Nej tak til akademisering af uddannelsen\nFOTOGRAFUDDANNELSE. Det er fascinerende at se, hvordan en bølge et sted i oceanet kan rejse sig ud af ingenting, for så at blive til en altødelæggende tsunami ved mødet med det faste land. Med ukendt startpunkt bliver vi i Danmark oversvømmet af en sådan bølge i form af en tiltagende tro på, at akademisering er godt, og meget akademisering er meget godt.\nFOTOGRAFUDDANNELSE. Det er fascinerende at se, hvordan en bølge et sted i oceanet kan rejse sig ud af ingenting, for så at blive til en altødelæggende tsunami ved mødet med det faste land. Med ukendt startpunkt bliver vi i Danmark oversvømmet af en sådan bølge i form af en tiltagende tro på, at akademisering er godt, og meget akademisering er meget godt. Jo flere bøger man har læst, og jo sværere titlerne er at udtale, jo bedre, og de således oplyste kan larmende bekræfte hinanden og ikke mindst sig selv i den gensidige fortræffelighed. Alt imens står ikke-akademikerne beundrende ved siden af og tænker: Hvor er de dygtige, hvor har de meget tøj på!\nBølgen er senest skyllet ind over DJ Fotograferne, der dækket af vand aldeles lader til at have mistet evnen til at orientere sig ved egen kraft og ikke kan gøre andet end at lade sig føre videre af vandmasserne.\nPå et møde i september 2007 kom de således frem til følgende konklusion om fotografuddannelsen: ”På længere sigt kan man overveje, om uddannelsen skal gå fra at være en egentlig håndværkeruddannelse til en mere akademisk uddannelse.”\nMan fornemmer stemningen ved bordet: En andægtig stilhed og en tavs nikken, ja akademisk, det er en god ide, det må vi have mere af, så bliver alle meget dygtigere og kan tjene mange flere penge! Og håndværker? Det lyder jo ligesom ikke så godt, vel? Man skulle jo nødig gå og skamme sig, hvis man skulle komme til at være i selskab med højtuddannede sygeplejersker, skolelærere – eller journalister.\nMen der er ingen grund til at skamme sig. Fakta er, at vi har en ualmindelig livskraftig uddannelse med et niveau, der matcher de bedste i Europa. Fakta er, at de uddannede fotografer nyder stor respekt. Fakta er, at de udenlandske skoler kigger misundeligt til os i Danmark, fordi vi uddanner fotografer, der kan leve af deres uddannelse.\nHvis DJ Fotograferne interesserede sig for fakta, ville de hurtigt indstille deres snak om akademisering. Må jeg foreslå et kig på virkeligheden?\nPS: Hvis man i øvrigt lider af den fejlagtige opfattelse, at der automatisk følger en højere løn med en status som professionsbachelor, skal man prøve ved lejlighed at sammenligne en socialrådgivers lønseddel med en faglært tømrers. /\nGunner Byskov, studieleder, Medieskolerne i Viborg\nPeter Thornvig, DJFotograferne\nRe: Nej tak til akademisering af uddannelsen\nKære Gunner Byskov\nSom organisationer er der vel intet der er mere naturligt, end at se på om vi tilbyder det mest optimale i fagets uddannelse. Ikke mindst i lyset af den verden fotografer i dag er en del af.´\nDer er ingen der skammer sig over den håndværksmæssige baggrund, uddannelsen har haft siden den først fotografelev blev ansat for 100 år siden.\nDer er ingen der underkender at der uddannes mange fagteknisk meget dygtige reklamefotografer. En kvalitet skal vi fastholde!\nMen når uddannelsesforløbet er på 4 år og 6 måneder, mener vi at der, selv med en evt. kortere uddannelsestid, bør kunne etableres en fotografuddannelse, der har en bredere og mere relevant vinkle på det arbejdsmarked vi er en del af.\nDe kompetencer, der skal til for at være bredere og eventuelt at kunne komme videre, fra reklamefotografverdenen, ligger i et andet regi. Derfor snakken om ”akademisk”.\nKollegerne i Pressefotograf uddannelsen har tilsyneladende ikke taget skade af at være i et akademisk regi….\nBåde lav løn, lav beskæftigelse og frafald af uddannede over år, har også været elementer i de overvejelse vi har gjort os. Det er jo et ubrud mønster vi har set siden solen stod op over den første fotograf.\nEn del af de samme overvejelser har man sikkert også gjort i undervisningsministeriet, da man smækkede kassen i omkring grundforløbene til fotografuddannelsen, og anbragte uddannelse i et limbo, hvor vi ikke aner om der vil være en uddannelse om 2 år.\nSammenholdt med den kannibalisering, der sideløbende er sket på funktioner, som ligger lige for eller i forlængelse af en fotografuddannelse, vil det være mangel på rettidig omhu, ikke at forholde sig til fremtiden i stedet for at klamre sig til fortiden.\nVi ser frem til en konstruktiv dialog med de to fotografskoler og gruppen af faglærer\nspecialgruppe i Dansk Jurnalistforbund\nKære Peter Thornvig!\nTak for invitationen til en konstruktiv dialog, men den forekommer umiddelbart noget vanskelig, når I allerede har lavet jeres konklusion. I opfører jer jo som den klassiske konsulent, der frejdigt kommer ud i virkeligheden og siger: Goddag, jeg har en løsning – er der nogen her, der har et problem?\nSagen er, at der ikke er andre end jer, der har et problem, og problemet er, at I lader til at tro, at verden ser ud som den gør når man tager skyklapper på og bevæger sig rundt i området mellem Larsbjørnsstræde og Gammel Strand.\nDet bliver tydeligt, når man ser dine forudsætninger, som du lægger dem frem i din replik.\nDu vil gerne reducere de danske fotografer til ”fagteknisk meget dygtige reklamefotografer”. Det er en grovhed, der totalt overser den dybde og den kreative kvalitet, de udviser i deres værker. Hvad med om du kom forbi og så en af vores svendeprøveudstillinger?\nDu mener, at uddannelsen er for lang. Det er ikke en opfattelse, du deler med hverken elever eller mestre. Jeg har aldrig i alle mine år i uddannelsen hørt nogen klage over længden. Hvis uddannelsen blev kortet ned, ville vi ganske enkelt ikke kunne fastholde det niveau, du roser. Derudover ville der blive uddannet endnu flere, og så ville den hårfine balance mellem udbud og efterspørgse, tippe.\nDu mener ikke, at de nyuddannede har ”en relevant vinkel på det arbejdsmarked, vi er en del af”. Forkert. De kan alle varetage et selvstændigt job som fotograf, og de er alle i arbejde umiddelbart efter svendeprøven. Det er vel også en pointe?\nDu taler om ”lav beskæftigelse” i en situation, hvor alle er i arbejde? Der er fuld beskæftigelse og mangel på fotografer, i hvert fald i Jylland, men selvom det ligger langt fra København, hører vel stadigvæk med til Danmark?\nDu taler om ”frafald af uddannede over år” som om det var et faktum. Det er det ikke. Af de elever, vi har uddannet siden 1994, er mellem 80 og 85% stadig i branchen og har et levebrød i kraft af deres uddannelse. Undersøg lige de tilsvarende tal for lærere eller socialrådgivere.\nDu taler om kannibalisering som om det var noget, der faktisk foregår. Det er det ikke. Der er tale om en nydefinering af arbejdsområder inden for grafisk produktion, og her har fotograferne så rigeligt taget deres bid af noget, som andre faggrupper arbejdede med for bare 10 år siden. Der kan du tale om grovæderi!\nDu antyder også, at vi klamrer os til fortiden. Det er en uartighed, som jeg vælger at ignorere. Vi har nemlig blikket fast rettet 5 år frem i tiden, mod det tidspunkt, da vores elever skal ud og arbejde som nyuddannede fotografer. Hvis ikke det projekt lykkes for os, har vi fejlet, men indtil nu må det siges at være en succeshistorie, og der er intet, der tyder på, at den historie ikke kan fortsætte.\nDu nævner også den lave løn, men det er da vist et område for fagforeningerne mere end for uddannelsesinstitutionerne...?\nJeg skal ikke tage stilling til, om nogen af de nyduddannede professionsbachelorer/fotojournalister har taget skade men jeg må notere mig, at de der blev uddannet som pressefotografer under erhvervsuddannelsen i årene 1985-1992 tilsynelade ikke har det. Det virker i hvert fald ikke, som om hverken Tina Harden, Jan Grarup, Joachim Ladefoged, Claus Bjørn Larsen, Niels Hjerrild, Claus Lunde, Søren Pagter, Jan Dagø, Lars Krabbe, Stig Stasig eller Linda Henriksen har taget skade, og mon ikke også det samme kan siges om alle de andre, der blev uddannet inden uddannelsen rykkede over i det noget finere miljø på Journalisthøjskolen?\nI stedet for at spilde tiden med at diskutere en ualmindeligt velfungerende grunduddannelse, giver det mening at kigge på muligheden for den overbygning, der altid har manglet i fotograffaget. Det vil give de studielystne mulighed for at videreuddanne sig og blive endnu bedre.\nDen diskussion vil jeg gerne tilbyde at deltage i – endda med ildhu!\nFotografer som akademikere, lyder forkert - men alligevel vil jeg gerne give et input i denne diskussion.\nJeg er journalist, fotograf og økonom, hvor jeg sagtens kan se, at fotografiet som håndværk er under pres.\nFor at sætte det her på spidsen, har jeg mødt fotografer der ikke ønskede at beholde filmen - og kun havde afsky for den digitale udvikling.\nDigitaliseringen breder sig fra foto, film og lys med forskelligt software - hvor det alt sammen indgår i mangeartede kontekster. Udviklingen kræver fleksibilitet ift udviklingen og de tilhørende muligheder - og udviklingen kræver fleksibilitet ift dem man samarbejder med, og det sprog og logikker, der nu engang er der.\nForstået på den måde kan jeg sagtens se behovet for det akademiske.\nFotograferer indeholder noget helt unikt med farver, former, situationsfornemmelse, empati osv - og det skal fortsat være nerven, så udviklinger må ikke blive 'for akademisk', man underminerer disse unikke kompetencer.\nMen altså: udviklingen rammer os alle, eller mere positivt: udviklingen betyder flere spændende udfordringer - og dem skal alle jo kun væe glade for!\nAf Jørgen Max Jørgensen, cand. mag et art, exam. escamotør, rektor.\nDelvis med rette, bebrejdes de videregående uddannelser fra tid til anden for at være løsrevet fra den arbejdsvirkelighed, som kandidaterne skal fungere i. Sandt er det i hvert fald, at der blev trukket en del på smilebåndet, da eksempelvis den seneste omlægning af sygeplejerskeuddannelsen førte til, at de studerende stod temmelig tøvende overfor at skulle lægge en forbinding, men til gengæld (efter sigende) var i stand til at redegøre for de finere forskelle mellem Lyotards og Baudrillards begrebsdannelser om det postmoderne samfund.\nHelt anderledes dynamisk forholder det sig med erhvervsuddannelserne, hvor som bekendt de centrale aktører – man kunne også sige de egentlige ejere – nemlig de overenskomstparter, der står bag den givne uddannelse, løbende er med til at opdatere og justere uddannelsen. Dynamikken er således rodfæstet i, at beslutningstagerne står med fødderne i suppen til daglig, har fingeren på pulsen og ved hvad der rør sig i den pågældende branche. Godt i tråd med det, er det derfor forfriskende at DJ og Dansk Industri har kastet sig ud i at se på fotografuddannelsen med fordomsfrie øjne, sådan som man kan se på DJ Fotografernes hjemmeside. I uddraget fra beretningen til generalforsamlingen, pinpointes således et antal punkter, hvor der burde være plads til forbedring, bl.a.\n- stigende problemer med at finde praktikpladser\n- videreuddannelsesmuligheder på universitetsniveau\n- manglende respekt for fagets udøvere\n- kannibalisering af fotografuddanelsen\nFotograffagets Fællesudvalg har for nylig lavet en opgørelse over forskellige facts vedrørende fotografuddannelsen i tidsrummet 1996 – 2007, som det nok kan være værd at opholde sig ved.\nAf denne fremgår det, at der ultimo 2007 var godkendt virksomheder til et samlet potentiale på i alt 216 praktikpladser. Udnyttelsesgraden, altså hvor mange der så reelt var i gang, var 129 eller 60 %.\nOg hvad siger det så ? Ja for eksempel det, at fotografuddannelsen og FTP-uddannelsen kan ligge i ædel indbyrdes kappestrid om, hvilken af dem der fortjener titlen ”Danmarksmester i udnyttelse af praktikpladspotentiale”. I sammenligning med en lang, lang række andre erhvervsuddannelser, ligger fotografuddannelsen nærmest abnormt højt hvad angår antallet af besatte elevpladser i relation til det potentielt mulige. Andre fag og brancher burde være (og er det måske også ?) galdegrønne af misundelse over, at der i det fotografiske fag – organisationstilhørsforhold ufortalt – er et så solidt ejerskab til fagets uddannelse, som der er tale om.\nMen det kan selvfølgelig være en kortfristet glæde, hvis der er stigende problemer med at finde praktikpladser. Men er der det ? Lad os se på opgørelsen over tilgangen af godkendte praktikvirksomheder fra 1996 – 2007:\nAntallet af ny-besigtigede virksomheder pr. år:\nÅr 1996: 13 virksomheder År 2002: 14 virksomheder\nÅr 1997: 8 virksomheder År 2003: 15 virksomheder\nÅr 1998: 11 virksomheder År 2004: 13 virksomheder\nÅr 1999: 12 virksomheder År 2005: 15 virksomheder\nÅr 2000: 19 virksomheder År 2006: 16 virksomheder\nÅr 2001: 21 virksomheder År 2007: 28 virksomheder\nUd fra disse tal kan man ikke, med ædrueligheden i behold, uddrage den signifikans, at der bliver færre og færre praktikpladser; læg mærke til at der kun er tale om nye godkendelser af nye firmaer. Klart nok er der også en afgang af praktikpladser, f.eks. ved ophør af virksomheder, og løbende vil der selvfølgelig altid være en fotograf der hænger fotovesten fra sig for sidste gang. Og der har formodentlig altid været tale om, at der er langt flere der har følt sig draget af faget, end branchen kan opsuge og beskæftige. På den måde vil der sandsynligvis, til evig tid, være tale om et betydeligt tryk af praktikpladssøgende, som langt overstiger det faktisk realiserbare. Men om dette tryk er stigende eller faldende, er det overordentlig vanskeligt at sige noget substantielt om – og egentlig har det vel også kun akademisk interesse.\nMeget mere interessant kunne man hævde det vil være at se på antallet af færdiguddannede; dels fordi det selvfølgelig siger noget om, hvorvidt der er tale om en uddannelse i tilbagegang og dels også fordi man skal erindre sig, at en færdiguddannet i et givet kalenderår indgik en uddannelses-\naftale ca. 4½ år før uddannelsesåret. Og der ser billedet sådan her ud\nAntal Udlærte fotografer 1996-2007:\nÅr 1996: 27 fotografer År 2002: 41 fotografer\nÅr 1997: 21 fotografer År 2003: 29 fotografer\nÅr 1998: 33 fotografer År 2004: 38 fotografer\nÅr 1999: 34 fotografer År 2005: 23 fotografer\nÅr 2000: 44 fotografer År 2006: 27 fotografer\nÅr 2001: 28 fotografer År 2007: 24 fotografer\nFor det første kan man konstatere, at fotografuddannelsen aldrig har været stor i volumen og næppe heller bliver det. For det andet kan man også se, at den er overordentlig stabil og der er således intet i antallet af uddannede, der i sig selv indikerer at uddannelsen er på tilbagegang. Endelig, for det tredje, kan man konstatere at der selvfølgelig er udsving, år for år, men på ingen måde noget dramatisk. Hvis der skulle være nogen, der måtte lide af den misforståelse at de årlige optag på fotografuddannelsen er plaget af voldsomme udsving fra encifrede til tocifrede elevtal, turde det hermed være dementeret.\nCanditatus Photographiae ?\nSom det rigtigt pointeres i uddraget fra beretningen, så er der en ganske stor studenterandel blandt fotografeleverne, rundt regnet sådan ca. 80 % af dem er enten studenter eller HF’ere. Karakterniveuaet ufortalt, kan det måske undre, hvorfor så få af disse, efter endt fotograf-\nuddannelse, benytter sig af deres allerede erhvervede adgangsbillet til enten en KVU, en MVU eller en egentlig lang universitetsuddannelse. Mig bekendt er der aldrig nogen, der har undersøgt årsagerne hertil, men en mulig årsag kunne være, at der pt.mangler nogle oplagte videreuddannelser for fotografer. Jo bevares, der findes da både uddannelsen til Multi-medie designer og Medie-tilrettelæggeruddannelsen og Design skolens Institut for fotografi, men om disse uddannelser faktuelt bliver søgt af uddannede fotografer, er der vist ingen, der har interesseret sig for.\nMan kunne måske også tænke sig det utraditionelle, at personer der har de formelle kvalifikationer i orden til at søge ind på en videregående uddannelse, alligevel aktivt foretrækker at gøre noget andet, f.eks. tage sig en erhvervsuddannelse som fotograf, fordi det er dét, de gerne vil være. Endelig kunne man også forestille sig, at mange af de uddannede fotografer er godt tilfredse med at være netop fotografer og gerne vil ernære sig ved at gøre brug af deres uddannelse, som jo ligger på et tårnhøjt fagligt niveau.\nHvis det er et ønske at få en mere akademisk tilgang implementeret i fotografuddannelsen, er der allerede nu fleksible muligheder. Det vil antagelig være relativt ubesværet at gøre brug af de såkaldte valgfrie specialefag i denne sammenhæng og f.eks. oprette et 4-ugers fag i fotografisk videnskabsteori. Og en forelæsningsrække over ”Komparative studier i kompositoriske elementer i Viggo Rivads og Susan Sontags fotografi, med udgangspunkt i Roland Barthes begreb om billedets\n’punktum’”, kan hurtigt trækkes i tøjet. Om det så er noget, der vil interessere eleverne eller finde klangbund i det fotografiske arbejdsmarked, kan man kun gisne om. Men det kan sagtens prøves af.\nTil gengæld kan man godt rejse lidt tvivl om, om det vil være muligt, i hvert fald alene af hensyn til fotografuddannelsen, at lave en så gennemgribende ændring af det videregående uddannelses-\nsystem, som et helt nyt bachelor-koncept som produktions-bachelor vil udgøre, og det forekommer mere farbart at tænke i de eksisterende muligheder i enten KVU eller MVU regi.\nDet er et velkendt fænomen i psykologien, at hvis et menneske systematisk møder mangel på respekt og anerkendelse fra omgivelserne, så falder individets selvfølelse og både arbejdsmæssigt og personligt medfører det manglende koncentration, ulyst ved livet, dårlig arbejdsindsats og måske ligefrem depression. Og hvis et individ først er begyndt at lide af lavt selvværd, vil det også ofte udvikle et tunnel-syn i omverdenserkendelsen og have en tendens til at låse sig selv fast i en unuanceret og forsimplet begribelse af komplekse sammenhænge.\n”Angst æder sjæle op”, som titlen lød på en Fassbinder film, så det er skam alvorligt nok, men hænger respekt – eller mangel på samme – sammen med hvilket formelt uddannelsesniveau et individ har opnået, set i et hierarkisk perspektiv ? Frit fra hukommelsen, så erindrer jeg at man fra tid til anden laver repræsentative undersøgelser af, hvordan befolkningen rangerer forskellige professioners troværdighed og integritet. I toppen ligger, så vidt jeg husker, politifolk og præster, mens bunden udgøres af journalister og politikere.\nKan man se følgende for sig: grædende barn kommer hjem fra skole og fortæller, at de andre børn driller: ”Æv bæv, din far (eller mor) er fotograf ?” – Jeg kan i hvert fald ikke. Og der er vel det forhold ved respekt, at det er noget man gør sig fortjent til, gennem sin gøren og laden, handlinger, arbejdsresultater, holdninger. Personligt er jeg højrøvet nok til at mene jeg selv er rimeligt velrespekteret, uagtet at jeg sjældent præsenterer mig som den akademiker jeg er.\nDe fotografer jeg selv kender, og det er af indlysende grunde først og fremmest yngre generationer, viser i hvert fald ingen mangel på selvtillid og ses aldrig krybe langs panelerne. De ved hvad de kan og er ikke bange for at omsætte det i initiativ og virkelyst. Det afspejler sig f.eks. i en udpræget iværksættertrang og lyst til selvstændig etablering, som godt kunne tåle mere opmærksomhed og omtale. Med den fokus der i tiden er på iværksætteri, burde de nyere generationer af uddannede fotografer gøre sig fortjent til en medalje eller to – hvis de altså ellers er i Danmark og kan modtage dem. Ellers kan de måske eftersendes til New York, Sydafrika, Tyskland, Island og de mange andre steder i udlandet, de også har opgaver.\nHjælp, jeg bliver spi…\nMin datter lider af en meget sjælden bindevævslidelse og det medfører jævnlige undersøgelser på Skejby Sygehus, der er partner i et internationalt netværk omkring denne sygdomstype. Når professoren har brug for en second-opinion, tager han sin mobiltelefon frem, tager et par billeder af symptomerne og smider dem i computeren. 4 minutter efter er de fremme i Toronto, Canada og i løbet af en halv time har den danske og den canadiske specialist udvekslet synspunkter. Jeg takker min Gud og skaber for, at professoren ikke først skal ringe til hospitalets fotograf, at vi ikke skal vente på at han får denne opgave ind i tidsplanen. Og det ville have været tilfældet for ikke så forfærdelig mange år siden.\nMan kan selvfølgelig begræde, at intet er som det var en gang, og at opgaver, som førhen blev givet som bestilling til en fotograf, nu løses på anden måde. Men mens man finder pakken med Kleenex frem, så kan man måske også erkende, at netop den teknologiske udvikling der har været medvirkende til at nogle opgaver måske er helt forsvundet for fotografen, så samtidig også har betydet bortfald af en masse kedeligt (og giftigt) mørkekammerarbejde, for blot at nævne en enkelt ting. Og dette vel at mærke samtidig med, at nye teknologier har gjort det muligt både at højne den faglige standard i uddannelsen og også få flere arbejdsdiscipliner ind som en naturlig del af fotografens daglige arbejde; der er antagelig flere fotografer, der i dagens Danmark laver billeder klar til tryk i form af digitale filer, end der er reprofotografer der udfører ditto.\nVi har en knaldhamrende god uddannelse – lad os omgående lave om på det !\neller man kunne også beholde barnet i badevandet og interessere sig lidt for de gældende rammer for nogle af de videregående uddannelsesmuligheder. Eksempelvis er adgangskravet til Den Grafiske Højskoles professionsbacheloruddannelse i Medieproduktion og Ledelse formuleret sådan her:\n”(…) ansøgeren har gennemført en af følgende uddannelser:\n1) Studiekompetencegivende grafisk faguddannelse som er opfyldt ved erhvervsuddannelse fra en teknisk skole med grafisk linie eller en anden skole med medie- eller kommunikationslinje.2) En gymnasial uddannelse\nHvem ved, måske er det, der efterlyses, allerede opfundet ?\nKære Michael Bjørnbak Martensen!\nTak for dit indlæg, men jeg forstår ikke helt, hvad du mener. Du skriver fx: "Udviklingen kræver fleksibilitet ift udviklingen og de tilhørende muligheder - og udviklingen kræver fleksibilitet ift dem man samarbejder med, og det sprog og logikker, der nu engang er der" - og det skulle så være et argument for, at fotograferne fremover skulle være akademikere??? Akademikere har vel ikke monopol på at kunne tænke og på at være fleksible?\nVil du ikke uddybe det lidt? Det forekommer uklart.\n@ Gunner Byskov\nJeg vil meget gerne uddybe.\nHvis en fotograf arbejder i et par år på Se & Hør, et par år på Jyllands Posten, et par år i en virksomhed som f.eks. Danfoss og endeligt et par år i Region Midtjylland, vil opgaverne ikke ligne hinanden - hverken mht. mål, virkemidler, målgrupper, teknik osv. osv.\nJeg har lige arbejdet i Region Midtjylland, hvor stærke kræfter i det faglige miljø, er vældigt optaget af tekst og alt der kan søges på google og læses til svagtseende. Information står meget stærkt og kommunikation er noget der tales om. Mange embedsmænd anser kommunikation som unødvendigt og information som noget man bliver nødt til at leve med.\nStore organisationer som Danfoss med masser af handel på tværs af landegrænser og med produkter som omdrejningspunktet stiller nogle andre krav, hvor etik og værdier ift eksempelvis muslimske lande og befolknningsgrupper skal behandles på en anden måde end på eksempelvis Jyllands Posten.\nDisse eksempler håber jeg, illustrererer hvad jeg mener.\nI øvrigt vil jeg sige, at det ærgrer mig ganske meget, at billeder og illustrationer ikke rent forskningsmæssigt er bedre understøttet på webbet - hvor man ved en hulens masse om teksterne.\nJeg har en fornemmelse af, at nogle akademiske traditioner, vil kunne sætte skub i forskning på dette område - f.eks. snit i billedet, close up, farver, farveflader, mv.\nGuderne skal vide, at jeg er stor fortaler for mere viden og indsigt, fordi jeg mener det er helt nødvendigt - men jeg tager også gerne guderne med, når jeg er bekymret for alle de dygtige fotografer, der kan blive talt i stumper og stykker af akademikere.\nSå måske er vejen frem i virkeligheden at blive dygtigere på en masse områder, der ikke tidleigere var så meget fokus på, og så ellers droppe ordet akademiker.\nAkademiker lyder forkert i forhold til fotograf-faget.\nSkulle man ikke være villig til "think outside the box"? F. eks. Brooks Institute i USA gør uddannelsen mere akademisk og det har de gjørt i mange år. Der er mere i at være fotograf en at bare lave godt håndværk. Det er fint hvis man vil male sig ind i et hjorne men ligesom hospitalsfotografer fandte ud af for længe siden, er det ikke nok at "kun" være fotograf. Man blev nød til at klare flere forskellige opgaver udover at kun lave billeder. Nedunder er en beskrivelse fra Brooks Institute. Har man brug for sådan viden som fotograf? Nej, hvis man vil være en gammeldagsfotograf med fotovest på og er glad for at være låst i ens små kasse. Men for dem som gerne vil "think outside the box", kan det kræve flere funktionalitet på en højere plan. Kan man få det som fotouddannelsen er nu?\nThe Master of Fine Arts in Photography degree program is designed to be completed in two years; however, a student may take up to three years to complete the program. Upon graduation, students should be able to:\nCreate and exhibit a coherent body of photography / imaging art\nUtilize a multitude of electronic and traditional resources to develop and execute effective research strategies\nDescribe the business, research and academic practices of the photographic field\nDesign activities that develop and enhance an understanding of photographic techniques, creative executions, and the intellectual aspects of the field of photography as an art form\nDemonstrate knowledge and understanding of contemporary aesthetic issues through oral and written forms\nCommunicate in writing and orally in a clear, effective, and professional manner within the academic and business photographic fields\nDescribe and articulate the business, research, and academic practices and developments of the photographic arts\nDemonstrate the ability to synthesize knowledge and skills gained in courses and individual research in a culminating document\nCommunicate in written, oral and visual forms clearly, effectively and professionally within the academic and business photographic fields\nI sit indlæg skriver Peter Thornvig følgende:\n"Både lav løn, lav beskæftigelse og frafald af uddannede over år, har også været elementer i de overvejelse vi har gjort os. Det er jo et ubrud mønster vi har set siden solen stod op over den første fotograf.\nEn del af de samme overvejelser har man sikkert også gjort i undervisningsministeriet, da man smækkede kassen i omkring grundforløbene til fotografuddannelsen, og anbragte uddannelse i et limbo, hvor vi ikke aner om der vil være en uddannelse om 2 år."\nHertil er at sige, at man kun kan gisne om, om lav løn blandt fotografer er noget som tynger ministeriets embedsmænd. Til gengæld ligger både beskæftigelse og frafald ministeriet meget på sinde, og der ligger nyuddannede fra fotografuddannelsen flot: frafald fra uddannelsen er så vidt jeg ved nærmest ikke eksisterende, og beskæftigelsen blandt de ny-uddannede ligger også godt over ministeriets egen tærskel.\nDet kan med sikkerhed siges, at ministeriets "smækken kassen i", som det så malende siges, for det første ikke er møntet på fotografuddannelsen, men i det hele taget en række af uddannelser inden for de kreative områder: film & tv produktion, mediegrafikere, digitale medier, web-produktion m.fl i samme gruppe. Og hvorfor så det ? Jo, smækket med låget er en pædagogisk og mærkbar baghåndslussing til skoler, der ikke kan styre deres grådighed og som bare perspektivløst har losset unge (og ældre) mennesker ind på grundforløb, mennesker som som ikke har været i besiddelse af, og aldrig vil udsigt til aty få, de mangfoldige kreative, menneskelige, personlige, kommunikative osv. osv. kompetencer, som er forudsætningen for ikke blot at uddanne sig som fotograf men også ernære sig som sådan efter endt uddannelse. Der gives eksempler - og de er ikke enestående - på at en skole har fastholdt elever på grundforløbet i mere end 100 uger - den normerede længde er 20 uger !!!\nMen bortset fra denne strafaktion, så har samme ministerium faktisk styrket fotografuddannelsen: med det nye grundforløb "Medieproduktion" . For det første bliver den kreative, fotografisk-faglige dimension givet mulighed for at få fuld damp under kedlerne fra dag 1 - på samme måde som det vil gøre sig gældende på de øvrige kreative medieuddannelser der starter gennem grundforløbet Medieproduktion. For det andet, så bliver det nu muligt at visitere eleverne gennem en optagelsesprøve.\nSå der er ikke tale om et limbo som truer uddannelsens eksistens om 2 år - der er tale om en kollektiv afstraffelse, der rammer alle skoler med de kreative medieuddannelser, fordi enkelte ikke har kunnet udvise den fornødne driftskontrol.\nJeg synes, der er grund til at gøre opmærksom på, at de mange ord fra Brooks Institute ikke er en endelig beskrivelse af, hvad de studerende har opnået. Det er en reklamesøjle, der skal få talentfulde unge til at søge ind på skolen og betale over 20.000$ om året.\nDet er uden tvivl en fremragende skole, men en hurtig søgning på nettet giver dog en del kommentarer som denne": If I had a choice of doing it over again, I would never go back and pay the amount of money that I did. In my opinion, it's just not worth the $$$" eller "Great school, incredible instructors, great place to live....and I may go back to complete my schooling, but if I had to do it all over again, I would go some place else".\nSelvom der selvfølgelig også er glade studenter, er der åbenbart ikke tale om en udelt begejstring. Det er slet ikke så nemt...\nNu er det efterhånden svært at opdrive en fotovest, og vores elever går i hvert fald ikke i dem. De går heller ikke i for små sko, de accepterer ikke kasser, og de er ikke bange for at tage udfordringer op. Jeg mener også, at de er i stand til at tænke ret bredt og ret dybt, og derfor klarer de sig også glimrende efter endt uddannelse.\nDet betyder naturligvis ikke, at der ikke ville være nogle af dem, der ville kunne have udbytte af en overbygning af mere akademisk tilsnit, men det er en uhyre farlig blindgyde at bevæge sig ind i, hvis man tror, at den nuværende uddannelse kan erstattes af en akademisk uddannelse.\nLad os lige huske på, at det danske erhvervsuddannelsessytem i 1999 blev udnævnt til verdens bedste. Der er der en grund til...\nNu skal jeg først sige at jeg ikke har fulgt med i debatten, som disse indlæg tager udspring i, men alene har læst ovenstående indlæg.\nJeg kan ikke lade være med at kommentere lidt her...\nJeg startede selv på fotograf uddannelsen i 1995 og var med på det 2. hold på den nye skole. Der var selvfølgelig mange praktiske ting, som endnu ikke var helt på plads, men det blev et møde med et usædvanligt kreativt, fagligt udfordrende miljø. Det var ekstremt innovativt, mange år før ordet blev mode. Skolen var en åben skole og vi blev opfordret til at bruge skolen og alt det udstyr vi kunne bruge udenfor de skema lagte timer. Vi brugte bunker af timer om aften, natten og i weekenden på at eksperimentere og udtrykke os i billeder. Som regel kunne man komme på et hvilket som helst tidspunkt af døgnet og altid finde elever, som var igang med noget.\nDet var fremsynethed i allerhøjeste grad og medvirkende årsag til at vi var meget motiveret til at få alt med. På et senere skoleophold, jeg havde i København oplevede jeg så hvordan det var at gå på en skole som lukkede kl. 16 hver dag. Det gav slet ikke nær den kvalitet og mere viden end i Viborg.\nJeg nærer stor respekt for Gunnar, men at der ikke er et "akedemisk" tilsnit i uddannelsen er en mangel på viden om virkeligheden. Jeg husker da tydligt at vi til tider mente at han gik lidt for meget i "teori" om billed historie. Hvad skulle vi dog bruge det til i den virkelighed, vi trods alt færdes i godt 3 år ud af de 4 1/2 år.\nJeg kan forstå at DJ fotograferne ved Peter Thornvig foreslår at fotograf uddannelsen skal gøres til bachelor. Det forekommer mig som noget "fis". Hvad er begrundelsen for det ? At man skal læse flere bøger ? Når man uddanner sig til fotograf, eller for den sags skyld noget andet kreativt, så har jeg aldrig udviklet min kreative sans, eller min evne til at skabe gode og brugbare billeder, ved at læse en bog. Ja det skulle da lige være manualen til kameraet eller materiale lære bøgerne. Det jeg har lært noget ved er at færdes i virkeligheden hos min mester og ved at eksperimentere på skolen, godt vejledt af dygtige og fremsynede lærer. Må jeg her nævne at vi allerede i 1995 på fotograf skolen blev undervist i hvordan vi lavede en multimedie produktion og en hjemmeside, set fra et fotografisk synspunkt. Så vidt jeg husker var det året, hvor Bill Gates udtalte at internettet var en døgnflue og at det aldrig ville slå igennem. Så fremsynethed kan man vist ikke klandre fotografskolen for mangel på.\nDet har altid været svært at få en læreplads. Hvorfor dette bruges som argument iforh. en akademisk uddannelse forstår jeg ikke.\nJeg mener heller ikke at det på nogen måde er en kvalitet at have en akademisk uddannelse. I min tid som professionel fotograf har jeg mødt masser af akademisk uddannede personer og jeg må da godt nok sige at de hører til dem, som er længst fra virkeligheden. Altså for mig at se, ingen kvalitet i et fag, som er så dynamisk som fotografiet.\nSelvom jeg ikke er blandt "hot shot" fotograferne, så har jeg aligevel kunnet leve af min uddannelse og de redskaber jeg har erhvervet mig her. Som Gunnar også nævner, så er det nok det fag, som har flest iværksættere i Danmark. Det burde der iøvrigt meget hellere være mere fokus på. Det er nemlig umuligt at få hverken støtte eller kapital til at starte for. Man kan låne penge eller spare op. Jeg har nu været selvstændig i ca. 1 1/2 år og er startet uden en krone på lommen, banklån eller kassekredit. Og det er da lykkes mig at få betalt alle regninger alligevel, omend det ville være en del lettere, hvis man kunne have fået noget hjælp. Men det er åbenbart noget som er helt i tråd med denne akademiker snak. For hvis man laver en virksomhed med biotek eller forskning, så kan man få millioner mange steder fra.\nKontor fællesskaber er også en "hot" ting i de såkaldte innovations miljøer. Jeg har forespurgt, men der er ingen som har plads til et studie. Studie fællesskaber var da også noget man kunne kigge på. Mig bekendt er det vist kun Schiller der har "fundet" på det. DJ fotograferne (og andre) var da mere end velkomne til at arbejde for sådan et tiltag. Det ville også fremsynet og i "pagt" med den virkelighed fotograferne lever i idag. Da jeg startede på uddannelsen havde alle et studie og "skulle" have det. I dag løses langt flere opgaver på location og derfor har man ikke brug/råd for et stort studie til at løse opgaver indimellem.\nJeg er helt enig i at I (DJ fotograferne og fotografskolen) burde se mere på efteruddannelse. Ikke at det er et ukendt begreb, men det bliver realiseret i et photoshop kursus. Nuvel, det er teknik som også er fint at lære mere om. Men jeg kan ikke tælle hvor mange gange en kunde har sagt: "...det fikser vi bare i photoshop og så sætter vi lige det ind der....." Ja det er du da velkommen til at bruge et par dage på, men hvorfor ikke lave det rigtigt fra starten af ? Hvis ikke jeg havde fået den "håndværks" uddannelse, så ville jeg sikker også have siddet og fedtet i photoshop i 2 dage for at lave et billede jeg kunne have lavet på 1 time ekstra i optagelsen. Altså fint nok med photoshop kursus, men det var dog meget mere relevant med kurser i indhold og virkemidler.\nIgen må jeg sige at det jeg har kunnet bruge til noget i mit arbejde er helt klart det jeg har fået gennem workshop med andre fotografer fra den virkelige verden. Altså ikke gennem en akademisk vinkel.\nEn udfordring for fotograf uddannelsen er da i mine øjne også mere at det ikke er en beskyttet titel. Jeg har haft både kollegaer og bekendte som har købt et kamera og lavet en billig prisliste og så kalder de sig fotograf. Jeg er klar over at der også findes meget dygtige ikke uddannede fotografer, men der er da en del man får i uddannelsen, som ikke bare handler om at købe et kamera og trykke på knappen. Og jeg har da også tydligt set mangler hos disse førnævnte, som de ikke ville have, hvis de havde uddannelsen. Men det skal måske være en bachelor uddannelse for at man kan beskytte titlen ??? eller er det ikke blot en udfordring for uddannelses miljøet og især organisationerne omkring ?\nTjaa... jeg ville egentlig blot komme med en kort kommentar, men der var åbenbart lidt mere, som skulle ud. Men kort sagt, akademisk uddannelse hører ikke til i fotograf faget. Brug hellere energien på nogle af de ovennævnte forslag og gør så bare uddannelsen endnu bedre end den er, men for gud skyld, IKKE på en akademisk institution.\n4. års elev på Medieskolerne i Viborg. 3 år hos reklamefotograf i Danmark, pt. udstationeret i London.\nNyhedsbrevet stod og lyste mig direkte i hovedet denne gang. Ordene akademisk og fotograf-uddannelse ledte først tankerne hen på noget elitært og fisefornemt, noget man kan være "rigtig" stolt af... heldigvis blev denne tanke dog hastigt afløst af minder om møder med stakler, som har brugt et ukendt beløb på en såkaldt fotograf uddannelse, men ikke kan betjene en Broncolor / Profoto / "indsæt-tilfældigt-navn-på-gear"... måske ikke engang et digital kamera. De kan sætte en film i kameraet, pege det mod et motiv, og så håbe på at lysmåleren i kameraet ikke er løbet tør for batteri. Jeg misunder dem ikke eet sekund.\nDen tid jeg har brugt på Medieskolerne og i forbindelse med uddannelsen generelt har jeg på intet tidspunkt følt en mangel af akademisk tilgang. Tværtimod har opbygningen af uddannelsen for mig betydet, at jeg godt tør tænde en generator og ikke står og ryster i bukserne, fordi jeg ikke lige har 5-6 assistenter ved hånden ,som jeg har ladet mig fortælle visse andre fine dygtige anerkendte udenlandske fotografer gør... Vi KAN godt selv, og vi vil også gerne selv, ihvertfald så længe vi under uddannelsen til stadighed bliver ansporet til at bevare det håndelag.\nDet er skam fint nok at have ambitioner, og jeg kan fint forstå, hvis der er nogle som savner udfordring eller kreativt input. Men så tager uddannelsen altså ikke længere, end man bagefter kan krydre den af med udenlandsophold hos en dygtig fotograf eller måske på en skole... mener der er en der hedder Brooks Institute; den koster vist kun lidt meget. Som vores skoler ser ud nu, så får vi en utrolig stærk rygrad fordi det tekniske er på plads, og det kan give de nyuddannede styrken til frit at koncentrere sig om det kreative udtryk, når de er færdigudlært, ja selv før...\nPresses denne uddannelse ned i akademiske rammer, hældes et pensum af bøger som gør sig bedst tjent som højre bagben på bedstefars stol ned over de nystartede og sættes de bagefter til at diskutere ismer vil der ske en udvanding, som bestemt ikke vil være til gavn for nogen dele af branchen. Det ville blive jævne årgange, hvor alle er ok gode til madfoto / presse foto / produkfoto. Det skal ikke blive til en diskution om tradition, men hellere et spørgsmål om vi skal skrotte ekspertise og hærdethed til fordel for at kunne sammenligne os selv på papir med resten af EU eller verden. Man kunne også nøjes med at høre efter, når en udenlandsk fotograf fortæller, han er imponeret af en dansk fotograf, eller måske ligefrem en elev! Er vi virkelig blevet så afhængige af tørre tal og kvoter, at vi ikke engang kan se, når vi har gang i noget godt?\nDesuden bør der i et fag så utroligt berørt af subjektivitet som dette, kun være en beskeden plads til teori. Det tvivler jeg på er realistisk i en akademisk udgave. Vores kære regerende har jo brug for stramme tøjler, så de kan føle sig sikre på, at vi får den viden, de gerne vil have, vi får. Teoretisk viden er godt som vejledende redskab i den her branche, men så snart vi får underviserer som skal udlære akademiske fotografer ud fra et læresæt opbygget af ismer, gyldne snit og farveholdninger som generelle regler, så låser vi enhver form for "thinking outside the box" ude... og så kan vi rigtig komme til at nyde tradition. Blå er blå og hvis du bruger rød så får du 03... eller... 02 (hvordan er det nu de nye bedre karakterer fungerer?)\nSkulle man finde på at argumentere at den digitale tidsalder kunne være et argument for gøre uddannelsen akademisk, så kan jeg kun ryste på hovedet. Jeg har haft fornøjelsen af at nyde både det gamle og det nye håndværk i min tid på Medieskolerne, og jeg er imponeret over hvor effektiv skolen har været til at følge med på det punkt. Photoshop undervisning er implementeret og jeg nåede da selv at samle nogle tips og rutiner op, jeg bruger nu til dags. Derudover skal jeg lige hilse at sige, at det er mit indtryk, at de fleste som kommer igennem skolen ret hurtigt finde ud af, at Photoshop er et naturligt redskab nu om dage. Efterfølgende opfanger de den nødvendige input og næsten øjeblikkeligt bruger det kompetent uden at sidde og læse 3-400 siders afhandling omkring kampen mellem Levels og Curves. Heller ikke her kan man diktere efter faste regler...\nSkulle den akademiske tilgang til faget vinde indpas, forudser jeg en branche delt i to:\n- De akademiske som med eksamensbeviset kaster sig ud fra reden med allerede brækkede vinger pga. en fuldstændig mangel af praktisk erfaring i felten.\n- og de overlevende "håndværkere" som vil rådgive unge håbefulde til at glemme alt om det akademi, assistere i x antal år og så selv kaste sig ud i ræset, når de føler sig klar.\nSå giver det næsten sig selv, hvilken gruppe jeg tilhører og støtter, når jeg (forhåbentligt) har mit svendebrev om 5 måneder.\nJeg ser frem til den videre debat på dette område.\nJeg har enormt svært ved at forstå, hvorfor det er man ønsker at ændre på en uddannelse, som jeg synes fungerer helt vildt godt. Fotografuddannelsen er min anden uddannelse. Før det har jeg en uddannelse af mere akademisk karakter. En af grundene til, at jeg valgte en mesterlæreuddannelse er, at jeg brugte 3 år på en uddannelse, hvor jeg egentlig ikke helt vidste, hvad det var det endte ud i. Og ja, det er måske dårlig forberedelse fra min side. Men en dag stod jeg der, med en uddannelse, som jeg havde været glad for at tage, men hvor den praktiske del af det slet ikke lige var noget for mig. Med fotograf-uddannelsen, som jeg afslutter til sommer, har jeg ikke på noget tidspunkt været i tvivl om, hvad det var det handlede om, for det er det arbejde jeg udfører hver dag. Både det sjove og det sure.\nDe, som kender fotograf-eleverne, vil vide, at de sjældent interesserer sig for den boglige del. Men man skal ikke af den grund undervudere vores evne til at lære eller undervudere den viden vi har bag os. Og det er en viden, som ikke opnåes ved at læse en bog eller skrive et speciale. Derimod fåes den ved at prøve tingene af, få rutine og derved forstå.\nFotograf-elever er, som jeg ser det, mennesker med en stor vilje og interesse i deres fag. Og det er det, der i de fleste tilfælde kræves, hvis man vil have en elevplads. Det er den vilje og interesse, som får fotografelever til at lære og forstå og i de fleste tilfælde sætte sig ind i stort set alle aspekter af faget. Og ikke nødvendigvis kun de punkter, som står nævnt på undervisningsplanen. Fælles for os er nok også, at vi måske kan være lidt svære at råbe op i forhold til de boglige fag under vores skoleophold. Men når vi står i situationen, hvor vi pludselig opdager, at vi nu har brug for den viden, så skal vi nok finde ud af, hvor det var den gemte sig. Eller finde frem til nogen, som ved det. Jeg tror, man ville kunne spørge hvem som helst af os om store mesterfotografer, kameratyper osv fra fortiden. Men fakta er, at vi bliver nødt til at forholde os mest til nutiden. Vores fag er meget afhængig af, hvad der er oppe i tiden - hva trenden er i dette øjeblik.\nJeg har, som en del af min fotograf-uddannelse, haft et ophold i London, hvor jeg fulgte forskellige typer af fotografer i deres daglige arbejde. Jeg synes England ville være et passende land at studere i forhold til det, at akademisere et håndværk. I England studerer man fotografi på universitetet. Herefter starter man typisk som assistent. Enten i et studie eller som freelance. De bedste arbejder sig op til at være 1. assistent. Og de fleste er virkelig dygtige til deres arbejde. Problemet er bare, at de aldrig får lov til at skyde, ikke medmindre de er så heldige, selv at finde kunder og derved få rutinen. Og som regel går der mange år.\nTiden, hvor fotografelever blev kaldt lærlinge og fejede og lavede kaffe, er overstået. Nu indgår de fleste af os i en produktion. Opgaverne øges hen ad vejen, ligesom sværhedsgraden af dem. Og den helt store fordel er, at vi har et sikkerhedsnet. Vi har en mester, som kan vejlede, når tvivlen og usikkerheden melder sig. Og det gør den! Dagen, hvor vi slipper sikkerhedsnettet, er vi faktisk rigtig godt klædt på til at have vores egne kunder. Medieskolen har ydermere supleret med praktiske fag, som kan hjælpe os på vej. Og alt det har vi lært på kun 4 år, hvorimod en fotograf i England først brugte 4 år på universitetet og derefter 3-4-5-10 år som assistent. Og så har de endnu ikke en rutine i selv at fotografere eller stå med kundekontakt. De er blevet rigtig dygtige assistenter. Men det er jo ikke det, vi vil være. Vi vil være fotografer.\nJeg har svært ved at se, hvordan det kan blive andet end en forringelse af udddannelsen at gøre den mere akademisk. Jeg selv var ikke blevet fotograf, hvis det handlede om at skrive opgaver og læse bøger. (Hvilket er det, jeg forbinder med akademisk) For det ville jeg ganske enkelt ikke have lyst til. For mig er mesterlæren den perfekte måde at lære et håndværk på. For det er det, det er - et håndværk. Og suppleret med skoleophold undervejs, hvor vi bliver trukkket ud af hverdagen, ser andre aspekter af faget og får ny viden fyldt på, kan jeg ganske enkelt ikke se, hvordan det kan gøres bedre? Måske man skulle overveje at lave en undersøgelse af fotograf-elever og nyuddannede fotografer. Vi er jo ikke så mange, så det burde være overskueligt at nå rundt til alle.\nI mine øjne er fotograf-elever en lidt speciel målgruppe. Jeg tror, at hvis man ændrer uddannelsen, så ændrer man målgruppen. Det behøver der ikke været noget skidt i. Men jeg synes bestemt man skal overveje, om den målgruppe man har lyst til at satse på, er mennekser, som også har lyst til at arbejde med fotograf-faget bagefter. For hvis ikke de har, ser jeg en seriøs forringelse af fag og håndværk.\nJeg er sikker på, at jeg skriver på mange andre fotograf-elevers vegne, når jeg siger, at vi er stolte af vores fag, vores viden og vores kunnen. Og til dem, som er i tvivl om, hvad det er vi kan - Jeg synes de skal kigge forbi til en af vores svendeprøve-udstillinger i enten Århus eller København.


FORSIDE - ANNO MMXV\n0 produkter Menu\nOM ANNO MMXV\nAviator Metalgrå\tDet er nu muligt at få nogle super fede aviators hos Anno MMXV. Aviator solbrillen har været en kendt brille i mange år, pga. dens tidsløse design, og dens geniale pasform. Aviator brillen passer til de fleste hovedformer, og er utrolig alsidig i dens udtryk. Aviatoren er det perfekte valg, uanset om man har sit afslappede strandtøj på, eller sit fineste jakkesæt.\t79,20DKK\nTilføj til kurv\tAviator Sort\tDet er nu muligt at få nogle super fede aviators solbriller hos Anno MMXV. Aviator solbrillen har været en kendt brille i mange år, pga. dens tidsløse design, og dens geniale pasform. Aviator brillen passer til de fleste hovedformer, og er utrolig alsidig i dens udtryk. Aviator solbriller er det perfekte valg, uanset om man har sit afslappede strandtøj på, eller sit fineste jakkesæt.\t79,20DKK\nTilføj til kurv\tWayfarer Blå\tNu kan de klassiske Wayfarer solbriller selfølgelig også fås hos Anno MMXV. Wayfarer brillen er blevet utrolig populær de seneste år, og dette er ikke uden grund. Med wayfarer’ens klassiske plast design er brillen utrolig let, hvilket gør den utrolig behagelig at bære. Wayfarer’en er en sikker vinder, og så fåes den i et stort udvalg af forskellige farver, så den passer perfekt til din stil!\t39,20DKK\nTilføj til kurv\tWayfarer Sort\tNu kan de klassiske Wayfarer solbriller selfølgelig også fås hos Anno MMXV. Wayfarer brillen er blevet utrolig populær de seneste år, og dette er ikke uden grund. Med wayfarer’ens klassiske plast design er brillen utrolig let, hvilket gør den utrolig behagelig at bære. Wayfarer’en er en sikker vinder, og så fåes den i et stort udvalg af forskellige farver, så den passer perfekt til din stil!\t39,20DKK\nTilføj til kurv\tPOPULÆRE PRODUKTER\niPhone 5/5S cover blå\tDet er nu muligt at få iPhone 5 covers hos Anno MMXV. Når du til sommer skal ud og flashe dine nyindkøbte solbriller, og tage massere af fede selfies, ville det da være trist at din iPhone går i stykker når den tabes. Disse lækre covers kommer til undsætning, og beskytter mod flere alminde typer ridser.\t15,20DKK\nTilføj til kurv\tWayfarer Neon Gul\tNu kan de klassiske Wayfarer solbriller selfølgelig også fås hos Anno MMXV. Wayfarer brillen er blevet utrolig populær de seneste år, og dette er ikke uden grund. Med wayfarer’ens klassiske plast design er brillen utrolig let, hvilket gør den utrolig behagelig at bære. Wayfarer’en er en sikker vinder, og så fåes den i et stort udvalg af forskellige farver, så den passer perfekt til din stil!\t39,20DKK\nLæs mere\tiPhone 5/5S cover hvid\tDet er nu muligt at få iPhone 5 covers hos Anno MMXV. Når du til sommer skal ud og flashe dine nyindkøbte solbriller, og tage massere af fede selfies, ville det da være trist at din iPhone går i stykker når den tabes. Disse lækre covers kommer til undsætning, og beskytter mod flere alminde typer ridser.\t15,20DKK\nTilføj til kurv\tiPhone 5/5S cover pink\tDet er nu muligt at få iPhone 5 covers hos Anno MMXV. Når du til sommer skal ud og flashe dine nyindkøbte solbriller, og tage massere af fede selfies, ville det da være trist at din iPhone går i stykker når den tabes. Disse lækre covers kommer til undsætning, og beskytter mod flere alminde typer ridser.\t15,20DKK\nTilføj til kurv\tiPhone 5/5S cover sort\tDet er nu muligt at få iPhone 5 covers hos Anno MMXV. Når du til sommer skal ud og flashe dine nyindkøbte solbriller, og tage massere af fede selfies, ville det da være trist at din iPhone går i stykker når den tabes. Disse lækre covers kommer til undsætning, og beskytter mod flere alminde typer ridser.\t15,20DKK\nTilføj til kurv\tWayfarer Rød\tNu kan de klassiske Wayfarer solbriller selfølgelig også fås hos Anno MMXV. Wayfarer brillen er blevet utrolig populær de seneste år, og dette er ikke uden grund. Med wayfarer’ens klassiske plast design er brillen utrolig let, hvilket gør den utrolig behagelig at bære. Wayfarer’en er en sikker vinder, og så fåes den i et stort udvalg af forskellige farver, så den passer perfekt til din stil!\t39,20DKK\nTilføj til kurv\tWayfarer Pink\tNu kan de klassiske Wayfarer solbriller selfølgelig også fås hos Anno MMXV. Wayfarer brillen er blevet utrolig populær de seneste år, og dette er ikke uden grund. Med wayfarer’ens klassiske plast design er brillen utrolig let, hvilket gør den utrolig behagelig at bære. Wayfarer’en er en sikker vinder, og så fåes den i et stort udvalg af forskellige farver, så den passer perfekt til din stil!\t39,20DKK\nTilføj til kurv\t© 2017 ANNO MMXV - WordPress Theme by Kadence Themes


VEJLEDNING. Bilag. for beboelse. Vejledning nr. 1 af 3. september typeformular A, 8. udgave, af 3. september - PDF\nVEJLEDNING. Bilag. for beboelse. Vejledning nr. 1 af 3. september typeformular A, 8. udgave, af 3. september\nDownload "VEJLEDNING. Bilag. for beboelse. Vejledning nr. 1 af 3. september 2001. typeformular A, 8. udgave, af 3. september"\n1 Bilag Vejledning nr. 1 af 3. september 2001 til typeformular A, 8. udgave, af 3. september VEJLEDNING for beboelse Vejledning vedrørende lejekontrakt til anvendelse i lejeaftaler om beboelseslejligheder, herunder blandede lejemål, og værelser i private udlejningsejendomme. Denne vejledning er bilag til den autoriserede standardlejekontrakt, typeformular A, 8. udgave, af 3. september 2001 og udgør dermed en del af den autoriserede lejekontrakt. Lejekontrakten indeholder en angivelse af parterne og en beskrivelse af det lejede samt lejerens betaling for lejemålet. Herudover er udlejers og lejers rettigheder og pligter i lejeforholdet reguleret i den til enhver tid gældende lejelovgivning, medmindre parterne aftaler andet. Ønsker parterne at aftale fravigelser af lejelovgivningens almindelige regler og/eller lejekontrakten, skal det aftalte anføres i kontraktens 11. Aftalte fravigelser kan ikke anføres direkte i kontraktteksten (ved overstregning eller lign.), medmindre der i den fortrykte tekst er givet særlig adgang hertil. Enkelte vilkår i lejekontraktens fortrykte tekst er fremhævet med kursiv. Disse vilkår er fravigelser af lejelovgivningens almindelige regler. Hvis parterne har aftalt de forhold, der er kursiveret i kontrakten, er det ikke nødvendigt tillige at anføre de samme forhold i kontraktens 11. Ønsker parterne ved lejeaftalens indgåelse at aftale fravigelser af lejelovgivningens almindelige regler og/eller lejekontrakten, kan de særlige aftaler anføres i et særligt tillæg, i stedet for i kontraktens 11. Kravene til et sådant tillæg følger af lejelovens 5. Tillægget udgør herefter en del af lejekontrakten. Efter lejelovens 5 skal blanketbestemmelser, der pålægger lejeren større forpligtelser eller giver lejeren mindre rettigheder end angivet i loven, fremhæves for at være gyldige. Ved indgåelse af lejeaftaler om beboelseslejligheder eller enkelte værelser til beboelse gælder endvidere, at blanketter kun må anvendes, hvis de er autoriserede. Dette krav gælder også for andre skriftlige aftaler, der indeholder ensartede lejevilkår for flere lejere i samme ejendom, når de fremtræder på en sådan måde, at lejeren må opfatte dem som standardiserede. Denne vejledning indeholder med henvisning til kontraktens bestemmelser en beskrivelse af den gældende lejelovgivning. En række bestemmelser i lejelovgivningen kan ikke fraviges til skade for lejeren, medens andre bestemmelser kan fraviges ved aftale. I vejledningen er det særligt fremhævet med skyggetekst, på hvilke områder udlejer og lejer kan aftale andet end lovgivningens almindelige bestemmelser. Sådanne aftaler vil kunne medføre, at lejeren opnår færre rettigheder eller pålægges større forpligtelser end efter de almindelige bestemmelser i lejelovgivningen. Vejledningen er ikke udtømmende. For nærmere information henvises til den til enhver tid gældende lejelovgivning samt de af By- og Boligministeriet udarbejdede pjecer om bl.a. indflytning i ny lejlighed, nye installationer, bytte og fremleje samt opsigelse og flytning. Denne vejledning er udarbejdet i maj Opmærksomheden henledes på, at lovgivningen kan være ændret på enkelte punkter efter dette tidspunkt. Side 7 af 13\n2 I det følgende findes oplysninger med henvisning til de enkelte bestemmelser i lejekontrakten: 1. Til lejekontraktens 1: Parterne og det lejede. Lejelovens beskyttelse. De almindelige rettigheder i lejelovgivningen, som gives lejer i lejeforholdet, er gyldige mod enhver uden tinglysning. Lejers rettigheder er derfor sikret i de situationer, hvor ejendommen f.eks. videresælges. En ny ejer af ejendommen må respektere de almindelige rettigheder, som lejeren har efter lejelovgivningen. Det samme gælder aftaler om forudbetaling af leje, indskud, depositum eller lign. indenfor lovens rammer. Har en lejer derimod ved aftale erhvervet særlige rettigheder, som f.eks. aftalt uopsigelighed, er denne ret ikke uden videre sikret over for en ny ejer af ejendommen. Denne ret kan lejeren derfor kræve tinglyst. Udgiften betales af lejer, medmindre andet aftales. Fremleje. Lejekontrakten kan også anvendes ved aftaler om fremleje. Lejeren må ikke uden udlejerens tilladelse bruge det lejede til andet formål end det i kontrakten anførte og må som udgangspunkt ikke overlade brugen af det lejede til andre, jf. dog nedenfor. Lejeren af en beboelseslejlighed har ret til at fremleje højst halvdelen af lejlighedens beboelsesrum til beboelse (i blandede lejemål beboelsesdelen). Det samlede antal personer, der bor i lejligheden, må ikke overstige antallet af beboelsesrum. I lejligheder, der udelukkende anvendes til beboelse (dvs. ikke i blandede lejemål), har lejeren endvidere ret til at fremleje hele lejligheden i op til 2 år, når lejers fravær er midlertidigt og skyldes sygdom, forretningsrejse, studieophold, midlertidig forflyttelse eller lign. Udlejer kan dog modsætte sig fremlejeforhold vedrørende hele lejligheden, når ejendommen omfatter færre end 13 beboelseslejligheder, når det samlede antal personer i lejligheden vil overstige antallet af beboelsesrum, eller når udlejeren i øvrigt har rimelig grund til at modsætte sig fremlejeforholdet. Alle aftaler om fremleje, dvs. mellem fremlejegiver og fremlejetager, skal indgås skriftligt, og fremlejegiver skal inden fremlejeperiodens begyndelse give udlejeren kopi af fremlejeaftalen. 2. Til lejekontraktens 2: Lejeforholdets begyndelse og ophør. Lejers opsigelse. Lejeaftalen kan af lejer opsiges med 3 måneders varsel, medmindre andet varsel er aftalt imellem parterne. Aftale herom anføres i kontraktens 11. Lejer kan med 1 måneds varsel opsige en lejeaftale om et accessorisk enkeltværelse (klubværelse), medmindre andet er aftalt. Aftale herom anføres i kontraktens 11. Et accessorisk enkeltværelse er et værelse, som er en del af udlejerens beboelseslejlighed, eller en del af et en- eller tofamilieshus, som udlejeren bebor. Lejer kan med 3 måneders varsel opsige en lejeaftale om et separat enkeltværelse (klubværelse), medmindre andet er aftalt. Aftale herom anføres i kontraktens 11. Et separat enkeltværelse er et værelse, som ikke er en del af udlejerens beboelseslejlighed, eller en del af et en- eller tofamilieshus, som udlejeren bebor. Udlejers opsigelse. Lejeaftalen kan af udlejer kun opsiges i tilfælde, som er omfattet af reglerne i lejelovens 82 og 83, og med det varsel, der efter reglerne i lejelovens 86 er knyttet til den enkelte type opsigelse, hvoraf bl.a. fremgår: - At accessoriske enkeltværelser kan opsiges med 1 måneds varsel, medmindre længere varsel er aftalt, og - at en beboelseslejlighed i et hus, hvori der på tidspunktet for aftalens indgåelse kun findes to beboelseslejligheder, hvoraf ejeren bebor den ene, kan opsiges med 1 års varsel. Det fremgår endvidere, at andre lejeaftaler i nogle situationer kan opsiges af udlejer, når udlejer ønsker selv at benytte det lejede. Opsigelsesvarslet er i disse situationer 1 år. Loven indeholder enkelte andre opsigelsesgrunde, herunder lejers manglende iagttagelse af god skik og orden. Opsigelsesvarslet er her 3 måneder. Det skal i kontraktens 1 oplyses, om det lejede er en lejlighed eller et værelse. Er der tale om en lejlighed, skal det ligeledes oplyses, om lejligheden er en ejerlejlighed. Hvis der er tale om en anden type lejemål, angives hvilken. Disse oplysninger har betydning i forhold til lejerens beskyttelse imod opsigelse fra udlejerens side. For så vidt angår ejerlejligheder gælder den særlige regel i lejelovens 84, litra d, at en lejeaftale herom kun kan opsiges under henvisning til, at udlejeren ønsker selv at benytte det lejede, hvis lejeren er gjort bekendt med, at det lejede er en ejerlejlighed, og at opsigelse kan ske efter 83, litra a. Endelig kan en ejerlejlighed kun opsiges efter 83, litra a, hvis lejeaftalen er indgået efter ejendommens opdeling i ejerlejligheder. Hvis lejemålet er beliggende på en landbrugsejendom, kan opsigelse endvidere ske efter reglerne i landbrugslovens 12, stk. 3. Efter disse regler kan lejeforholdet opsiges med 6 måneders varsel, hvis lejemålet ønskes anvendt til opfyldelse af bopælskravet ved erhvervelse af ejendommen eller som bolig for personer, der beskæftiges ved ejendommens drift. Side 8 af 13\n3 Uanset opsigelsesvarslets længde gælder det, at der siges op til den første hverdag i en måned, der ikke er dagen før en helligdag. Reglerne i lejeloven om udlejers opsigelse kan ikke aftales fraveget til skade for lejeren, før udlejeren har opsagt lejekontrakten. Tidsbegrænsede lejeaftaler. Parterne kan ved aftalens indgåelse aftale, at lejeaftalen skal være tidsbegrænset. Boligretten kan dog tilsidesætte vilkåret om tidbegrænsning, hvis det ikke anses for tilstrækkeligt begrundet i udlejerens forhold. En særlig begrundelse for at udleje tidsbegrænset kan f.eks. være udstationering eller midlertidig forflyttelse. En aftale om tidsbegrænsning af lejeaftalen skal indføjes i lejekontraktens 11. En lejekontrakt, der indeholder aftale om en tidsbegrænsning af lejeforholdet, stiller som udgangspunkt lejer ringere end efter de almindelige regler i lejeloven, og uanset at udlejer har en særlig begrundelse for at udleje tidsbegrænset, kan tidsbegrænsningsvilkåret i kommuner med boligregulering tilsidesættes, hvis det skønnes, at lejeaftalen efter en samlet bedømmelse er indgået på vilkår, der er mere byrdefulde for lejeren end de vilkår, der gælder for andre lejere i ejendommen. Tidsbegrænsede lejeaftaler ophører uden opsigelse, når lejeperioden efter lejeaftalen udløber. En tidsbegrænset lejeaftale kan kun bringes til ophør i lejeperioden, hvis dette er aftalt mellem parterne, eller hvis den anden part misligholder aftalen. Aftalen indføjes i kontraktens 11. Er det mellem parterne aftalt, at lejemålet i lejeperioden skal kunne opsiges, gælder lejelovens almindelige opsigelsesregler, jf. ovenfor. 3. Til lejekontraktens 3: Betaling af leje m.v. Fastsættelse og regulering af lejen. Reglerne om fastsættelse og regulering af lejen findes primært i lejeloven og boligreguleringsloven. Det afhænger af lejemålets art og beliggenhed, hvilke regler i disse love lejen fastsættes og reguleres efter. Der findes regler om lejefastsættelse og lejeregulering i anden lovgivning, herunder byfornyelseslovgivningen. Lejefastsættelse ved aftalens indgåelse. I kommuner, hvor boligreguleringslovens kapitel II-IV finder anvendelse - såkaldte regulerede kommuner - gælder der særlige regler om lejens størrelse ved lejeaftalens indgåelse. Hovedreglen er, at lejens størrelse ikke må overstige det beløb, som udgør den omkostningsbestemte leje for lejemålet med et beregnet tillæg for evt. forbedringer. Som omtalt nedenfor gælder dog særlige regler for små-ejendomme. Som undtagelse herfra kan lejen dog for gennemgribende forbedrede lejemål aftales til et beløb, der ikke væsentligt overstiger det lejedes værdi. Boligreguleringslovens 5 indeholder en definition af gennemgribende forbedrede lejemål. Afgørelse af, hvorvidt lejen væsentligt overstiger det lejedes værdi, beror på en sammenligning med den leje, som betales for tilsvarende lejemål i kvarteret eller området med hensyn til beliggenhed, art, størrelse, kvalitet, udstyr og vedligeholdelsesstand. For lejemål beliggende i regulerede kommuner gælder endvidere, at der ved lejeaftalens indgåelse ikke kan aftales en leje eller lejevilkår, der efter en samlet bedømmelse er mere byrdefulde for lejeren end de vilkår, der gælder for andre lejere i ejendommen. I kommuner, hvor boligreguleringslovens kap. II-IV ikke er gældende - såkaldte uregulerede kommuner - gælder ingen særlige regler om lejens størrelse ved lejeaftalens indgåelse, men lejeren kan efter aftalen indgåelse forlange lejen sat ned, hvis den væsentligt overstiger det lejedes værdi. Lejeregulering i lejeperioden. Som udgangspunkt reguleres lejen for lejemål beliggende i uregulerede kommuner efter reglerne om det lejedes værdi, medens lejen for lejemål beliggende i regulerede kommuner reguleres efter reglerne om omkostningsbestemt leje. Småejendomme. Som undtagelse fra de ovenfor nævnte regler om lejens fastsættelse og regulering gælder der i regulerede kommuner særlige regler for lejemål i småejendomme, dvs. for lejemål i ejendomme, som 1. januar 1995 omfattede 6 eller færre beboelseslejligheder. Ved fastsættelse og regulering af lejen for disse lejemål gælder reglerne om det lejedes værdi således, at lejen i disse ejendomme kan forhøjes eller nedsættes, hvis den er væsentligt lavere henholdsvis væsentligt højere end den leje, der betales for tilsvarende lejemål i større ejendomme, hvor lejen er reguleret efter reglerne om omkostningsbestemt leje. Enkeltværelser. For enkeltværelser til beboelse i regulerede kommuner, hvor værelserne er en del af udlejers beboelseslejlighed eller en del af et en- eller tofamilieshus, som udlejeren bebor (accessoriske enkeltværelser), gælder reglerne om fastsættelse og regulering af lejen efter det lejedes værdi. For enkeltværelser i uregulerede kommuner gælder ligeledes reglerne om fastsættelse og regulering af lejen efter det lejedes værdi. For separate enkeltværelser (klubværelser) i uregulerede kommuner fastsættes og reguleres lejen efter det lejedes værdi, mens lejen i regulerede kommuner fastsættes og reguleres efter reglerne om omkostningsbestemt leje. Blandede lejemål. Lejen for blandede lejemål - dvs. lejemål, der anvendes både til beboelse og til andet end beboelse - reguleres som udgangspunkt på samme måde som rene beboelseslejemål. Side 9 af 13\n4 Hvis de lokaler, som anvendes til beboelse, og de lokaler, som alene anvendes til andet end beboelse, imidlertid er beliggende i hver sin fysiske enhed, gælder der særlige regler for de lokaler, der alene anvendes til andet end beboelse, jf. erhvervslejeloven. Skatter og afgifter. Både i regulerede og uregulerede kommuner er det muligt at varsle lejeforhøjelser som følge af stigninger i ejendommens skatter og afgifter. Bortfalder eller nedsættes skatter og afgifter, skal udlejer med virkning fra nedsættelsestidspunktet foretage en tilsvarende lejenedsættelse for de lejligheder og lokaler, i hvis leje udgiften har været indregnet. Trappeleje. Som undtagelse fra de ovenfor nævnte regler om lejeregulering kan det både i regulerede og uregulerede kommuner aftales, at lejen under lejeforholdets beståen skal reguleres med bestemte beløb til bestemte tidspunkter, såkaldt trappeleje. Det skal ved lejeaftalens indgåelse fastlægges, for hvilken periode aftalen er indgået, og på hvilke tidspunkter lejen stiger, og lejeforhøjelsernes størrelse skal angives med et bestemt beløb, således at lejer får et klart billede af lejens udvikling. For lejeforhold, som er omfattet af reglerne om omkostningsbestemt leje, må trappelejen på intet tidspunkt overstige den omkostningsbestemte leje. For andre lejeforhold må trappelejen som hovedregel på intet tidspunkt væsentligt overstige det lejedes værdi. I regulerede kommuner kan en aftalt trappelejeregulering i ejendomme med mindst 7 beboelseslejligheder tilsidesættes, hvis trappelejevilkåret indebærer, at de samlede vilkår for lejeaftalen efter en samlet bedømmelse er mere byrdefulde for lejeren end de vilkår, der gælder for de andre lejemål i ejendommen. En aftale om trappelejeregulering skal indføjes i lejekontraktens 11. Fri lejefastsættelse. Både i regulerede og uregulerede kommuner kan aftaler om fri lejefastsættelse indgås i følgende tilfælde: - I lejeaftaler om beboelseslejligheder, der den 31. december 1991 lovligt udelukkende benyttedes til erhvervsformål. Det samme gælder for lokaler, der senest forinden denne dato lovligt var benyttet udelukkende til eller lovligt var indrettet udelukkende til erhvervsformål, og - i lejeaftaler om beboelseslejligheder i ejendomme, der er taget i brug efter den 31. december Indgås en aftale om fri lejefastsættelse, betyder det, at lejeren ikke som ellers har mulighed for at få lejen sat ned, selv om den leje, der er aftalt, væsentligt overstiger det lejedes værdi eller den omkostningsbestemte leje. Lejen kan kun sættes ned i de tilfælde, hvor der er aftalt en leje, der er urimelig høj. Er der indgået en lejeaftale om fri lejefastsættelse, kan det aftales, at lejen i lejeperioden skal reguleres enten efter nettoprisindex eller med bestemte beløb til bestemte tidspunkter (trappeleje). Aftalen skal indføjes i lejekontraktens 11. Fremgår det ikke af lejeaftalen, at lejen kan reguleres efter nettoprisindex eller med bestemte beløb til bestemte tidspunkter, kan lejen ikke reguleres i lejeperioden. For lejemål beliggende i regulerede kommuner kan lejen reguleres som følge af stigninger i og pålæg af nye skatter og afgifter. For lejemål beliggende i uregulerede kommuner kræver denne adgang særskilt aftale herom. Aftalen skal indføjes i lejekontraktens 11. Indeksfinansieret boligbyggeri. Der findes særlige regler for lejefastsættelsen i ejendomme, hvis opførelse er finansieret med indekslån. Efter disse regler kan lejen fastsættes således, at den samlede lejeindtægt kan dække ejendommens nødvendige driftsudgifter på tidspunktet for ejendommens opførelse med tillæg af afkastning af ejendommens værdi. Tilsvarende regler gælder for ejendomme taget i brug efter 1. januar 1989, der er opført af og udlejes af udlejere omfattet af lov om realrenteafgift. For begge typer af ejendomme gælder der særlige regler for regulering af lejen i lejeperioden. Forbedringer. Såfremt udlejeren har gennemført forbedringer af det lejede, kan der efter nærmere fastsatte regler kræves lejeforhøjelse herfor. Lejens betaling. Udlejeren bestemmer, hvor og hvordan lejen og de hertil knyttede bidrag betales. Indbetaling kan dog altid ske til et pengeinstitut, herunder postvæsenet. Pligtige pengeydelser. For en række betalinger i lejeforholdet gælder, at de er pligtige pengeydelser, hvilket betyder, at udlejer kan ophæve lejeaftalen under iagttagelse af visse betingelser, såfremt de pligtige pengeydelser ikke betales. Beløb, der er pligtige pengeydelser, er bl.a. leje, depositum og forudbetalt leje og regulering heraf, varmebetaling, antennebidrag, eventuelle a conto bidrag for vand samt betaling af påkravsgebyr. Det kan aftales, at lejen skal betales for en periode af 3 måneder ad gangen. I kontraktens 3 angives ved afkrydsning den aftalte periodes længde. En længere periode end 3 måneder kan ikke gyldigt aftales. Forfalder lejen m.v. til betaling på en helligdag, en lørdag eller grundlovsdag, udskydes forfaldsdagen til den efterfølgende hverdag. Betaling anses for rettidig, når den sker senest den 3. hverdag efter forfaldsdagen. Er denne hverdag en lørdag, er betaling den følgende hverdag rettidig. En aftale om fri lejefastsættelse skal indføjes i lejekontraktens 11. Side 10 af 13\n5 Betales lejen ikke rettidigt, kan udlejer afgive påkrav herom efter sidste rettidige betalingsdag og kan opkræve et gebyr herfor, som er fastsat i lejeloven. 4. Til lejekontraktens 4: Depositum og forudbetalt leje. Depositum. Udlejeren kan i lejeaftalen betinge sig, at lejeren betaler et depositum til sikkerhed for lejerens forpligtelser ved fraflytning. Depositum kan højst svare til 3 måneders leje. Forudbetalt leje. Udlejeren kan endvidere betinge sig, at lejeren ved lejeaftalens indgåelse forud betaler et beløb, som svarer til 3 måneders leje. Sådan forudbetalt leje kan lejeren bo op de sidste 3 måneder af lejeperioden. Både depositum og forudbetalt leje kan kræves forholdsmæssigt forhøjet, når lejen forhøjes. Forhøjelsen kan opkræves med lige store månedlige beløb over samme antal måneder, som depositum og forudbetalt leje svarede til i forhold til lejen ved lejeforholdets indgåelse. Det bør fremgå specificeret af lejeopkrævningerne, hvilket beløb der udgør selve lejen, og hvilke beløb der vedrører regulering af forudbetalt leje og regulering af depositum. 5. Til lejekontraktens 5: Varme, vand og el. Felterne i lejekontrakten afkrydses, dels af hensyn til oplysning om det lejede, dels af hensyn til de oplysninger, som kommunen har brug for ved en eventuel boligstøtteberegning. I ejendomme, hvor udlejer leverer varme og varmt vand, og i ejendomme, hvor betaling for vand sker efter forbrugsmålere, skal lejer som hovedregel indbetale a conto beløb til dækning af udlejers udgifter. Udgiften til ejendommens opvarmning og forsyning med varmt vand kan ikke indeholdes i lejen. Det samme gælder for udgiften til vandforbrug, hvis fordelingen af udgiften sker efter målere. Dette gælder dog ikke for enkeltværelser til beboelse, hvor udgiften til opvarmning og vand kan være indeholdt i lejen. Ved vand-/varmeregnskabsårets udløb skal udlejer fremsende regnskaber for de afholdte udgifter og indbetalte a conto beløb for regnskabsperioden. Regnskabet vedrørende udgifterne til ejendommens opvarmning og forsyning med varmt vand skal være kommet frem til lejerne senest 4 måneder efter varmeregnskabsårets udløb. Sker leverancen fra et kollektivt varmeforsyningsanlæg, er regnskabet dog rettidigt aflagt, hvis det er kommet frem til lejerne senest 3 måneder efter, at udlejeren har modtaget endelig afregning fra varmeforsyningsanlægget. Sker leverancen fra et kollektivt varmeforsyningsanlæg, skal varmeregnskabsåret følge varmeforsyningsanlæggets. Regnskabet for vandforbruget skal være kommet frem til lejerne senest 3 måneder efter, at udlejeren har modtaget endelig afregning vedrørende levering af vand fra kommunen eller vandværket. Har lejeren betalt for lidt i a conto bidrag, kan udlejeren kræve tillægsbetaling ved den første lejebetaling, der skal finde sted, når der er forløbet 1 måned efter, at lejeren har modtaget regnskabet. Ved a conto bidrag for varme gælder dog, at en tillægsbetaling, der overstiger 3 måneders leje, af lejer kan besluttes betalt i 3 lige store månedlige rater. Har lejeren betalt for meget i a conto bidrag, gælder for både vand- og varmeregnskaber, at det for meget betalte skal tilbagebetales til lejeren, enten kontant eller ved fradrag i første lejebetaling efter, at regnskabet er udsendt. Kommer varme- og/eller vandregnskabet for sent frem, kan udlejer ikke kræve tillægsbetaling efter regnskabet. Fremsendes varme- og/eller vandregnskabet ikke inden yderligere 2 måneder efter de nævnte frister, kan lejeren undlade at indbetale a conto bidrag, indtil lejeren har modtaget regnskabet og har modtaget et eventuelt for meget betalt varme- og/eller vandbidrag for den afsluttede regnskabsperiode. Endelig skal det ved afkrydsning angives, om udlejeren leverer el til lejemålet. Hvis dette ikke er tilfældet, skal lejeren selv sørge for at indgå aftale med en elleverandør om levering heraf. 6. Til lejekontraktens 7: Vedligeholdelsesstand ved ind- og fraflytning. I lejekontraktens 7 skal parterne ved afkrydsning angive, om lejemålet ved lejeforholdets begyndelse er nyistandsat, og om det er aftalt, at lejeforholdet ved lejemålets ophør ligeledes skal afleveres nyistandsat. Ligeledes ved afkrydsning skal parterne angive, om det er aftalt at anvende ind- og fraflytningsrapporter. I indflytningsrapporten angives, hvordan lejemålets stand er ved indflytningen. Lejemålet skal til sin tid afleveres i samme stand, medmindre andet aftales, jf. dog nedenstående afsnit om istandsættelse ved fraflytning - indvendig. Det kan ikke aftales, at det lejede skal afleveres i bedre stand, end det var ved indflytningen. Er det lejede ikke ved overtagelsen i den stand, som lejeren ifølge aftalen kan kræve, skal lejer overfor udlejer gøre manglen gældende senest 14 dage efter lejeforholdets begyndelse. Hvis udlejer ikke reagerer, har lejer mulighed for, alt efter manglens væsentlighed for lejeforholdet, at lade manglen udbedre for udlejers regning, at kræve at udlejer betaler en erstatning, eller lejer kan hæve aftalen. Lejers mangelsbeføjelser er således afhængig af, at lejer gør brug af sin indsigelsesadgang senest 14 dage efter lejeforholdets begyndelse. Lejer hæfter ikke for manglen i forbindelse med fraflytning. Side 11 af 13\n6 7. Til lejekontraktens 8: Vedligeholdelse i lejeperioden. Indvendig vedligeholdelse. Den indvendige vedligeholdelse omfatter maling, hvidtning, tapetsering og lakering af gulve i det lejede. Maling omfatter maling af radiatorer og træværk i lejligheden, herunder døre, karme, gerigter, paneler og entredør på den indvendige side og indvendige vinduesrammer til rammernes kant og fals. Hvis ikke andet aftales, påhviler den indvendige vedligeholdelse af lejemålet udlejer. Udlejer skal i så fald månedsvist afsætte et beløb på en indvendig vedligeholdelseskonto for lejemålet. Udlejer skal hvert år senest 3 måneder efter regnskabsårets afslutning skriftligt oplyse lejeren om, hvilket beløb der står på kontoen for indvendig vedligeholdelse. Lejeren kan kræve, at udlejeren foretager indvendig vedligeholdelse af lejemålet så ofte, at det lejede altid er i god vedligeholdt stand, og såfremt udgiften kan afholdes af det beløb, der er til rådighed på vedligeholdelseskontoen. Når udlejer efter udførte vedligeholdelsesarbejder fradrager beløb på vedligeholdelseskontoen, skal lejeren samtidig have en skriftlig opgørelse over de afholdte udgifter med oplysning om, hvilket beløb der herefter er til rådighed. Uden forudgående aftale med udlejer kan en lejer, der selv har ladet arbejder udføre, ikke kræve betaling af indestående på den indvendige vedligeholdelseskonto. Ligeledes kan udlejer bestemme, hvilke håndværkere der skal udføre arbejdet. Udlejer har ikke pligt til at afsætte beløb til indvendig vedligeholdelse for blandede lejemål - dvs. lejemål, der anvendes til både beboelse og til andet end beboelse - og for enkeltværelser til beboelse. Det kan aftales, at den indvendige vedligeholdelse påhviler lejeren. Dette indebærer, at lejeren ud over lejen selv skal afholde udgifter til maling, hvidtning, tapetsering og lakering af gulve i det lejede. Aftale herom angives ved afkrydsning ved Lejer i kontraktens 8. Udlejeren kan kræve, at vedligeholdelse skal ske så ofte, at det lejede altid er i god vedligeholdt stand. Udlejeren eller dennes stedfortræder har ret til at få eller skaffe sig adgang til det lejede, når forholdene kræver det. Udvendig vedligeholdelse. Al anden vedligeholdelse end maling, hvidtning, tapetsering og lakering af gulve i det lejede betragtes som udvendig vedligeholdelse. Hvis ikke andet aftales, påhviler den udvendige vedligeholdelse af lejemålet, bortset fra låse og nøgler, udlejer. Udlejer skal holde ejendommen og det lejede forsvarligt vedlige. Alle indretninger til afløb og til forsyning med lys, gas, vand, varme og kulde skal holdes i god og brugbar stand. Udlejer skal ligeledes sørge for renholdelse og sæd- vanlig belysning af ejendommen og adgangsvejene til det lejede, ligesom udlejer skal renholde fortov, gård og andre fælles indretninger. Er der ikke aftalt andet, skal lejer i lejeperioden foretage vedligeholdelse og fornøden fornyelse af låse og nøgler, så disse altid er i god vedligeholdt stand. Der kan mellem lejer og udlejer aftales en anden vedligeholdelsesfordeling, f.eks. således, at lejeren påtager sig at skulle vedligeholde og eventuelt forny toiletkummer, haner, køleskabe, køkkenborde, blandingsbatterier, ruder, gulve, gulvbelægning og lign. Aftaler, hvorefter lejer påtager sig at vedligeholde andet end låse og nøgler, skal indføjes i lejekontraktens 11. Overtager lejer ved aftalen en sådan større vedligeholdelsespligt, indebærer dette en tilsvarende nedsættelse af det beløb, udlejer kan opkræve til ejendommens udvendige vedligeholdelse. Er der mellem lejer og udlejer aftalt en sådan anden vedligeholdelsesfordeling, skal lejer i lejeperioden foretage vedligeholdelse så ofte, at det nævnte inventar altid er i god vedligeholdt stand. Istandsættelse ved fraflytning - indvendig. Har udlejer pligten til at foretage den indvendige vedligeholdelse af lejemålet, vil lejer alene kunne blive mødt med krav om at male osv., såfremt lejer har påført lejemålet skader. Lejer skal således ikke udbedre forringelse, som skyldes slid og ælde. Har lejeren ved aftalen overtaget den indvendige vedligeholdelsesforpligtelse, skal lejeren ved lejeforholdets ophør aflevere lejemålet i samme stand som ved overleveringen. Det betyder, at lejeren inden fraflytning skal udføre den vedligeholdelse af behandlingen på lofter, vægge, gulve osv., som burde have været udført i løbet af lejeperioden. Var lejemålet nyistandsat ved indflytningen, kan det ligeledes i kontraktens 7 være aftalt, at lejemålet skal afleveres nyistandsat ved fraflytningen. Istandsættelse ved fraflytning - udvendig. Låse og nøgler og eventuelle andre genstande, som efter af- talen er omfattet af lejers udvendige vedligeholdelsesforpligtelse, skal ved lejeforholdets ophør afleveres i samme stand som ved overleveringen med undtagelse af den forringelse, som skyldes almindeligt slid og ælde, dog under forudsætning af, at genstandene har været løbende vedligeholdt. Det kan aftales, at genstande, der ved lejeforholdets begyndelse var nyistandsatte, ligeledes ved lejeforholdets aflevering skal være nyistandsatte. Aftalen indføjes i kontraktens 11. Side 12 af 13\n7 Det kan ikke aftales, at det lejede skal afleveres i en bedre stand, end det var ved indflytningen. 8. Til lejekontraktens 10: Beboerrepræsentation og husorden. Beboerrepræsentation. Beboerrepræsentanterne kan på nogle områder indgå aftaler med udlejer på de øvrige lejeres vegne, herunder bl.a. aftaler om gennemførelse af fælles forbedringer i ejendommen. Endvidere gælder der i forbindelse med varsling af lejeforhøjelser og varsling af fælles forbedringer særlige regler for ejendomme med beboerrepræsentation. Husorden. Det påhviler udlejeren at sørge for, at der i det hele hersker orden i ejendommen. Reglerne herfor kan være nedskrevet i en husorden. Er der valgt beboerrepræsentanter, kan et beboermøde vedtage en husorden. Den er gældende, medmindre udlejeren har vægtige grunde til at modsætte sig dette. Lejeren skal følge disse regler og andre rimelige påbud til sikring af god husorden og en forsvarlig brug af det lejede. 9. Til lejekontraktens 11: Særlige vilkår. Her skal anføres alle aftalte fravigelser fra lejelovgivningen og lejekontraktens trykte bestemmelser. Sådanne aftaler vil kunne medføre, at lejeren opnår færre rettigheder eller pålægges større forpligtelser end efter de almindelige bestemmelser i lejelovgivningen. De aftalte særlige vilkår har forrang i forhold til lejeaftalens øvrige vilkår. Side 13 af 13\nTypeformular A, 9. udgave Lejemåls nr.: (Til intern brug) LEJEKONTRAKT for beboelse Lejekontrakt til anvendelse i lejeaftaler om beboelseslejligheder, herunder blandede lejemål, og værelser i private udlejningsejendomme.\nEBC products Typeformular A, 9. udgave Lejemåls nr. LEJEKONTRAKT for beboelse Lejekontrakt til anvendelse i lejeaftaler om beboelseslejligheder, herunder blandede lejemål, og værelser i private udlejningsejendomme.


Locazione Turistica Cecina.11 i Cecina (Livorno) til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 131 ejendomme i Cecina (Livorno).\nMere om Locazione Turistica Cecina.11\nUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Cecina 3 et fantastisk overnatningsvalg, når du skal besøge Cecina. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Cecina 3 sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. For at nævne blot nogle få af hotellets faciliteter tilbydes der blandt andet parkering, grillfaciliteter.\nHotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde aircondition, værdiboks på værelset, bruser, vaskemaskine. Hotellet tilbyder et fremragende udvalg af rekreative faciliteter, som udendørs pool, massage, legeplads, bordtennis, have. Med sit tilbud om et afslappende og problemfrit ophold hver gang er Cecina 3 det kloge valg for rejsende til Cecina.\nDu bedes give Locazione Turistica Cecina.11 besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse. Bemærk venligst, at det samlede beløb for reservationen skal betales inden ankomst. Interhome sender dig en bekræftelse indeholdende alle betalingsoplysninger. Når den fulde betaling er modtaget, sender overnatningsstedet dig en e-mail med oplysninger om ejendommen, såsom adressen samt hvor du kan afhente nøglen. Ved ankomst opkræves et skadesdepositum på 150 EUR. Depositummet er fuldt refunderbart ved udtjekning, såfremt der ikke findes skader ved inspektion af værelset.


Der er telefontid hverdage kl. 8.00-14.00, fredag dog kl 8.00-12.00\nFra kl 8.00 til 9.00 vil såvel læge som sygeplejerske besvare opkald. Receptfornyelse og tidsbestilling til ikke-akutte konsultation bedes foretaget efter kl 09.\n3021 4306. Denne må KUN benyttes ved potentielt livstruende situationer. Kontakt til dette nummer med andre problemstillinger vil blive afvist med henstilling til at kontakte os på almindelig vis.\nMandag-torsdag 9.00-15.00, tirsdag dog til kl. 17.00; fredag kl. 9.00-12.00\nKonsultationer afvikles efter tidsbestilling. Der vil normalt være afsat 10-15 min. til en konsultation.\nHvis du har flere spørgsmål eller problemer, anbefales det derfor, at de vigtigste udvælges. Til behandling af de resterende spørgsmål kan der aftales en ny konsultationstid hos lægen en anden dag. Det er således ikke muligt at reservere ”dobbelttid” ved bestilling af tidsaftaler.\nHver tirsdag kl. 15.00-17.00. Senkonsultation er et tilbud til de af vore patienter, som har svært ved at komme i den almindelige åbningstid – samt selvfølgelig til akutte problemer.\nHvis sygdommen tillader det, vil det altid være bedst at komme i konsultationen, fordi undersøgelsesmuligheder og udstyr her giver mulighed for en mere præcis undersøgelse og behandling. Lægen må ikke ifølge overenskomsten med Den offentlige sygesikring komme på sygebesøg, blot fordi det er mest bekvemt for patienten.\nNyordination af medicin foregår i konsultationen. Genbestilling kan foregå telefonisk, hvis dette er aftalt med lægen.\nStærk smertestillende medicin og sove- eller nervemedicin skal fortrinsvis fornys i konsultationen.\nDet er også muligt at forny recepter via denne hjemmeside. Se menupunktet “Online”. Alle oplysninger er krypterede. Bestil i god tid, beregn en ekspeditionstid på op til 2 arbejdsdage.\nVed lægeskift modtager den nye læge ikke automatisk journal fra den tidligere læge, idet dette ligeledes kræver patientens accept. Nytilmeldte patienter bedes enten at tage kontakt til tidligere læge mhp fremsendelse af elektronisk journal eller meddele os, hvis man ønsker, at vi skal rekvirere denne.\nDu kan blive vaccineret gratis mod influenza, hvis du er:\nFyldt 65 år på vaccinationstidspunktet.\n1) med kronisk lungesygdom (astma / KOL)\n2) med hjerte- og karsygdom (dog ikke blot forhøjet blodtryk)\n3) Sukkersyge, såvel type 1 som 2\n4) svær overvægt (BMI>40)\n5) med andre kroniske sygdomme, hvor tilstanden ifølge lægens vurdering medfører, at influenza udgør en alvorlig sundhedsrisiko.\nPårørende til syge med påvirket immunsystem\nDer har i medierne været en del omtale om risiko for blodpropper i forbindelse med p-piller. Herunder især de såkaldte 3. og 4. generations piller.\nDer er tale om meget sjældne komplikationer.\n4 ud af 10.000 kvinder, der IKKE bruger p-piller bliver ramt af en blodprop i benet på et år. Får du minipiller eller 2. Generations p-piller øges denne risiko med en faktor 3. Får du 3. Eller 4. Generations p-piller forøges risiko med faktor 6.\nDer kan således være god grund til at overveje skift til et 2. generationsprodukt – i særdeleshed, hvis du har andre risikofaktorer for blodpropper – herunder rygning, alder over 30 eller overvægt.\nEr du i tvivl om, hvilken type p-pille du får, kan du via dette link søge på dit p-pille mærke. http://pro.medicin.dk/