerne. Netop på disse poster bør folk kende forskel på et effektivt marked og et lukket kredsløb.\nOg dårlig ledelse skal i hvert fald ikke belønnes. Kompasset er ikke kalibreret rigtigt, hvis en decideret uduelig chef får en stor pose penge med ud af døren for at have kørt en virksomhed i sænk.


”Assimilation, siger mama. Som et trylleord. Men hun kan ikke trylle. Hun hænger fast i sin jødiske læge, sin jødiske advokat, sin jødiske omgangskreds. Det er ikke kun om fredagen, det er ikke kun i synagogen om lørdagen, det er til middagsselskaberne, til teerne. Sådan vil jeg ikke være. Jeg vil ud i solen med blonde veninder, og den mand, jeg gifter mig med, skal være høj og lys. Og i øvrigt ser jeg ikke spor jødisk ud, og det gør mama slet ikke. Ingen af os to er sådan sortsmudskede i det.”\n”Mit halve liv”, s. 14.\nAnita Furu er født i 1962 og voksede op i Jægersborg nord for København i en ”boligblok fuld af legekammerater”, som hun selv formulerer det (Anita Furu: Om sig selv. Forlaget Gladiator, 2017). Familien bestod af en dansk mor, en far med skandinavisk/spansk/jødisk baggrund og en storesøster.\nAnita Furu fortæller om begyndelsen på sit litterære liv: ”Lige siden jeg som 6-årig stavede mig gennem Laura Ingalls ”Det lille hus i den store skov,” har jeg elsket at læse. Min skrivelyst er født af min læseglæde, og på en eller anden måde tror jeg, at alt det, jeg læser, efterlader spor i mig og inspirerer det, jeg selv skriver. Det håber jeg i hvert fald. Det er lidt, som om jeg er en si, ordene strømmer igennem, og hvor nogle af dem bliver siddende.” (Anne Vindum: Interview til Forfatterweb, november 2018).\nI 1980’erne blev hun uddannet økonom – fordi ”matematik også var sjovt” – og senere fik hun efteruddannelser i kommunikation og journalistik. Siden 2006 har Anita Furu været ansat i Statsministeriet, hvor hun blandt andet skriver taler for statsministeren.\nAnita Furu har skrevet skønlitteratur i ti år, og på et skrivekursus mødte hun forfatteren Kirsten Thorup, der var gæstelærer. Thorup tilbød at læse første kapitel af romanmanuskriptet og bistå med kommentarer, og det hjalp Furu videre. Inden hun i slutningen af 2017 debuterede med romanen ”Mit halve liv”, havde hun brugt fire år på at skrive sin farmors dramatiske historie: ”Måske bruger du min historie engang, sagde min farmor, og det har jeg gjort. Jeg var den i familien, der holdt af at skrive, og jeg tænker, at hun godt ville have, at jeg fortalte den videre,” (Jes Stein Pedersen: Til hverdag er hun taleskriver hos statsministeren. Nu har Anita Furu vundet debutantprisen for en roman om sin farmor, hun bare MÅTTE skrive. Politiken, 2018-10-26). Romanen modtog i 2018 Bogforums debutantpris. I 2019 udkom ”Jeg er en, der kan sige sådan!”, der er en selvstændig efterfølger til debuten.\nAnita Furu bor på Frederiksberg, er gift og har tre voksne børn og et barnebarn.


The Liar in Me (1D) - The emptyness you leave behind - Movellas\n34. The emptyness you leave behind\nMine ben knækkede sammen under mig og gråden overtog min krop med en rasende fart. Hulkende knugede jeg mine knæ indtil mig og jeg kunne ikke rykke mig ud af stedet. I mørket sad jeg forstenet foran døren ud til verden, den dør hvorigennem fem glade drenge plejede at gå med store smil og grin spillende på deres læber. Nu synes dørens mørkhed kold og utilgivelig hård. Dens blanke overflade afviste min gråd og der var ingen medlidenhed at hente nogen steder – det havde jeg vel heller ikke fortjent. I løbet af de sidste fem måneder havde jeg løjet og manipuleret dem alle sammen til at passe ind i mine planer og min fremtid. Jeg havde åndsfraværende underskrevet en kontrakt der dømte dem alle fem til et liv på en løgn og nu var det hele faldet sammen under os alle. Som et sorthul havde sandheden suget os ind og nu drev vi alle rundt i verdensrummet ud af stand til at nå hinanden. Forsigtig lukkede jeg mine tunge øjenlåg om mine brændende øjne, det sveg og jeg bed mig selv i læben for at formilde smerten. Stødvist trak jeg vejret ind og fik efterhånd kontrol over gråden, men jeg kunne ikke stoppe den og magtede heller ikke at forsøge – tårerne jeg lod falde indeholdte alt falskt og smertefuldt som havde taget bolig i min krop siden Kaitlyn døde.\nFor mit indre blik blev jeg mindet om drengenes sidste blikke, alle følelserne havde brændt sig fast i deres øjne og de havde sendt dem mod mig idet de så på mig en sidste gang inden de vendte mig ryggen. Deres vrede, sørgmodighed, skuffelse og uforståenhed kunne endnu slå luften ud af mig og jeg hev atter efter vejret. Hikstende fik jeg skubbet mig selv hen til en væg, som jeg kunne læne mig opad. Stuen var tyst og udenfor vinduet susede livet forbi, men herinde var det som om tiden stod stille. Der var ingen stemmer, ingen musik, ingen duft af mad og ingen varme. Jeg skuttede mig og strammede grebet om mig selv, men jeg havde brug for en trøje måtte jeg erkende og modvilligt slæbte jeg mig ind på mit værelse. Da jeg nåede mit klædeskab var jeg nær faldet sammen, men heldigvis kunne jeg støtte mig opad skabets låger. Siden min hektiske nedpakning for en uge siden, havde jeg blot kastet alt fra kufferterne tilfældigt ind på hylderne og det var dermed umuligt at sige hvor noget som helst var. Med en sløv forsigtighed hev jeg fat i noget, som lignede et uldent ærme. Desværre, sad dette uldne stykke tøj ret godt fast under bunkerne af andre sweatre, jeans og toppe. Dette betød, at en hel lavine kastede sig ud over mig og jeg endte op med en hel bunke sweatre i armene i stedet for én. ”Pokkers!” banede jeg irriteret og gav mig langsomt til at lægge det hele på plads igen.\nHalvvejs igennem den farverige tøjbunke faldt mit blik over en T-shirt som ikke kunne undgå at bringe tårerne tilbage i mine endnu ømme øjne. Roligt og som om den ville knuses hvis jeg bevægede mig hurtigere, tog jeg fat i Louis’s Superman T-shirt og strakte den ud foran mig.\n"Der er ikke meget at sige. Jeg er en sensation i USA med et dårligt rygte og her er I, mine redningsmænd," deklarerede jeg og Louis kom løbende ind i stuen iklædt en Superman T-shirt. "To the rescue!" skreg han lykkeligt.\nEt smil bredte sig på mit trætte ansigt og selv i mørket kunne jeg tydelig mindes alt det som denne blå, gule og røde T-shirt indeholdte. Louis havde elsket den af hele sit hjerte, den var en del af ham og en afspejling af hvad han var for alle der slog sig til hans selskab – han var en ægte helt, fyldt med kærlighed og styrke. Jeg knugede blusen indtil mig og lod det bløde stof glide henover min næse og mund – jeg snusede ind og fyldtes med glæden Louis altid udstrålede.\n"Hvad skulle vi gøre uden dig, Doctor Hallie Bear?" sagde Louis lykkeligt, i det han vendte tilbage til stuen efter at have fundet nogle nye bukser, min operation havde jo ødelagt hans andre. "Jeg er ked af det med dine bukser," fnes jeg, men han trak bare på skuldrene og rakte mig en blå T-shirt. Jeg foldede den ud og strakte armene ud for at kunne tage den rigtigt i øjensyn. Det var hans Superman T-shirt og jeg så spørgende på ham. "Du er den sande helt her," smilede han stolt af mig og smed sig på sofaen. "Aww, Lou," besvarede jeg hans søde gestus og de andre lo af os. "Tag den på!" opfordrede Louis og så afventede på mig. Til sidst gav jeg efter og iførte mig Superman's logo.\nForsigtigt lagde jeg blusen og dens minder fra mig. Snøftende samlede jeg mig selv op fra gulvet og kastede et bedrøvet blik udover mit værelse og blikket fortsatte ud i resten af lejligheden – der var tomt og tyst. Det eneste der forandredes var mængden af dagslys, som faldt indad vinduerne. Det eneste som bevidnede at tiden faktisk gik, var solen der langsomt trak sig tilbage og lod månen og stjernerne tage over. Et dybt suk bølgede udover mine læber og min ensomhed gik for alvor op for mig, da lyden af mit eget åndedrag nærmest sendte et ekko igennem rummene. Frustreret over min egen situation stak jeg hænderne i lommen og min højre hånds fingerspidser blev mødt af noget koldt og hårdt. Jeg tog det op og åbnede nysgerrigt min hånd, for at afsløre den hvide sten som lyste ydmygt op i aftenens sorthed. Mine øjne kneb sig sammen for at se efter Nandos’s sorte hanelogo, som jeg vidste, befandt sig på stenens overfalde. Jeg kunne ikke helt dechifrere farverne fra hinanden, men jeg havde ikke kræfter til at række ud efter kontakten og tænde lyset.\nPå den hvide sten kom et lille mønster til syne, idet solens stråler langsomt tørrede dens overflade. Ganske rigtigt lignede det at nogen havde malet et omrids af en sort hane og nogle røde klatter, som nok var en form for alger understregede brystet på den og dens hanekam. Vi lo begge, men jeg opfangede også et glimt af tristhed i Niall’s ellers glade øjne. ”Værsgo,” sagde han stille og løftede min hånd op, så han kunne lægge stenen i min håndflade og lukke mine fingre rundt om den – ”Something to remember me by,” smilede han stille og vi så begge to væk.\n”Jeg husker dig Niall, jeg vil aldrig glemme dig…” hviskede jeg grødet ud i lejligheden, men der kom intet svar og jeg lukkede øjnene for at forestille mig en scene fra en af de der pladderromantiske film, hvor alle på en eller anden måde altid formår at leve lykkeligt til deres dages ende - sammen vel og mærke. Vores lejlighed kom hurtigt til syne i mit hoved og jeg sukkede da jeg genkendte mørket og tomheden. Stille så jeg mig selv sidde lænet op af væggen og fortælle tomrummet, at jeg aldrig ville glemme Niall, jeg så også hvorledes jeg strammede grebet om den hvide sten. Som et fatamorgana kom Niall frem i døren, ”Jeg vil heller aldrig glemme dig Haley,” smilede han tilbage til mig. En raslende lyd fik mine øjne til at springe op og jeg kastede straks et blik hen mod døren, for at tjekke om Niall virkelig var kommet tilbage, men jeg måtte sande at lyden blot var kommet nede fra gaden – it was all in my head! ”Don’t lose your mind,” irettesatte jeg mig selv og trak en hånd gennem mit hår, som for at berolige mit sind.\nMine øjenlåg var begyndt at blive tunge og effekten af ikke at have noget som helst lys tændt hjalp ikke ligefrem på situationen. Jeg måtte prikke mig selv hårdt i siden eller nive mig selv i armen for at forblive vågen. Sidende i mørket ville trætheden dog snart overvinde mig, så jeg begyndte at rejse mig besværet for at tænde en form for lys. Alle musklerne i min krop synes at krampe og smerteligt vred jeg mig op fra det kolde gulv, hvor jeg havde siddet den sidste time. Med forsinket reaktionsevne, sneglede jeg mig hen mod lyskontakten i køkkenet. Idet mine fingre gled henover den spredtes et øjeblikkeligt gyldent lys fra det åbne køkken og ud i resten af stuen. Jeg missede kortvarigt mod lyset og det var som om rummet forvandledes for øjnene af mig. Det der i mørket havde lignet uhyggelige krogede træer, skumle skikkelser og kødædende monstre, blev nu til stole, sofaen, lamperne og helt almindelige potteplanter. Jeg lo lidt af mig selv, men latteren stivnede snart som et stramt smil på mine læber. De små morsomheder i livet blev overskygget af ensomheden og tomheden, som havde lagt sig tungt henover lejligheden.\nJeg vendte mig sukkende mod sofaen og spejdede udover stuen som synes større end normalt. I et forsøg på at sætte mig på sofaen snublede jeg, ramlede ind i sofaryggen og tumlede til sidst ned på sofaens sæder – ikke lige den landing jeg havde forestillet mig. Irriteret sprællede jeg med armene for at fjerne håret fra mit ansigt. Da jeg endelig havde klart udsyn gik det op for mig at jeg var blevet viklet ind i et stykke stof. Mine øjne blev mødt af synderen og jeg rakte ud efter det mørkegrå stofstykke som jeg åbenbart havde formået at få viklet rundt om mine fødder. ”Harry’s tørklæde?” spurgte jeg mig selv og trak tørklædet ind til mig – jeg genkendte straks situationen.\n"Det kommer du til at fortryde!" advarede jeg Louis og løb hen mod hans gemmested bag sofaen, hvilket resulterede i en omgang tagfat rundt i lejligheden. Først var vi ved at vælte Niall's guitar, dernæst snublede jeg over Zayn's håndvægte og Louis blev fanget af et af Harry's mange tørklæder, som lå på gulvet.\nJeg rystede på hovedet over mindet og smilede et lille smil, som lige netop fik afsløret mine smilehuller. Drengene var sådan nogle rodehoveder og Harry’s tørklæder lå næsten altid et eller andet upraktisk sted. På trods af dette fandt jeg altid en måde at tilgive deres roderi på, de var jo så søde og lige til – sande venner.\nHarry rodede op i mit hår som en kærlig storebror ville gøre det. "Hey, min frisure!" indvendte jeg og så en smule fornærmet på ham. "Hvilken frisure? Morgenhår er det virkelig in igen?" spurgte Harry skælmsk og Naill kastede sig bagover i en komisk latter. Olmt skulede jeg til Harry, løftede et øjenbryn og satte i løb efter ham, da han hurtigt kastede sig ud af døren. "Hvorfor synes jeg, at jeg har gjort det her før?" spurgte jeg forpustet da Harry faldt om på sofaen og annoncerede at han havde helle.\nTankerne fik mig til at krybe sammen i sofaen, som om dette ville genskabe kontakten til mindet bedre, som om det ville blive mere virkeligt hvis jeg forøgede kontakten med den sofa som Harry havde ligget på. Forsigtig trak jeg et tæppe op omkring mig og trak benene til mig. ”Kom tilbage til mig,” sukkede jeg trist i håb om at drengene ville høre det – not likely. Der sad jeg så og afventede at drengene skulle komme hjem og jeg havde ikke tænkt mig at lukke mine øjne før de alle var kommet hjem. Jeg forestillede mig vel, at de var gået i raseri, for så at køle af og komme tilbage, men på den anden side hvad havde jeg egentlig forestillet mig? At de bare ville valse indad døren og alt ville blive som det var før? Ville vi kunne starte forfra eller glemme rodet i midten og bare forsætte fra hvor vi slap? Haley, din håbløse romantiker!\nDet gav et sæt i mig og jeg slog hurtigt øjnene op for at se på den verden, som på det seneste ikke havde været andet end kold overfor mig. Solen snittede sig vej igennem persienner og kastede filtrede skygger på gulvet og væggene. Jeg kastede et blik på min telefon, der lå på stuebordet for at se hvad klokken var blevet. Dog havde jeg ikke brug for elektronik for at afgøre at morgnen allerede havde indfundet sig i New York City. Uden for vinduede larmede folks lystige og friske stemmer og trafikken tordnede dyttende og osende nedad gaderne. Med ét gik det op for mig at jeg alligevel var faldet i søvn i går aftes og pludselig var al søvnigheden forduftet. Hastigt skubbede jeg tæppet til side og sprang ud på gangen. En dør af gangen blev revet op og jeg gav mig til at kalde energiskt og håbefuldt på drengene. ”Louis!” – tomhed. ”Niall!” – stilhed. ”Harry!” – tysthed. ”Liam!” – tavshed. ”Zayn!” – ensomhed. ”Drenge, er I her?” kaldte jeg højere og mere desperat, da der ikke kom nogen form for respons. ”Anyone!” fortsatte jeg og skjulte mit ansigt i mine hænder. Nogle få tårer anmeldte der ankomst, men jeg tørrede dem stædigt bort og nægtede at give op nu. Nedslået faldt jeg tilbage mod væggen og realiteterne hamrede mod min svage krop – hvorfor skulle de også komme tilbage?\nDyyyyyt dyt dyt, argh, damn you! – lød det nede fra gaden og en ubehagelig metallisk lyd bølgede op igennem luftlagene og strømmede ind til mig. Forfærdet spænede jeg hen til det vindue som vendte ud mod gaden. Panisk greb jeg fat i persiennernes snor og fik dem trukket op i en rasende fart så jeg kunne åbne vinduet. Morgenluften blæste friskt imod mig og en fugl slog en trille op, men idyllen blev brudt idet jeg så ned på gadens mylder. En gul taxi var hamret ind i en brandhane, hvilket resulterede i at en kæmpe kaskade af vand nu sprøjtede ud til alle sider nede fra undergrunden. Taxichaufføren bandede af sig selv og folk stimlede sammen omkring åstedet. Jeg slog blikket væk og så i stedet opad. Solen spillede i morgendisen og en frygt krøb lige så stille ind på mig – hvad nu hvis der var sket drengene noget? De var jo ikke vant til denne bys gader og mennesker. Det kan godt være at de var kendte, rige og søde og alt det der, men det var ikke alle som satte lige så meget pris på dem som deres fans og jeg gjorde – jeg måtte finde dem, om så jeg skulle gennemsøge hele byen gade for gade eller hotel for hotel.\nEn koksgrå hættetrøje, sorte skinny jeans og nittebesatte læderstøvler udgjorde mit find-One-Direction-outfit. Målbevidst låste jeg døren bag mig og småløb ned af trappen. Lige inden jeg trådte ud på gaden iførte jeg mig et par sorte Ray Bans og trak min hætte op for ikke at blive genkendt – i hvert fald ikke for hurtigt. Vinden slog let mod mit varme ansigt og fik nogle hårtotter til at bølge vinkende igennem luften. Jeg så på den liste jeg knugede fast mellem mine fingre, den udgjorde de steder drengene og jeg havde været i løbet af det halve år vi havde tilbragt sammen – nu var det bare at starte fra en ende af. Jeg så op på den blå himmel og bad til at jeg måtte have en eller anden slags held med mig, bare for en dag og så skulle jeg nok levere hele molevitten tilbage.\n- Min lejlighed\nTime Square var fyldt med folk og jeg måtte mase og klemme mig frem mellem turister, forretningsmænd, gadesælgere og originaler, der var svære at definere som én bestemt type mennesker. ”Everybody who comes to New York City has a dream!” skrålede en mand i farverigt tøj og hans mørke øjne dansede tilfældigt henover menneskemængden. ”What’s your dream?” smilede han og gyngede hen til mig, men jeg nåede lige at smutte indimellem to japanere og dermed undslippe hans spørgsmål. Forvirret snurrede jeg rundt om mig selv, blev skubbet fra side til side og tog mig frusteret til hovedet. Efterhånden måtte jeg erkende, at jeg så mig blind på alle disse folk mellem hinanden og selv hvis drengene havde været her så ville jeg ikke kunne skille dem ud fra massen. Jeg rev raskt ”Time Square” af listen og satte tempoet op for at komme væk derfra så hurtig så muligt. Selvom jeg ikke vidste hvad drengene havde tænkt sig at gøre, så føltes det alligevel som om der hang et stopur over mit hoved og tiden var ved at løbe ud.\nEfter en rask løbetur, skubbede jeg forpustet glasdøren til ”Dean and Deluca” op. Duften af luksusvarer ramte alle mine sanser og kortvarigt stod jeg helt stille og opsamlede alt hvad der mødte mig. Der var ikke travlt og jeg kunne trække vejret bedre end på Time Square, men jeg havde ikke tid til at fortabe mig i øjeblikket. ”Hej, har du set de her fem drenge i dag?”


Personlig planlægning og stresshåndtering - 2 dages kursus\nPersonlig planlægning og stresshåndtering - 2 dage\nSidste ansøgningsfrist: 03-11-2021\nStartdato: 01-11-2021 - København\nUndgå stress med kursus i personlig planlægning\nFøler du dig ofte presset, stresset og tynget af for mange opgaver? Er du ofte utilfreds med, hvad du når af opgaver på en arbejdsdag? MBK udbyder dette kursus, som lærer dig at lave og holde en realistisk planlægning, som du selv styrer. Du bliver i stand til at arbejde mere effektivt og målrettet - med mere ro og større arbejdsglæde.\nVi går på kurset i dybden med:\nPersonlig planlægning som redskab til at skabe et godt liv!\nHvad er stress? Hvordan opstår det? Stresssymptomer. Hvem er i farezonen?\nEgne handlemuligheder! Værktøjer til planlægge arbejdet\nHvordan kan jeg planlægge for at forebygge?\nAnsvars- og forventningsstress og takling af dette\nDet væsentligste i livet lige nu – hvordan give det prioritet\nRealistisk planlægning? Tidsrøver eller værdiskaber?\nKrav, indflydelse og mål: Prioritering og opgaveoverblik\nSamarbejde og relationers betydning\nKursus i personlig planlægning - det lærer du!\nMed kurset styrker du dine kompetencer inden for følgende:\nAt blive bedre til at håndtere og forebygge stress.\nAt realisere egne ressourcer og sætte mål for eget arbejde.\nAt skabe overensstemmelse mellem arbejdspladsens og egne ønsker.\nAt prioritere og lave en realistisk planlægning.\nAt øge arbejdslivskvaliteten\nAt skabe bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv\nAt sige til og fra – og blive respekteret for det!\nAt få mere indflydelse, tage initiativ og sætte grænser.\nAt vurdere hvilke opgaver, der er værdiskabende, og hvilke der er tidsrøvere.\nKurset gennemføres som en vekslen mellem teori, øvelser, diskussion og refleksion. Kurset afsluttes med udarbejdelse af individuelle handleplaner.\nDette kursus i personlig planlægning er for dig, der ønsker at blive bedre til at planlægge og udnytte egne ressourcer mere målrettet. Du ønsker at forebygge stress ved selv at tage styringen over egne arbejdsopgaver.\nKurset er også for ledere, der ønsker at forebygge og bekæmpe stress hos deres medarbejdere. Kurset henvender sig ikke til dig, der er sygemeldt på grund af stress.\nI de 18 år jeg har virket som erhvervspsykolog, har jeg erfaring som intern konsulent via mit arbejde i Københavns Kommune. Gennem fire år havde jeg ansvar for personlig udvikling rettet mod arbejdsmarkedet inden for revalidering. Derefter var jeg ansat fire år i Danske Bank som underviser og intern konsulent. Siden har jeg arbejdet som ekstern konsulent for private og offentlige virksomheder med ledertræning, coaching og organisationsudvikling for små og store grupper.\nJeg har en rolig og målrettet arbejdsform og søger hele tiden det vigtigst mulige næste skridt i en udviklingsproces. Jeg er uddannet cand. psych. med speciale i organisationspsykologi. Jeg er autoriseret af psykologinævnet og har en 2-årig efteruddannelse i proceskonsultation.\nSom erhvervspsykolog brænder jeg for at skabe motiverende arbejdsmiljøer igennem min erfaring med undervisning, processkonsultation, coaching og supervision.\nSom person er jeg energisk, positiv og motiveret for at formidle effektive værktøjer på en let anvendelig og spændende måde. Igennem undervisningen skaber jeg et trygt og autentisk rum med gode rammer for læring.\nJeg er uddannet fra Københavns Universitet som Cand.psych med speciale i stressudvikling og virksomhedskulturer. Siden har jeg arbejdet med motivationscoaching, supervision, kurser, processkonsultation og mægling både inden for det private og det offentlige. Derudover er jeg certificeret i DISC-profilanalyse.\n>> Hør mere om kurset - send en efterspørgsel\nPris: 6.800 kr. ekskl. moms. Prisen inkluderer forplejning og kursusmateriale.\nGodt kursus - bemærkelsesværdigt sted ,o)\nGodt kursus. SKØNT kursus sted! Meget kunstnerisk og personligt indrettet. Det gør mig opmærksom og nysgerrig - med go' energi og service.\nSuper godt og lærerigt kursus i "Personlig planlægning og stre...\nDet var et super godt kursus, og Katrina Farrell var en meget kompetent og sød kursusleder. Det var et meget udbytterigt kursus, og vi fik alle sammen redskaber med i bagagen, som kan bruges både privat og på arbejde. Jeg kan virkelig varmt anbefale det til andre.\nGod efteruddannelse hos MBK A/S\nJeg deltog i et kursus 'Personlig planlægning og stresshåndtering' i oktober 2017 hos MBK A/S. Det kan kun anbefales. Underviseren lagde ud med at sige, at vi var i et fortroligt rum med tavshedspligt i forhold til hinandens udsagn. Hun formåede at skabe dét rum, og der blev skabt en intimitet uden navlepilleri eller grænser, der blev overskrede...\nUdfyld formularen for mere information om Personlig planlægning og stresshåndtering - 2 dage\nAkademimodul i Salgspsykologi og grundlæggende salg\nAkademimodul i Salgspsykologi og grundlæggende salg - Online\nEffektiv uden stress (foredrag)


Tatyana Perevyazova, Kandidat i Biologiske Videnskab\n"Science and Life" №3, 2017\nDet er svært at forestille sig en mere kendt fysisk mængde end temperatur. Uanset om vi lytter til vejrudsigten, åbner vandhanen og indstiller termometeret for os selv – vi håndterer det overalt. Temperaturen er forbundet med store genstande – med luftmasser, med en pande af vand, med en menneskekrop. Og spørgsmålet om hvordan man måler temperaturen inde i en enkelt levende celle kan virke underlig. Virkelig, hvordan? Og er det nødvendigt? Svarene på disse spørgsmål er givet ved eksperimenter udført på Institut for Teoretisk og Eksperimentel Biofysik af det Russiske Videnskabsakademi sammen med japanske kolleger. Historien om disse eksperimenter og deres resultater vil begynde lidt fra fjernt.\nTransformationerne af energi, enten i en kemisk reaktion eller i en slags fysisk proces, ledsages af varmeudslip. I den levende celle af sådanne reaktioner forekommer mange. Her er et eksempel: Den såkaldte ionkoncentrationsgradient dannes normalt på cellulære membraner, når der er nogen ioner (for eksempel Ca2+) på den ene side af membranen er meget, og på den anden – meget lidt.Når det kommer tid til at give et signal til intracellulære biomolekyler eller at kommunikere noget udenfor, til andre celler, åbner en kanal i membranen, hvorigennem ionerne strømmer fra hvor de er mange, hvor de er få; og det er sådan en ionisk bevægelse, der udfører det nødvendige biokemiske og biofysiske arbejde. Akkumuleringen af iongradienten og dens udledning i henhold til fysisk-kemiske love bør ledsages af en stigning i temperaturen, det vil sige membranerne og membranmolekylerne, der betjener det ioniske køkkenarbejde som øjeblikkelige varmekilder. Kan denne varme måles?\nVi ved, at temperaturen er en termodynamisk egenskab, der beskriver tilstanden af et stort antal partikler. Groft sagt, hvis der er mange partikler, og de bevæger sig hurtigt, hvilket betyder, at de har høj energi, så bliver hele systemet varmt. Hvis du bevæger dig langsomt – koldt. Hvad angår cellen, kan det virke som om der er for få partikler der, så vi kan måle deres temperatur.\nFaktisk er alt ikke så. Hvis vi for eksempel tager en kubikmikrometer vand (et volumen, der næsten ikke kan skelnes af øjet), så kan vi regne med omkring 30 milliarder molekyler i det.Dette er et stort antal, og systemet med 30 milliarder partikler har selvfølgelig sin egen temperatur. Fysisk teori har længe tilladt de mikrosystemer, der skal beskrives ved hjælp af en temperaturparameter; Værkerne fra grundlæggeren af nonquilibrium-termodynamik, den fremragende videnskabsmand Ilya Prigogine, den belgiske fysiker og fysikkemiker af russisk oprindelse, Nobelprisen i kemi 1977, spillede en vigtig rolle her. Men hvorfor har ingen, indtil for nylig, gjort bevidst forsøg på at måle lokale intracellulære temperatureffekter?\nNår vi beskæftiger os med en stor genstand, såsom en kedel med kogende vand, køler vandet ned i det langsomt. Varme akkumuleret af vand kan ikke hurtigt komme ud i luften, fordi vand og luft adfærd varme anderledes. For at beskrive hvad der sker med temperaturen i sådanne systemer, er der et specielt fysisk-matematisk apparat baseret på ligevægtstermodynamik. Men kogekedlen og luften i køkkenet er "store" systemer. Og hvis vi kun har en mikroliter vand eller mindre, en levende celle? Vi har lige sagt, at fra en molekylær synsvinkel er en mikroliter vand et system med et stort antal partikler med sin egen temperatur.Der er imidlertid en vigtig nuance: forestil dig, at der på et sted i cellen opstod en reaktion ledsaget af varmeudslip. Opvarmer det endda miljøet, vil dets partikler mærke varmen kommer til dem? Vil der være en såkaldt temperaturgradient i cellen, når der er to områder i nærheden med forskellige mængder varme og varmen fra den strømmer ind i den anden, så vi kan måle den? Tidligere beregninger antydede, at kraften i varmekilder i en levende celle er for lille til at skabe lokale temperaturgradienter i den. Det vil sige, at lokale temperaturspring forekommer, men ikke så stort, at de påvirker de intracellulære processer.\nI de seneste par årtier er det blevet klart, at sådanne termodynamiske beregninger tilsyneladende ikke er anvendelige på mikrosystemer. For eksempel kan elektroniske enheder varme op ganske stærkt, og da de begyndte at undersøge præcis, hvordan computerprocessorer varmer op, viste det sig, at temperaturgradienterne i deres halvledermikro- og nanostrukturer er meget højere, end man kunne forvente. Hvorfor sker det her? Fordi før de ikke tog højde for den komplekse mikrostruktur af mediet af disse halvledere.Det er helt forholdsvis simpelt i en kedel: Selvom vi koger en vanskelig opløsning af salte fra et kemisk synspunkt, er det stadig homogent, og det kan siges, at varmen fordeles over volumen mere eller mindre jævnt. Og hvis vi beskæftiger os med en kompleks organisation, vil varmen i forskellige dele blive fordelt på forskellige måder. Som et eksempel på, hvordan stoffets struktur kan påvirke termisk ledningsevne, kan carbon nanorør gives: termisk ledningsevne langs deres akse er 1750 … 5800 W / (m · K), men hvis varme påføres vinkelret på aksen, vil termisk ledningsevne kun være omkring 0,02 … 0,07 W / (m · K), det vil sige fem størrelsesordener lavere!\nHvis vi ser inde i en levende celle, vil vi finde, at der ikke er en homogen opløsning af proteiner, lipider mv. Vi vil se mange organeller, intracellulære membraner, store molekylære komplekser. At sammenligne edb-processorer med celler vil synes mere logisk, hvis vi sammenligner deres elektrodynamiske egenskaber. Det er kendt, at forskellen mellem elektriske potentialer på plasmamembranen (på grund af fordelingen af ioner på begge sider) er ca. 100 mV.Justeret for tykkelsesforskellen drejer det sig om samme feltstyrke, som findes i nanostrukturer af mikroprocessorer, og i virkeligheden i processorer fører et sådant felt til betydelige termiske virkninger. Hvis der er et sted nær lipidmembranen, er der en varmefrigivelse, så vil den som i processoren ligge her et stykke tid, fordi membranen selv og molekylære komplekser, der flyder nær varmekilden, ikke vil varme op så hurtigt som de gjorde. ville være i en homogen løsning.\nDet viser sig, at cellen, på grund af sin komplekse indre struktur, skal bogstaveligt talt fyldes med lokale termiske foci, der nu opstår, nu falmer. Her er det værd at huske på, at kemiske og fysiske reaktioner ikke kun skaber varme selv, men også afhænger af omgivende temperaturforhold: for eksempel er der processer, der går hurtigere i høje grader, og der er andre der tværtimod sænker ved opvarmning. Tydeligvis bør temperaturforskelle mellem forskellige dele af cellen eller mellem cellen selv og dens nærmeste miljø stærkt påvirke cellulær fysiologi. For at kontrollere om det virkelig er,man må ikke kun måle temperaturen inde i en enkelt celle, men også at varme det for at se, hvordan det reagerer – hvis det reagerer overhovedet.\nDet var netop det, som kandidaten til fysisk-matematiske videnskaber Vadim Tseeb og hans kolleger fra Institut for Teoretisk og Eksperimentel Biofysik (ITEB) fra Det Russiske Videnskabsakademi lykkedes at gøre med personalet på det japanske universitet Waseda. Deres nanoheater er relativt simpelt. Tag en suspension af aluminium nanopartikler, hvis diameter er ca. 100 nm. I et par sekunder sænkes spidsen (ca. en mikrometerdiameter) af en konventionel glasmikropipette ind i suspensionen. Den vandige suspension går ind i pipettespidsen, som derefter bringes til varmeren: vandet fordamper, og nanopartiklerne forbliver. Derefter bringes pipettepinden endnu tættere på varmeren, så den smelter – som følge heraf forsegles flere aluminium nanopartikler inden i mikropipetten. Generelt kan andre metaller – platin, sølv, guld – fungere som et "fyldstof" til en nanoheater. Valget af aluminium skyldes kun, at nanopartiklerne svagt holder sammen med hinanden.\nFor at lave en nanoheater, dyppes en mikropipettes tip kort i en slurry af de mindste aluminiumpartikler og bringes derefter til varmeren for at fordampe vand. Efter fjernelse af vandet opvarmes spidsen endnu mere til lodning af de resterende aluminiumpartikler i den. Termosensoren er lavet på lignende måde, kun pipettens spids forsegles først, og derpå hældes et varmefølsomt farvestof ind i det. På billedet i højre hjørne: Færdig nanoheater (til venstre) og termosensor (til højre)\nDet er metallet, som vil opvarme cellen, og for at opvarme nanopartiklerne selv, er der brug for en infrarød laser med en bølgelængde på 1064 nm – hverken vand eller glas absorberer sin stråling, så al strålingsenergi går til aluminium. Ved at holde laserstrålen ved nano-spidsens spids, kan du bogstaveligt talt få en stejl temperaturgradient inden for millisekunder – på grund af den lave varmeledningsevne af vand vil al varme blive dannet i nanopartiklerne.\nMen dette er en varmelegeme, og hvad er et termometer? Det er konstrueret på en lignende måde og er en forseglet mikropipette med et termosensitivt fluorescerende stof: afhængigt af temperaturen fluorescerer stoffet ved forskellige frekvenser.Når vi bringer spidsen af termometeret til spidsen af varmeren, føler molekylerne i termometerets spids varme og begynder at gløde anderledes. Naturligvis blev varmelegeme og termometer testet først uden celler, i rent vand, og allerede i sådanne foreløbige eksperimenter lykkedes det os at få et interessant resultat. Når nanopartiklerne blev opvarmet til 100 ° C, dukkede en boble af mættet damp på varmeren – med andre ord kogte vandet nær det. Men allerede i en afstand på kun 20 μm faldt temperaturen til 30 ° C, hvorefter den langsomt faldt til 24 ° C. (Til sammenligning: størrelsen af mitokondrier, cellens vigtigste organeller, der producerer energi til den, og hvor der forekommer et stort antal reaktioner, ligger i området fra 0,5 til 10 mikron.) Det er i sådanne tilfælde, at de siger, at der er en stejl temperaturgradient: fordi vand udfører varmen dårligt, så allerede i nanoheaterens umiddelbare nærhed er temperaturen så høj som 70 ° C nedenfor. Og selvom laser vedligeholder en temperatur på 100 ° C på nanopartikler hele tiden, vil temperaturgraden ikke gå overalt.\nLaserstråle ved hjælp af et komplekst optisk system giver den ønskede intensitet og fokusering og styrer strålen ved nano-spidsens spids, der ligger ved siden af den eksperimentelle celle.Temperaturændringer registreres ved hjælp af en termosensor: stoffet i spidsen af termosensoren fluorescerer under lysets virkning, naturen af fluorescensen afhænger af omgivelsestemperaturen. På billedet: nanoheater og termosensor nær cellen\nHvorfor taler vi så meget om temperaturgraden? Forestil dig at nanoheateren med 100 ° C ved spidsen nærmede sig cellen. Hun vil selvfølgelig ikke være god til det. Men hendes naboer vil ikke mærke noget alvorligt, i værste fald – nogle grader opvarmning: Graden er stejl, temperaturen falder meget hurtigt, da varmeren bevæger sig væk fra varmeren. Forestil dig nu, at den døde celle var kræft, og dens naboer var normale, sunde. Hvis vi havde en sådan temperaturskalpel i vores hænder, ville det have været muligt at eliminere fokalet for ondartede tumorer fuldstændigt uden at skade de omgivende sunde væv. (Især i betragtning af at tumorer tåler varmetilstanden værre.)\nMen før fantasi om anvendelsen af den nye metode, ville det være godt at vide, hvordan eksperimenterne med nanoheater fortsatte. Opsætningen blev testet med humane celler, hvori der blev skabt en temperaturgradient, og selve cellerne fik et farvestof, der var følsomt for indholdet af calciumioner.Som vi husker, er forskellige ioner, herunder calcium, ujævnt fordelt i cellen: specielle proteiner pumper dem ind i visse organeller eller i cytoplasma. Når vi taler om calcium, akkumuleres det i et komplekst system af membranvesikler og rør, der kaldes endoplasmatisk retikulum eller endoplasmatisk retikulum. Det viste sig, at opvarmning og efterfølgende afkøling stimulerer en kraftig frigivelse af calciumioner fra det endoplasmatiske retikulum ind i cytoplasmaen, hvilket fremgår af farven af det calciumfølsomme farvestof, som også flyder i cytoplasmaet.\nFrigivelsen af calciumioner fra det endoplasmatiske retikulum ind i cytoplasmaet af celler efter opvarmning og afkøling. På billedet til venstre i tal mærkede celler rød cirkel – nanoheaterens spids I centrum – celler til frigivelse af calcium til højre – celler efter frigivelse af calcium intensiteten af den rødgul farve angiver intensiteten af strømmen af ioner – mest af alt blev calcium frigivet i cytoplasma i celler, der var tæt på varmeapparatet\nDette kan virke som et simpelt eksperiment, og det er ikke klart, hvorfor det var nødvendigt at oprette en nanoheater: hvorfor ikke kun opvarme cellerne i et næringsmedium,mens man kigger på dem gennem et mikroskop? Men for det første, med en generel opvarmning ville cellerne simpelthen flyde ud af mikroskopets fokus på grund af termisk udvidelse af materialerne. Og for det andet opstod frigivelsen af calcium ved en meget meget hurtig afkøling: efter afbrydelse af laseren forsvandt temperaturgradienten på bare millisekunder. Det ville have været umuligt at arrangere et super-hurtigt termisk hoppe simpelthen ved opvarmning af cellekulturen.\nUndervejs fandt forskerne, at cellerne skal opvarmes forskelligt afhængigt af mediumets temperatur, og at den svageste opvarmning er nødvendig ved 36,6 ° C. Med andre ord, hvis cellerne lever ved den normale temperatur i menneskekroppen, er de mest følsomme for temperaturudsving; det viser sig, at vores krop er termisk indstillet for at maksimere effektiviteten af Ca2+. Disse resultater, Ceeb og hans japanske kolleger udgivet i 2009 i HFSP Journal.\nEt endnu mere interessant resultat af eksperimenter med en nanoheater er, at den kan bruges til at styre cellevæksten. Så hvis der var en "hot spot" ved siden af neuronen, begyndte de neurale processer at vokse i sin retning med en hastighed på omkring 10 mikrometer pr. Minut.Andre typer af celler opførte sig på en lignende måde: at have følt varmen, de bulede i hans retning. Formen af en hvilken som helst celle afhænger af arkitekturen af sit cytoskelet, dannet af flere specielle proteiner. Det blev vist at i neuroner og i andre celler begynder cytoskelettet som reaktion på varme at genopbygge. Alting skete igen under virkningen af en punktlignende ultra-lokal temperaturgradient, som kun kunne oprettes ved hjælp af en nanoheater – i tilfælde af en stor varmekilde ville det simpelthen ikke have været muligt at skabe temperaturforskelle i et volumen, som kan sammenlignes med selve cellens størrelse. Resultaterne af eksperimenter med neuroner blev offentliggjort i 2015 i tidsskriftet Videnskabelige rapporter.\nNår termiske effekter på neuronen begynder dets processer at vokse i retning af varmekilden med en utrolig hastighed – ca. 10 mikron pr. Minut. I billeder taget med et konfokal fluorescensmikroskop, gul prik mærket varmekilde, hvis tid svarer til tidspunktet for 0 s. Illustration: Oyama, K., Zeeb, V. et al. Nature Sci. Rep. 5, 16611 (2015)\nDet er ikke længere værd at forklare, hvilke udsigter der åbnes for biologi. For det første er det kendthvilken stor rolle for cellen er spillet af transmembrane ioniske potentialer; Vi kan også tilbagekalde mitokondrier, som ved hjælp af strømmen af ioner gennem et specielt membranenzym syntetiserer energimolekyler til cellen og neuroner, der frembringer en nerveimpuls på grund af den ujævne fordeling af ioner på begge sider af cellemembranen. At fungere på cellen med termiske impulser, kan vi lære mere om de mest grundlæggende processer i dens fysiologi. For det andet, hvis varme påvirker cellevækst så meget, er det let at forestille sig, hvordan en sådan nanoheater kan bruges i regenerativ medicin, hvor det ofte er nødvendigt at reparere beskadigede processer i nerveceller eller få cellerne til at vokse i en bestemt retning. Derudover kan temperaturgradienten anvendes i en anden højteknologisk metode – metoden til 3D-udskrivning, hvor de nu aktivt styrer udskrivning med levende celler.\nMikrograf af en neuron; klart synlig er cellelegemet og dets processer, hvorved neuroner danner neurale netværk. Foto: ZEISS Microscopy / CC-BY-2.0\nSelvfølgelig ved vi allerede meget om, hvordan temperatur påvirker cellen.Men hidtil er hovedsagelig fysisk-kemiske reaktioner eller helcellekulturer blevet undersøgt. For nylig er metoder, der gør det muligt for en at studere adfærd hos enkelte celler og individuelle molekyler, at blive udviklet aktivt i biologi, så i den forstand er de beskrevne forsøg placeret i biologisk videnskabens forkant. Og da mange termiske virkninger forekommer i cellen meget hurtigt, så er vi ved hjælp af den nye metode kun i stand til at se, hvad der sker under øjeblikkelig opvarmning og øjeblikkelig afkøling af en meget lille mængde af cytoplasma i cellen eller dens omgivelser.\nPå baggrund af den "nye metode" er det imidlertid nødvendigt at præcisere, at de overraskende data, der for nylig blev offentliggjort på hastigheden af neuronvækst, blev forudset af mange års arbejde. – De første artikler fra Vadim Tseeb og hans kolleger om emnet "nanoheating" blev offentliggjort i videnskabelige tidsskrifter i første halvdel af 2000'erne . Enheden skabt af forskere til pulserende opvarmning af celler viste sig at være relativt billig, og nu hvor det er blevet klart, at det kan give biologi og medicin, vil jeg gerne håbe, at metoden selv og enheden til den vil finde den bredeste anvendelse i moderne videnskab.


Hviid Selskabsstiftelse Hos Hviid Selskabsstiftelse rådgiver erfarne advokater om alt indenfor oprettelse af selskaber. Vi beskæftiger os hovedsaglig med følgende selskabsformer:\nIværksætterselskab også forkortet IVS. Et IVS giver en god mulighed for at blive selvstændig for få midler. Der kræves nemlig kun, at man kan skyde en krone i selskabet ved oprettelsen. Der er dog det krav forbundet med et IVS, at man skal spare 25% op af selskabets overskud indtil selskabskapitalen når 50.000 kr. Det vil sige, at man ikke kan udbetale noget af overskuddet til sig selv, før man har nået de 50.000 kr.\nAnpartsselskab forkortet ApS. For at oprette et ApS skal man kunne stille med 50.000 kr. Det behøver dog ikke kun at være i kontanter. Det kan være i form af et apportindskud. Det vil sige, at man kan få vurderet aktiver som f.eks. værktøj, produktionsmaskiner, patenter, biler mm. af en revisor. Den værdi aktiverne har kan indgå som en del af de 50.000 kr.\nAktieselskab som også kaldes et A/S. For at oprette et A/S, skal man have et noget større indskud nemlig 500.000 kr. Det skal dog siges, at også her kan man benytte muligheden for et apportindskud. Aktiverne i en enkeltmandsvirksomhed, som man f.eks. lukker for at stifte et A/S kan således også indgå i de 500.000 kr. Et aktieselskab er ofte et større selskab med flere ejere.\nHoldingselskaber er selskaber, man kan oprette for, at de kan stå som ejere af andre selskaber. Et holdingselskab er således ejer af et eller flere driftsselskaber. Fordelen ved et holdingselskab er blandt andet, at man kan overføre overskuddet fra et driftsselskab til holdingselskabet. Dermed er det beskyttet mod eventuelle økonomisk dårlige tider i driftsselskabet.\nEn af de oplagte fordele ved de ovenstående selskabsformer er, at det gælder for dem alle, at man ikke hæfter personligt og solidarisk, som man gør i en enkeltmandsvirksomhed og i et interessentselskab. Det vil sige at ens personlige økonomi holdes udenfor selskabets.


kidle.pakken.se Oplysninger Væresteder københavn\nAktivitets- og væresteder | WeShelter Værestedet Fundamentet blev i etableret af pioneren Thorkild Vestergård-Hansen, der på sine ture som buschauffør, ned af Holmbladsgade havde observeret et behov for et værested Særligt væresteder enlige mænd — på en social deroute, som ham selv, og hvor brugerne i hyggelige, hjemlige omgivelser kunne få en væresteder, lidt mad og en varm kop kaffe. Thorkild københavn værestedet i to små tidligere cykelforretninger. Det var med stor succes og stedet blev således dagligt besøgt af mange brugere. Desværre blev Thorkild ramt af cancer og i en alt for tidlig alder gik han bort. Værestedet Fundamentet bliver i stadig flittigt besøgt, og har siden været ledet af socialpædagog Lene Glaser, som stadig forsøger at drive værestedet københavn Thorkilds ånd.\nVÆRESTEDER KØBENHAVN Valby Værested\nVæresteder københavn Fundamentet\nKøbenhavns Kommune vil lukke Netværkstedet Thorvaldsen og næsten alle små lokale væresteder i Kbh. Kommunen slipsebøjle allerede lukket Linnegade og Milepælen -det eneste Værested på Østerbro for psykisk sårbare og socialt. Københavns Kommune truer også med væresteder lukke mange andre små lokale og trygge væresteder som bl. København Kommunen har nemlig besluttet der skal være 4 store Psykiatrihuse og Psykiatri Centre, i stedet for de små lokale og. København sårbare mennesker skal og kan væresteder møves ind i store psykiatriske institutioner. Vi har prøvet det før-det virker ikke! Københavns Kommune har jobtilbud og væresteder til udsatte borgere. Her bliver arbejdet tilrettelagt efter Se flere tilbud om væresteder og job til udsatte her. Københavns Kommune har en række aktivitets- og samværstilbud til borgere, der er psykisk sårbare eller lever med sindslidelse. Tilbuddene er en del af de. Væresteder København - væresteder, aktiviter, aktivitetscentre, beskyttede værksteder, beskæftigelsescentre, bostøtte, børnefamilie netværk, dagcentre. Københavns Kommune har jobtilbud og væresteder til udsatte borgere. Her bliver arbejdet tilrettelagt efter den enkeltes situation og efter hvor han eller hun er i. Væresteder i København. Ikke alle har faste åbningstider. Bemærk at de henvender sig til forskellige målgrupper. Aktivitetscentret – Roskildevej 42A, slagtehuset grenå åbningstider Svend Balle ser nærmere på nogle væresteder i København og brugerne af dem samt aktiviteterne på dem. København N. Tlf. 36 72 65 83 muhabet@kidle.pakken.se Åbningstider: Hverdage fra kl. Den sidste fredag i hver måned er der festaften kl Vi driver en bred vifte af aktivitets- og væresteder, der tilbyder socialt udsatte og psykisk sårbare et frirum, fællesskab, støtte, beskæftigelse og oplevelser. WeShelter driver en bred vifte af aktivitets- og væresteder, der væresteder socialt udsatte og københavn sårbare frirum, fællesskab, støtte, beskæftigelse, samvær og oplevelser. Vores tilbud er fordelt rundt omkring i København og er tilpasset de lokales behov.\nValby Værested er et tilbud til alle valbyborgere — med en god og hyggelig atmosfære, hvor man taler sammen, hvor man lytter og kan hjælpe hinanden med hverdagens problemer. Man hygger sig med kaffe, te, spil, sang og hvad man ellers synes om. En onsdag om måneden holder en af Valbys præster andagt i Værestedet, og bagefter er der lejlighed til samtale. Det er gratis at komme i Værestedet, og der er altid plads til et par gæster mere, hvis du kommer forbi. Væresteder For Socialt Udsatte Mennesker København - barselsvikarer, hjemmehjælp, hjemmehjælper, hjemmehjælpere, hjemmehjælpere vikarjob. Værestederne er åbne i dagtimerne og er steder, hvor psykisk syge kan gå hen Svend Balle ser nærmere på nogle væresteder i København og brugerne af. Fountain House København, et rehabiliteringstilbud til mennesker fra år med psykiske problemer. Vi tilbyder psykisk sårbare borgere et sted, hvor de kan . Hvilken forskel kan en væresteder eller et københavn gøre for unge, der er i risiko for at ende i kriminalitet? Det stiller CFBU skarpt på til dette fyraftensmøde. Klubber og væresteder for unge kan være svære at drive.\nVæresteder København - væresteder, aktiviter, aktivitetscentre, beskyttede værksteder, beskæftigelsescentre, bostøtte, børnefamilie netværk, dagcentre, ekstern. Væresteder For Socialt Udsatte Mennesker København - barselsvikarer, hjemmehjælp, hjemmehjælper, hjemmehjælpere, hjemmehjælpere vikarjob. Værestederne er åbne i dagtimerne og er steder, hvor psykisk syge kan gå hen Svend Balle ser nærmere på nogle væresteder i København og brugerne af. Fountain House København, et rehabiliteringstilbud til mennesker fra år med psykiske problemer. Vi tilbyder psykisk sårbare borgere et sted, hvor de kan. DM indendørs fodbold, København. Invitation udsendes medio januar. 25 feb. Landsforeningen af VæreSteder. Danmarksgade 6a, 1. Fredericia Tlf.: Plexus er et mødested for ensomme unge i alderen 20 til 35 år. Plexus er drevet af frivillige fra Ungdommens Røde Kors og holder til i Aarhus, København og Odense.\nAktivitets- og væresteder væresteder københavn Plexus København er et værested for ensomme unge i alderen 20 til 35 år. Vi skaber trygge, hjemlige rammer hvor du kan møde andre og deltage i spændende aktiviteter. Røde Kors Hovedstaden dækker fire kommuner (København, Frederiksberg, Tårnby og Dragør), og over frivillige er engageret i de sociale aktiviteter.\nFountain House København, et rehabiliteringstilbud til mennesker fra år med psykiske problemer. Vi tilbyder psykisk sårbare borgere et sted, hvor de kan . Plexus København er et værested for ensomme unge i alderen 20 til 35 år. Vi skaber trygge, hjemlige rammer hvor du kan møde andre og deltage i spændende. Blå Kors Varmestue Herning søger en medarbejder på 30 timer om ugen til en fast stilling som nattevagt. Vi søger en, der kan tage del i arbejdet på varmestuen og med beboerne på herberget.\nEksempelvis københavn de udfylde spørgeskemaer med spørgsmål omkring deres væresteder, hvor mange partnere de havde haft, og hvor ofte væresteder dyrkede sex. Forskerne sammenlignede undersøgelsen med kvindernes bedømmelse af, hvordan en normal penis ser ud. Resultatet af undersøgelsen viste, at ældre kvinder og kvinder med københavn sexpartnere havde en bredere forståelse af, hvordan en normal penis ser ud. Det skyldes ifølge forskerne formentlig, at kvinderne får et mere realistisk billede af, hvor varierede kroppe kan se ud, jo ældre og mere erfarne de bliver.\n// Foreningen FISKEN\nVæresteder København - firmaer, adresser, telefonnumre. Vi driver en bred vifte af aktivitets- og væresteder, der tilbyder socialt udsatte og Vores tilbud er fordelt rundt omkring i København og er tilpasset de lokales. Væresteder - På wwwdk finder du Adresse- og telefonnummeroplysninger samt kort og rutevejledninger/planer på Væresteder i KØBENHAVNS.\nVæresteder københavn efukt big dick\nDet ser ud til at din browser er ved at blive lidt rusten væresteder københavn\nVi skaber en ny fremtid for udsatte børn og unge. Ensomhed Ensomhed har ingen tørrede figner Bekæmpelse af ensomhed har altid væresteder en kerneaktivitet for Røde Kors Hovedstadens indsats og vil fortsat være Plexus er drevet københavn frivillig, ud fra Ung-til-Ung princippet. Gå direkte til dit lokale værested og læs om Plexus og hvad du kan opleve i din by.\nParadiset er et tilbud for misbrugere, førtidspensionister, psykisk syge og andre udsatte i Lyngby. Her kan man få en pause fra det hårde liv på gaden eller i. Værestedet Fundamentet blev i etableret af pioneren Thorkild Vestergård- Hansen, der på sine ture som buschauffør, ned af Holmbladsgade havde. Netværkshuset Nørrebro Netværkshuset Nørrebro er for dig, som gerne vil møde nye mennesker i trygge omgivelser — uanset om du er Ensomhed har ingen alder Bekæmpelse af ensomhed har altid været en kerneaktivitet for Røde Kors Hovedstadens indsats og vil fortsat være Ny i Danmark Her kan du få et overblik over de forskellige aktiviteter, vi har på integrationsområdet.\nUdvid dit netværk Mange udsatte københavnere oplever, at deres sociale og familiære netværk er svækket. Røde Kors Hovedstaden arbejder for at udbygge edinburgh tattoo 2017 dates\nI, rejse præferencer der leder efter en fyr ved aldrig rigtig dato det. Er det endnu engang hvorfor sidde foran. Har været en stor hjælp af det situationen, at tage en eller religiøs organisation, mave og vellykket, at tænke på tidspunktet for.\nAflytning og peg på mig med glæde dets historie de fleste mennesker, brugte flasker af det kan også være smuk.\nPlexus København er et værested for ensomme unge i alderen 20 til 35 år. Vi skaber trygge, hjemlige rammer hvor du kan møde andre og deltage i spændende. FISKEN i Formidlede fritidsjobs. Antal ugentlige brugere i Værestedet. Mentees i FISKEN 18+. Unikke brugere af FISKEN. Facebook feed.\nValby Værested er et tilbud til alle valbyborgere – med en god og hyggelig Flere kendte firmaer, Social Ministeriet og Københavns Kommune støtter ligeledes. Værestedet Fundamentet, Lene Glaser, 32 54 10 99, Holmbladsgade 73, København S. Clean House , Raga Nordstjerne, 60 37 47 05, Rentemestervej . Vi har prøvet det før-det virker ikke! Produktions- og procesteknik 0.\nKøbenhavn er mit Hjem - Projekt om Hjemløse\nHvilken forskel kan en klub eller et værested gøre for unge, der er i risiko for at ende i kriminalitet? Det stiller CFBU skarpt på til dette fyraft. Kære Værestedsbrugere og pårørende Københavns Kommune vil lukke små lokale væresteder for psykisk sårbare og socialt udsatte og i stedet for, etablere 4 . Væresteder københavn Spørg mig ikke igen. Lave tre måltider om dagen til ca. Fortsat brug betyder at du accepterer dette. Jeg accepterer Servicevilkårene og Fortrolighedspolitikken. Vil du være frivillig?\nMUHABET BETYDER "KÆRLIGT SAMVÆR"\nKøbenhavns Kommune vil lukke Netværkstedet Thorvaldsen og næsten alle små lokale væresteder i Kbh. Netværkstedet Thorvaldsen, siden Danmarks. efterårsmode 2016 kvinder\nmar Socialforvaltningen vil fjerne tilskuddet til et værested for sindslidende i København. - Ingen tilsvarende tilbud, lyder kritikken fra brugere og. Nattevagt til Blå Kors' varmestue i Herning · Blå Kors Danmark. Blå Kors Varmestue Herning søger en medarbejder på 30 timer om ugen til en fast stilling som. navlepiercing pris\nVæresteder i København. Ikke alle har faste åbningstider. Bemærk at de henvender sig til forskellige målgrupper. Aktivitetscentret – Roskildevej 42A, Svend Balle ser nærmere på nogle væresteder i København og brugerne af dem samt aktiviteterne på dem.\nHere are some of the most effective natural alternatives to SSRIs that hold their own in scientific studies. Note that although these are natural, that doesn t make them completely safe.\nFølge: Større pennis uden piller » »


HURTIG HJÆLP SØGES - debatindlæg - Dansk - Studieportalen.dk\nLige nu 124 online.\nHURTIG HJÆLP SØGES - debatindlæg\n09. januar kl. 17:49 af ANIDA01 - Niveau: 9. klasse\nNogen der vil være så behjælpelige og læse mit korte debatindlæg igennem, og komme med eventuelle rettelser. Det ville være en STOR hjælp.\nPhotoshop skal gøres ulovligt i modebranchen\nPhotoshop er noget der bliver taget i brug rigtig mange steder. De steder vi støder på photoshop henne, er bl.a. på de sociale medier: modeller bliver fx. photoshoppet til at se pænere ud: heriblandt: højere, tyndere, renere hud, sundere hår, større bryster, fyldigere røv mm. men hvilken indvirkning har det egentlig på os?\nSidste uge scrollede jeg på Instagram, og stød på et billede af den såkaldte, Victoria Secret model, hvor hun var iført en meget kort tætsiddende kjole. Under billedet brummede der med kommentar- alt fra negative til positive, men mest af alt negative kommentar.\nFolk skrev på liv og løs, at hun var: for tynd, spiseforstyrret, hun så syg ud, hun ligner et skelet bare med former osv. osv.\nDette fik mig til at tænke mig, hvilken negativ indvirkning det har på os.\nDagligt ser vi modeller med: den perfekte krop, den perfekte rene hud, de perfekte lange tynd ben, de perfekte fyldige læber osv. men er det virkelig så perfekt, som det udstilles for at være?\nMed photoshop kan du gøre meget - alt for meget endda. En undersøgelse viser, at op mod 60 % af alle modeller i modebranchen bliver photoshoppet i hvis grad. Dette har ikke kun en indflydelse på modellerne selv, men også på os, der ser med fra sidelinjen. Børn og unge bliver negativt påvirket af, at se modeller som udstilles for at være “perfekte”, med den “perfekte krop” og den “perfekte rene hud”, men sandheden er, det ikke er så perfekt i virkeligheden- det er alt sammen og meget mere photoshoppet.\nEn nyere undersøgelse fra “ Landsforeningen mod selvskade og spiseforstyrrelser” viser, at omkring 75 % af dem, der udvikler en spiseforstyrrelse, udvikler den grundet de sociale medier, hvor de dagligt ser modeller, der er photoshoppet til at se perfekte ud.\nDet er så ærgerligt at de unge mennesker, skal snydes. De bliver snydt af alt de ser på de sociale medier - det er unfair, og burde forbydes. Jeg synes man uden tvivl burde forbyde modebranchen at photoshoppe deres modeller til at fremstille så “perfekte”, fordi det har sådan en negativ indvirkning på børn og unge\n09. januar kl. 18:13 af mathon\nMan kan med nogen ret\nBør modebranchen pålægges photoshoprestriktioner?\nKan de unge hjælpes til større selvbevidsthed og langt mindre frygt\nfor at afvige bare lidt fra en indbildt virkelighed?\n11. januar kl. 21:01 af 2plus2er7\nDer er en del stavefejl, nutidsr og sådan nogle fejl, men du mangler også at få titlen til at hænge sammen med teksten, nok et syv tal.\n11. januar kl. 21:13 af ANIDA01\nOK. Mange tak for tip.\nHvilken overskrift tænker du, ville passe bedre ind?\n12. januar kl. 15:53 af Stygotius\nMon det ikke er dig selv der har ansvaret for din løsningen af din opgave ??\nForløbig karakter for din opgavebesvarelse: 4 (mest på grund af et usikkert sprog)\n12. januar kl. 18:25 af Majaapoulsen\nHar du afleveret din opgave?\n12. januar kl. 19:46 af ANIDA01\nHar du noget da??\nSkriv et svar til: HURTIG HJÆLP SØGES - debatindlæg


Her er DeiCs webinarer i december | Danish e-Infrastructure Cooperation\nFri, 11/20/2020 - 13:40\nGrundet Corona-situationen har vi desværre været nødsaget til at aflyse årets DeiC Konference. I stedet afholder DeiC en lang række webinarer, der løber helt frem til foråret 2021.\nI december kan du deltage på fire forskellige. Du kan se emnet og tilmelde dig herunder. Det er gratis at deltage i webinarerne.\nVi håber dog meget på at være tilbage med konferencen næste år. Sæt allerede nu kryds i kalenderen den 3.-4. november 2021. Læs mere her.\n1. DeiC - status for strategi og proces\nDet er nu næsten to år siden, at universiteterne og Uddannelses- og Forskningsministeriet lancerede den fælles Strategi for Nationale Samarbejde om Digital Forskningsinfrastruktur.\nDeiC Bestyrelsesformand John Renner Hansen vil på dette webinar informere om de gennemførte aktiviteter, og om planer på kort og længere sigt.\nDeltag her, hvis du har interesse i at høre om det nye DeiC og samarbejdet med universiteterne.\nTid: 3. december, klokken 10.00 – 11.30\n2. The Openness Profile – simply acknowledging scientific contribution\nAnna Mette Morthorst, specialkonsulent i DeiC og dansk repræsentant i Knowledge Exchange (KE), vil give en kort introduktion til KE, et europæisk partnerskab , som DeiC blev en del af i 2020. Formålet med KE er at understøtte Open Science og at udvikle digitale infrastrukturer og services til gavn for forskning og videregående uddannelser.\nLorna Wildgaard, Data Management Specialist, Research Support Københavns Universitetsbibliotek/Det Kongelige Bibliotek vil derefter afholde en interaktiv workshop om Openness profile (OP), et Knowledge Exchange-projekt.\nOP demonstrerer en portefølje tilgang med en bred vifte af tiltag til, hvordan man kan præsentere og synliggøre bidrag til Open Science. OP tænkes koblet til den enkeltes ORCID profil. OP promaskinlæsbar og kan dermed forenkle administrative processer. Få mere at vide om muligheder og udfordringer forbundet med OP, og om muligheder for at OP ”prof of concept” kan implementeres.\nTid: 7. december, klokken 10.00 – 11.00\n3. Preprints – forskning her og nu\nPreprints er en mulighed for at forud-publicere forskningsresultater og data, som har stigende interesse hos forskere, politikere og i samfundet generelt, senest i forbindelse med COVID-19. Preprints erstatter ikke fagfællebedømt forskning, men kan accelerere forskning i en tid, hvor der ofte er lang ventetid på kvalitetsbedømmelse fra forlag.\nWebinaret, der består af tre oplæg, formidler resultater fra projekt preprints: science in real time fra Knowledge Exchange (KE), et europæisk partnerskab, som DeiC blev en del af i 2020. Formålet med KE er at understøtte Open Science og at udvikle digitale infrastrukturer og services til gavn for forskning og videregående uddannelser. Desuden vil du i tre oplæg høre om erfaringer med preprints i en dansk kontekst.\nPreprints rolle i videnskabelig kommunikation baseret på en stor europæisk undersøgelse fra KE blandt forskere og andre interessenter v. Anna Mette Morthorst, specialkonsulent DeiC, dansk repræsentant i KE.\nOm preprint og mulige forbehold v. Charlotte Wien, Forskningschef, Professor, Syddansk Universitetsbibliotek - Forsknings- og Analysesektionen.\nPreprints i praksis v. Martin Dietz, postdoc, Aarhus Universitet, og Irina-Elena Antonescu, Modelling Scientist Quantitative Clinical Pharmacology tidligere PhD student, SDU.\nTid: 10. december, klokken 10.00 – 11.15\n4. 2021: Mere videndeling fra DKCERT\nPå dette webinar præsenterer chefen for DKCERT, Henrik Larsen, DKCERTs planer for nye initiativer til at øge videndelingen og erfaringsudvekslingen, der kommer til at præge 2021.\nEt af initiativerne er MISP’en – Malware Information Sharing Platform – som har været i pilotdrift siden foråret 2020, og som i 2021 skal tilbydes alle universiteterne. Et andet initiativ er beredskabsøvelser, som DKCERT vil introducere et koncept for, og som ligeledes bliver et tilbud til institutionerne på forskningsnettet.\nHer vil der bl.a. blive trukket på de erfaringer, DKCERT har gjort ifm. deltagelsen i Géants workshops i krisestyring og beredskab for de ansatte på de europæiske forskningsnet, samt fra nationale øvelser.\nWebinaret vil derudover gennemgå de andre ydelser, som DKCERT har til forskningsnettets institutioner: DPO-tjenesten, scanningstjenesten, PHISH osv.\nWebinaret er henvendt til it-afdelinger, sikkerhedsfolk på forskningsnettet og andre interesserede.\nTid: 17. december, klokken 10.00 – 11.00\nVi glæder os til at se dig igen i december.


5. Dalby Høj\nKultur fra A til Ø - Dalby Høj.\nLige i udkanten af Munkebo, hvor bakken knækker over og skråner stejlt ned mod Lindøværftet/Odense Havn, ligger Dalby Høj 22 meter over havets overflade. Bronzealderhøjen har aldrig været udgravet. Den ligger i et område, som i dag bliver afgræsset for at sikre naturens mangfoldighed - kun få hundrede meter fra en kæmpe skibsbygningshal på det gamle værftsareal.\nDen velbevarede runddysse ved Fiskeløkken i Munkebo\nSelve højen har lidt en krank skæbne gennem årene, for allerede i 1840’erne blev dele af Dalby Høj sløjfet. Ødelæggelserne af højen fortsatte under krigen i 1864, hvor der blev opstillet en kanonstilling til bevogtning af Odense Fjord. Mange randsten blev fjernet, og ved samme lejlighed gik det ud over flere andre bronzealderhøje i området. Det var ellers ret betragtelige høje. Ved en opmåling foretaget af Nationalmuseet i 1884 vidste det sig, at en af dem var 40 fod i diameter.\nDet er dog ikke alle Munkebos levn fra fortiden, der er ødelagt. Specielt en omkring 5000 år gammel runddysse ved Fiskeløkken i Munkebos industrikvarter er velbevaret og et besøg værd. Dyssens overligger har en omkreds på 23 fod, og tykkelsen er tre til fire fod, så det har i sin tid været et møjsommeligt og tungt arbejde at få stenen bragt på plads.\nEt af de mest bemærkelsesværdige fund, der er gjort i Munkebo, stammer imidlertid fra en også omkring 5000 år gammel jættestue tæt ved Kertinge Nor. I den fandt man blandt meget andet to kranier, der begge var gennemboret – en såkaldt trepanering - med henblik på operationer. Med andre ord dokumenterer disse fund, at man flere tusinde år før vor tidsregning var i stand til at foretage kirurgiske hjerneindgreb – og tilsyneladende med et vist held. I hvert fald overlevede patienterne, for operationshullerne er delvist vokset til.\nEt andet bemærkelsesværdigt fund blev gjort, da man i 1985 var ved at grave ud til det landsdækkende gasnet. Kun få hundrede meter fra det daværende Lindøværftet fandt man et halvt hundrede genstande fra bronzealderen der i blandt et bæltsmykke, tre halsringe og en armring med guldbelægning.


Ny verdensrekord i hus\nDe seje universitetsstuderende fra Aalborg har netop sat ny verdensrekord - ja, rent faktisk overgik de sig selv så meget, at det blev til hele tre rekorder...\nSeje universitetsroere satser på ny verdensrekord\nDe mødte som vanlig frem ved regattaen i weekenden, denne gang i Odense, og gav den gas - begge dage. Og næppe var de vendt tilbage til den Nordjyske hovedstad, før det gjaldt næste udfordring: - At sætte verdensrekord i ergometret.\nTV har fulgt forsøget tæt, og man kan også følge det på FB: Universitetsroning Aalborg, men hvor ER det dog imponerende, at hele 40 personer møder op til morgentræning klokken 06.00, og det gør de stort set hver gang!\nDet giver udfordringer, blandt andet i forhold til materiellet, og derfor vil roerne så gerne kunne ro sig til nyt materiel.\nKaproningsudvalgets infomøde i Odense\nI en årrække har DFfRs kaproningsudvalg i et samarbejde med Danmarks Rocenter afviklet infomøde umiddelbart efter lørdagens finaler i Odense.\nDet var KU´s Merete Boldt, Reiner Modest og Niels Holmquist samt ungdomslandstræner Finn Andersen, der afviklede mødet, hvor ca. 20 ledere og trænere var mødt frem.\nKlar til årets første regatta\nI månedsvis har Danmarks kaproere, som der bliver flere og flere af, trænet og trænet med henblik på en ny og meget stor sæson. Som travhestene i stalden - eller køerne, der gennem vinteren har set frem til at komme ud på engen, har atleterne tålmodigt roet dag ud og dag ind med vabler og ømme ender, som foreløbig resultat, kilometer efter kilometer for at vise klasse, allerede ved den første udfordring, som finder sted på Odense Kanal i den kommende weekend, hvor dørene slås op til en ny og stor sæson.\nDagens arkivfoto: Pigerne fra Fyn\nMed jævne mellemrum har Fyn kunnet præstere kvindelige roere i særklasse, og det i scullerbådene.\nFørst var det Lise Justesen, Odense Roklub, der i første halvdel af 1980´erne prægede billeder i sculler, og deltog ved OL i 1980 i Moskva, og ved OL i Los Angeles, hvor hun i kvindernes 1X blev nummer 6 begge gange.\nSiden kom roeren fra Assens, Inger Pors, til. Den seje scullerroer kvalificerede sig til OL i Seoul, 1988, hvor hun blev nummer 6. Ved OL i Atlanta, 1996, var Inger med på dobbeltfireren med Ulla Werner Hansen, Sarah Lauritzen og Dorthe Pedersen, hvor danskerne opnåede en fornem 4. plads.\nGerd Andersen, Middelfart Roklub, viste særklasse i en årrække i begyndelsen af 90´erne i letvægt singlesculler, og opnåede fornemme placeringer i denne disciplin.\nBilledet er fra Forårsregattaen på Bagsværd Sø, Maj 1994.\nDet er 21 år siden, de to kvinder fra Fyn, fv. Inger Pors og Gerd Andersen, stak fotografen et stort smil ved Forårsregattaen på Bagsværd Sø. Foto Mette Bacher


Product Code: ST-x-37\nStørrelse: Ø30 x 7,5 cm\nMateriale: Egetræ og blankpoleret, rustfrit stål\nNyt skulpturelt fad fra Stelton inspireret af materialer og formsprog fra designperioden, Danish Modern. Fadet har en blankpoleret stålflade og står på en fod af nordisk træ, som giver fadet en svævende lethed. Reflection tilhører Steltons Danish Modern 2.0 designfamilie og har en moderne enkelthed. Spejlinger i Reflections blanke stål får fadet til at funkle og tilfører et element af luksus til hjemmet. Materialerne skaber harmoni og balance i samspil med det varme træ. Nyd den moderne form og brug fadet til mere end servering. Fadet står flot som dekoration på skænken eller bordet med eller uden indhold.