"Velkommen til Restaurant Hjemme"... + facetter\nSmartlog v3 » kvinde » "Velkommen til Restaurant Hjemme"... + facetter\nmine tanker, mine drømme, mine fantasier - min virkelighed.\nkvinden bag siden...\n25. Mar 2009 22:28, kvinde\nsagde han og smilede stort. Jeg prøvede at holde latteren inde, da han spurgte hvad jeg kunne tænke mig, at spise. "Har du salat?".... han grinede bare og rystede på hovedet som om jeg var åndssvag... "Har du fisk?" fortsatte jeg, med et kæmpe smil... "Jepsi depsi, vi har fiskepinde m. kartoffelbåde, nu skal jeg være der" sagde han og drejede om på hælen.\nDer lød en rumsteren og jeg sad og klukkede af grin, mens jeg nød, at han havde tændt stearinlys i stuen. "Vær lige lidt tålmodig"...lød det..."Din serviet er måske lidt våd"...fik mig til at fnise. 3 minutter senere kom han ind med bestikket pakket ind i lommeletter, som han beklagede var lidt krøllede. Han lagde dem ved siden af tallerkenen, og kom derefter ind med fiskepindene og kartoflerne. Og jo, han havde sørme lavet saftevand til, som han skænkede på behørig vis. At maden blev serveret mere eller mindre med klør fem, valgte jeg at ignorere, for han havde husket viskestykket over den ene arm.\nDet var slet ikke meningen det skulle udvikle sig sådan, men han kom hjem og proklamerede, at han altså ville have fiskepinde og kartofler til aften. Jeg brugte de forkerte ord, og sagde jeg ikke GAD lave sådan noget mad... hvortil han greb bolden og sagde, at det gad han altså godt. Jeg kiggede på ham, og tog en chance. "Ok, så gør det..."...\nSå min 8-årige søn, har "helt selv" lavet mad idag. Og serveret det. Og hygget om mig. Og hjulpet med opvasken, og med bagning.. Det har været skiiiidesjovt (og angstfremkaldende) at se ham jonglere alene med panden og de varme ovnting, mens jeg fakede, at være vildt optaget af en bog, siddende på køkkenbordet. "Sæt dig tilbage og nyd det, mor"...sagde han sgu...og jeg smilede bredt, sagde tak,mens jeg hemmeligt tjekkede om der var strøm nok på mobilen til at ringe 112, samt genkalde mig førstehjælpskassens indhold. Det var de bedste fiskepinde jeg nogensinde har smagt...Det må jeg tilstå. :oD\nOg nu sover han, efter en lille sms-session med mig. Jeg vidste ikke han havde sneget sin mobil med i seng, og nød det hemmeligt:\nSøn: Godnat mor, hils dine venner jeg synes du skule Have kys\nMor:Godnat skønne dreng! Sov godt og drøm fantastisk! Jeg elsker dig og synes du har været virkelig dejlig idag! Tak for mad. Jeg vækker dig kl. 7. Selv kys.\nSøn: Ogki dogki mor.\n*og så hentede jeg mobilen og lagde den væk*\n....Iiih, hvor jeg dog elsker den lille lort. Selvom jeg indimellem har lyst til at rive hovedet af ham, bare for at se ham bløde, så er det fandeme sjovt, at være hans mor indimellem. Det er fedt at give ham en gammel aluramme fordi han mener han kan bruge den. At se ham sidde og save i den med en nedstryger et par timer på altanen, er bare vildt sjovt?! Han ved HELT sikkert hvad han skal bruge det til, mens jeg desperat håber på det får lov at blive derude. Bandeordene når han skærer sig er geniale, for han véd, at hvis han hyler så skal han stoppe. Hvis man kan lege med kniv, kan man også skære sig i fingeren...agtigt. Jeg ruster ham vist bare til "ka´ man drikke, ka´man også stå op dagen efter!".. handling = konsekvens. *moderlig bævren og neglebidning*..\nJeg drømmer om den her udendørs blomstrende hule med duftende roser og grønne blade, men et eller andet sted, så vil jeg hellere lave et lille værksted, til de små skæve ideer han kommer med. En dreng skal jo slå søm i, ikk´? Det må kunne kombineres? Hemmeligt blomsterdufthuleværksted med spisemuligheder?\nDet får mig sådan til at tænke på det der med livet. Det er jo i virkeligheden dét det hele handler om, er det ikke? At få alle detaljerne til, at spille sammen, uden det bliver kaotisk. Det er så pissesvært at definere sig selv, fordi der er så mange facetter af ens liv, der skal spille sammen. Ikke bare facetter af mit eget liv, men også sønnens, og den Mand der engang med tiden bliver lukket ind i det helligste. Vi skal alle sammen tilpasse os hinanden, så vi kan have det her fabelagtige univers, som ingen kan beskrive eller gengive malerisk. Vi kommer med hver vores lille kuffert og skal flettes ind i hinanden, på en sådan måde, at båndene bliver ubrydelige.\nDet ville jo nærmest være, at begå selvmord, hvis ideerne er faste og præ-definerede, netop fordi det handler om mennesker. Den ene vil have roser. Den anden vil have værksted. Den tredje vil gerne grille. Så når rammerne er 1,30 x 3,50, så skal der improviseres. Og indgåes kompromiser. Måske får jeg ikke helt så mange roser, og sønnen får kun den ene væg til værktøjet. Bordet bliver måske et klapbord, istedet for det der kæmpefede eet man så den anden dag, og liggestolen sløjfes til fordel for et tæppe i den nærliggende park. Der skal være plads til alle i en familie.\nOg hvem siger, at drømmene ikke kan være små? Hvem har bildt mig ind, at de skal være store og svævende..Jeg drømmer jo stooore drømme om slavindelivet, måske for store, når jeg tager i betragtning, at jeg faktisk også ønsker, at være en "ok" mor for mit afkom. Når jeg også har andre drømme end bare at tjene? Når jeg tænker uddannelse. Musik. Maleri. Og mit spirende forfatterskab...så er det måske for ambitiøst, at forestille sig et liv, som "fuldblodsslavinden", der kaster alt hvad hun har i hænderne, når Herren kalder? For hvad nu, hvis jeg er inde i en god stemning, og ordene flyder? Hvad hvis jeg er i trance over farver? Hvad hvis nu ungen er kropumilig og salgsmoden til Den Blå Avis, og mit sind og hjerte bløder?\nJeg kender godt argumentet: "En sand Herre forstår også, at se sin slavinde og give hende plads til at udfolde sig som det hele menneske hun er..." Og det ville da også være vildt optimalt, at træffe sådan een. Men hvordan hænger det så sammen med mine ønsker om, at tjene og servicere og glæde osv på 24/7 basis? Jeg har jo gennem adskillige samtaler måttet indse, at jeg bare ikke er "klassisk".. jeg er ikke den her ophøjede, rolige, fattede slavindetype, der kan lade være med at bide neglerødder, og som husker at rette neglelak og læbestift. Jeg spiser ikke kontrolleret, og kan flække sammen af grin fordi een siger noget, der kun med MEGET god vilje kan tolkes perverst. Jeg griner som en gris. Jeg har mudder på mit buskeben fordi jeg tog på eventyr nede ved Mosen, og lod blikket fange af en smuk sten, jeg bare MÅTTE have med hjem. Jeg glemmer at købe mælk (men laver en skidegod havregrød på vand!).. Jeg bander som en havnearbejder, og elsker at lege.\nJeg husker for lang tid siden i SMil, da jeg var der med en daværende kæreste, og han havde spændt en ring i loftet, som det var meningen jeg skulle delvist op og svæve i. Den var bare SÅ meget sjovere at snurre rundt i. Det skulle have været så fornemt og pænt, og alvorligt.. og han blev lettere fornærmet fordi jeg snurrede og sagde "weeeee...se min kjole, den er stooor"....\nMen jeg drømmer da til tider om, at være en anden. Det er jo dét, jeg selv har stillet som mål: den klassiske..O. Kvinden der kun taler om sig selv i 3. person, når hun bliver tiltalt, kigger ned i gulvet og kun sanser sin Herres behov. Det kan jeg bare ikke finde ud af?! For hvad nu hvis jeg vil tilkendegive min kærlighed, skal jeg så tie? Hvis jeg vil se om Han ser mig, skal jeg så vige fra Hans blik, når nu det er ved øjenkontakt jeg bliver tryg?\nOfte anses disse "afvigelser" fra den præ-definerede slavinderolle, altså min personlighed, som om jeg er en provotøs, der beder om smæk. Men det gør jeg ikke. Det er ikke dét det handler om. Ja, jeg er en vildbasse.. men jeg er en slavinde-vildbasse. Jeg har bare gjort plads på min indre altan, til alle mine mærkværdige facetter, og jeg er bare nødt til at tro på, at der findes en Mand, der kan se mig..som den jeg er.\nOg nu vil jeg skrive til Kultunauten, der er 6 timer bagud ift. mig..det bliver nogle små, men intense samtaler vi fører pr. MSN. Han skal som regel ud og opleve, når jeg skal sove. Han sover, når jeg er vågen. Jeg glæder mig til han er i DK igen, så der kan komme lidt hold på rytmerne igen. Og så vi kan ses. Han er virkelig et fantatsisk menneske, og uagtet hvad det ender med, så er der her et menneske der kan få mig til at kaste lungerne op af grin, og sætte farve i mine kinder.. og ja.. jeg sover stadig uden trusser...*bare fordi*\naltan, born, facetter, fiskepinde, kaerlighed, kompromis, mad, omhed, selvstaendighed, slavinde, stearinlys, trusser\t| kommentarer\n26. Mar 2009 07:08\nDejligt indlæg at få fra morgenstunden. Sikke en dejlig lille mand du har til at forkæle dig. Han lyder som en fantastisk dreng. Men det er han jo nød til at være med den mor som er lige så fantastisk.\n26. Mar 2009 15:24\nSjovt at tænke på at det er de sønner vi selv opdrager der bliver de "bedste" mænd*S*\nHan lyder skøn din søn.\nEn slavinde-vildbasse - dejligt ord. Hvis der findes en kasse med dem i, er det den første kasse jeg nogen sinde har fået lyst at hoppe med ned i ;-)\nTak for et dejligt livsbekræftigende indlæg.\nKnus maria magdalena.\n26. Mar 2009 21:33\nHvis du gerne vil finde en mand, der ser dig som den du er, skal du måske overveje at droppe forestillingen om 3.persons slavinden, for det virker som om, den ligger al for langt væk fra din person.Hvorfor søge mod det, der ligger for langt væk fra dig selv? Jeg kunne forestille mig, at den ekstreme slavinderolle, som du beskriver, ville gøre dig tom og ikke fyldt med sanselighed.\nDer findes jo mange andre måder at være slavinde på og dit glade sprudlende væsen kan godt, med den rette, forenes med den lydige slavinde. Men når det så er sagt, vil jeg da godt give dig medhold i, at du kunne trænge til en anelse opdragelse og seriøsitet, når du hænger i en ring i loftet. Men bare det, at du kunne finde på at grine der, vidner om, at lige præcis denne mand ikke formåede at tæmme dig :-).\n2 timer og 59 minutter\nNu med slot..\nEn dejlig date...\nversace solbriller: Anyway, mit sprog, der er mange der mener, at...\nray ban solbriller: fantastisk stykke arbejde! Dette kan hjælpe...\nprada solbriller: jeg sandsynligvis ikke ville beskrive meget af...\nKyria: Going strong kvinde! Men undskyld jeg siger...\nBrainOnFire: Måske forsøgte han at være morsom ...? - Ved...\nLucy: Kære kvinde. Jeg synes, at din bedstemor Rigmor...\nGrey: Fem millioner! Jeg indrømmer, at min første...\nGrey: ups, beklager jeg fik fumlet med tasterne og...\nKyria: Weee...det lyder chickt... :0) Lidt a la min...\nBarcelona tarjoaa Messille $ 100 miljoonan allekirjoituksen bonuksen\nIkke rør ved min rosin\nOvervejelser om fremtidig strategi.\nDepression og forelskelse x 2.\nArrrj!? (om kærestens brysthår!)


Ingeniører stræber efter at designe oscillatorer med perfekt stabilitet , men aldrig helt nå det . En oscillator grad af stabilitet resultater fra kompromiser under sin design og konstruktion . Det afhænger af , hvilken type oscillator , kvaliteten af dens strømforsyning og præcisionen af de enkelte dele . Varme påvirker stabilitet , som gør tilstand og alder . Mens oscillatorer har forbedret meget i de seneste 50 år , de stadig besidder en vis grad af ustabilitet .\nVarme får molekyler i alle materialer til at vibrere tilfældigt . Disse tilfældige vibrationer producere støj i elektroniske kredsløb . Støjen forårsager kortsigtede oscillator ustabilitet , kaldet jitter , som ingen design kan undgå . Varm ændrer også den elektriske ledningsevne kredsløbselementer . Transistorer , især er følsomme over for temperaturændringer . En oscillator kredsløb kan have mange transistorer , hvoraf nogle har lidt forskellige temperaturer . For at bekæmpe denne kilde til ustabilitet , teknikere bygge nogle oscillatorer med en speciel temperatur-kontrolleret radiator. Det sikrer , at alle de berørte transistorer har samme temperatur .\nOscillators arbejde ved at flytte elektriske ladninger frem og tilbage . Deres tidsplan afhænger af den mængde strøm til rådighed , og hvis den aktuelle kilde ikke er pålidelige, vil oscillator frekvens og amplitude udstille ustabilitet . Strømforsyningen skal først filtrere elektrisk støj til stede i elnettet . Så stramt regulerer spænding og strøm, der driver oscillator . Strømforsyning regulering påvirker direkte en oscillator stabilitet .\nI hjertet af enhver oscillator , en timing mekanisme bestemmer den periode, hvor svingninger . Nogle oscillatorer bruge en modstand-kondensator ( RC ) netværk, der bruger satsen for kondensator gebyr for at indstille frekvensen . Andre producere frekvens med en kvarts krystal. Krystallerne er bedre stabilitet og nøjagtighed end RC netværk . Mens mindre alsidig end RC netværk , er krystaller mere ensartet og modstå temperatursvingninger .\nModerne elektroniske produktionen kan producere billigt, gennemsnittet komponenter af de millioner , eller høj kvalitet , dyre reservedele i mindre mængder. Den bedst designede kredsløb vil udføre dårligt , hvis en tekniker bruger substandard dele . Mindre forskelle mellem transistorer i et kredsløb , for eksempel , kan producere ustabilitet . At opbygge en stabil oscillator , producenter test partier af komponenter med følsomt udstyr og bruger kun de bedste resultater og mest nært matchede eksempler .\nforskellige typer i retsmedicin job\nretsmedicinsk fingeraftryk fakta\nLæs mere: dyr kæbeben identifikation


Klickfix - CamOn - Adapter til GoPro kamera (DKK 249,00)\nVarenummer: AK210 | Brand: KLICKfix\nDenne smarte adapter passer til GoPro kameraer. Adapteren kan monteres ved blot et enkelt klik. Hvis du vil benytte dit kamera på mere end én cykel, kan dette ekstra beslag tilkøbes, så du hurtigt kan flytte enheden fra cykel…\nRelaterede produkter til Klickfix - CamOn - Adapter til GoPro kamera\nDenne smarte adapter passer til GoPro kameraer. Adapteren kan monteres ved blot et enkelt klik. Hvis du vil benytte dit kamera på mere end én cykel, kan dette ekstra beslag tilkøbes, så du hurtigt kan flytte enheden fra cykel til cykel. Beslaget gør, at kameraet kan vendes enten lodret eller vandret, dette gøres let og enkelt ved, at dreje kameraet med hånden.\nBeslaget er udviklet således, at du hurtigt kan vende dit kamera lodret eller vandret, dette gøres blot ved at dreje denne med hånden. Det er muligt at dreje adapteren 360 grader. Det er let at justere positionen på dit kamera, og du kan justere positionen med 20 grader på grund af holderens rotationskobling. Kameraet er hurtig at montere, og sidder sikkert fast på cyklen. Metalstykket på styrbeslaget er rustfrit og kan monteres på alle størrelser styr og frempinde, som har en diameter på mellem 15 - 60 mm.\nStyradapter til GoPro kamera\nPlast materiale med kliksystem\nMaksimalt belastning: 1 kg.\nDet nødvendige beslag og værktøj til montering af dette beslag følger med til denne vare.\nBeslaget er udviklet af KLICKfix, som er kendt for deres høje kvalitetsniveau og pålidelige produkter.\nDet anbefales at bruge en dråbe olie på skruerne med jævne mellemrum, således at disse er lette at løsne igen, hvis beslaget skal afmonteres.


The lazy portfolio – Dovenskaben længe leve – Frinans.dk\nThe lazy portfolio – Dovenskaben længe leve\nNogle gange er den nemmeste vej også den bedste.\nEt lazy portfolio er ganske enkelt en investeringportefølje bestående af få aktiver der følger aktier og obligationer. Jeg som investor laver en strategi for allokering, eksempelvis 50% aktier og 50% obligationer og rebelancerer så porteføljen en til flere gange om året således, at allokeringen stemmer overens. Det er en meget nem måde at investere på og for langt de fleste mennesker, er det også den bedste måde at investere på. Det er det fordi denne måde er billig i omkostninger, ikke indbefatter forudsigelser om fremtiden og ikke holder dig vågen om natten i nervøsitet for om dine aktier i det nystartede medicinalfirma nu også er penge værd i morgen.\nDer findes mange strategier og lærebøger om, hvordan allokeringen af et lazy portfolio kan se ud og der er givetvis ingen rigtig eller forkert måde, at gøre det på. Den strategi jeg har fundet mest interessant er meget simpel. Tag din alder, i mit tilfælde 30 i skrivende stund, og træk det fra 100. Dette er procentdelen af din portefølje der skal investeres i obligationer. Resten skal investeres i aktier. I mit tilfælde vil det betyde at min portefølje skal bestå af 30% obligationer og 70% aktier. Baggrunden for denne allokering ligger i, at det giver mest mening at have størst andel af aktier tidligt i livet og størst andel af obligationer sidst i livet. Aktier har størst risiko, men giver også størst afkast. Obligationer har mindst risiko, men giver også mindst afkast. Således har du som ung større mulighed, antal år, for at udnytte aktiers potentiale. Med den fornævnte strategi, bevæger allokeringen sig stille fra mest potentiale for afkast imod mest sikkerhed. I en dansk sammenhæng vil det give mening at obligationerne er danske, da de har en relativ høj sikkerhedsgrad og aktierne globale, såfremt porteføljen kun skal bestå af én aktieallokering, da dette afspejler det generelle aktiemarked bedst muligt. En sammensætning for en 30 årig vil derfor se således ud:\nIndeks af danske obligationer: 30%\nIndeks af globale aktier: 70%\nØnsker du lidt mere risiko, men større potentiale, kan du evt. udskifte en del af de globale aktier med danske aktier. En porteføljesammensætning ud fra samme principper med fordelingen af aktier og obligationer, kunne derfor også se således ud:\nIndeks af globale aktier: 50%\nIndeks af danske aktier: 20%\nMin egen investeringsportefølje ser i skrivende stund således ud:\nIndeks af danske obligationer: 15%\nIndeks af globale aktier: 65%\nIndeks af danske aktier: 8%\nAndet består af aktier i virksomheder, jeg har tro på, men mere om det en anden gang. Den er relativt aggressiv med en stor allokering til aktier. Det er resultatet af, at jeg er i gang med at lære og ikke kun investerer passivt. Den allokeringsstrategi jeg beskriver ovenover er meget simpel og nem at følge. Jeg har selv valgt en lidt større andel af aktier, da jeg ønsker mere risici og dermed større potentiale. The lazy portfolio som strategi er relativt nemt at forstå og simpelt at komme i gang med. Jeg allokerer langt størstedelen af mine investeringer på denne måde.


Segway Ninebot lås 90710031 kan på grund af dens store popularitet nu findes i en vores rigtig gode kategorier, nemlig El-løbehjul. Der kommer hele lovpligtige 14 dages returret der giver dig en god sikkerhed, hvis du alligevel ikke skal bruge din vare. Langt de fleste i Norden køber deres Segway Ninebot lås 90710031 i webshoppen Elgiganten, som ikke bare er en døgnflue, men har bevist sit eksistensgrundlag gennem lang tid. Her i online shoppens kæmpe udvalg går mange på jagt efter deres mål, og der er det oplagte valg dette produkt. Køber du varer online er priserne bedre- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nDet er værd at huske på, når der shoppes online, får du andre fordele, som ikke er en selvfølge i fysiske butikker. Varer som er købt i en dansk webshop, skal have returret i 14 dage. når du har handlet dine varer, der er endda shops, der vælger at give mere for at skille sig ud fra konkurrenterne i markedet. At webshops har alt liggende klar til dig online, betyder også at deres priser online, og prissammenlignen er let at foretage, i den store skov af webshops, der er derude. Og du kan endda gøre det i løbet af nul-komma-fem med din smartphone eller tablet. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at varens pris er forskellige fra skiltet og til kasseapparatet, så du skal stå i kø bagefter for at få den rigtige pris. Når du har købt dine varer, sendes de til din adresse, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, og det kan frit vælges, når du angiver leveringadresse. Webshops har ikke en kø som i butikker eller supermarkeder så det er direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så det er slut med at blive irriteret over langsomme mennesker i køen.


Hotel Baia Cristal Beach & Spa resort (morgenmad) - Algarvekysten Portugal\nHotel Baia Cristal Beach & Spa resort (morgenmad)\nHotel Baia Cristal Beach & Spa resort ligger i den vestlige del af Carvoeiro, smukt hævet over kysten. Fra hotellet har du en betagende udsigt over havet, og den nærmeste strand kan nås på få minutter til fods via en trappe. Vil du en tur ind til centrum af Carvoeiro, kan du benytte hotellets gratis shuttlebus, som kører mellem hotellet og Carvoeiro flere gang om dagen. Hotellets underholdningsteam sørger for, at hverken børn eller voksne kommer til at kede sig, og børnene kan desuden muntre sig i børneklubben (her tales ikke dansk). Får du lyst til lidt afveksling fra stranden, har hotellet et dejligt poolområde, hvor du kan slappe af på en solseng eller bade i poolen. Dit ophold på Hotel Baia Cristal Beach & Spa resort er inklusiv morgenmad. Du kan også vælge at bo med All Inclusive, så både måltider, snacks og drikkevarer er betalt hjemmefra. Du kan læse mere om All Inclusive under ” Hotel Baia Cristal Beach & Spa resort (All Inclusive)”. Sunweb anbefaler Hotel Baia Cristal Beach & Spa resort til både familier og voksne, som vil bo i fredelige, komfortable omgivelser under ferien på Algarvekysten.\nHotellets shuttlebus kører tre gange om dagen - fem dage om ugen til centrum af Cavoeiro.


surdej Arkiv – Villahverdag\nBy Anja Eldrup | 3. februar 2019 | Comments 0 Comment\nSå blev der sagt farvel til mine søde kollegaer på lungemedicinsk afdeling, og goddag til mine nye, ved visitationen Afklaring og Forebyggelse ved Aalborg kommune. Søde nye ansigter og en dejlig udsigt. Nu er det så spændende hvad det egentlig er jeg skal lave. Men jeg glæder mig til de nye udfordringer og til at lære det.\nNår alt er nyt, er det rart at kunne falde tilbage på det kendte, så idag skulle vi have brunch med alle vores livretter. Hjemmebagte surdejsboller med hindbærgulddråber, græsk yougurt med friske blåbær og sirup. Og selvfølgelig pandekager så min nye blinispande kunne indvies. Alt sammen gamle kendinge som vi alle elsker.\nPandekager med blåbær og sirup\nTid: 30 min 4 personer\n2,5 dl sojamælk eller alm. mælk\net drys vanilje\nblinispanden er perfekt til brunchpandekager\nPisk alle de våde ingredienserne sammen, bland og tilsæt de tørre. Steg pandekagerne i smør. Server med blåbær og sirup.\nPandekagerne behøver ikke sukker da bananen søder dem perfekt. De smager også rigtig godt kolde.\nSurdejsboller med eller uden gulerødder\nFor et par uge siden lavede jeg min egen surdej. Det kom mine gamle kollegaer tilgode. De nød godt af mine nybagte surdejsboller et par gange. Det giver en dejlig sej krumme og sprød skorpe når man bager med surdej. Og jeg har lovet at lægge opskriften op her. Det tager 3 dage at få surdejen klar, så det kræver lidt planlægning. men når den er igang skal man bare bage 1-2 gange hver 14. dag, for at holde gang i surdejen.\n200 g mel (hvede, spelt eller rug)\npisk 100 g mel 1½ dl vand 1/2 dl kærnemælk og honning sammen og stil det til side i et syltetøjsglas. Lad det stå på køkkenbordet med låget løst på i to døgn. Ryst 50 g mel og 3/4 dl vand sammen til en meljævning og tilsæt det til surdejen og lad det stå lunt yderligere 1 døgn.Derefter er dejen klar til brug.\nNår der er taget fra til første omgang boller, tilsætter du igen meljævning af 50 g mel og 3/4 dl vand og stiller det på køl. Dagen før du skal bage tager du surdejen ud af køleskabet og frisker den op med en lignende meljævningen så er den klar til dagen efter.\nBolledej til gulerodsboller.\nDe er rigtig gode til madpakken. Da de kan holde sig en lille uge.\n3oo g revet gulerødder\nOpløs gæren i vandet tilsæt surdejen og gulerødderne, og alt det våde. Tilsæt alt det tørre på nær hvedemelet, som tilsættes lidt af gangen. Dejen skal være våd, men den skal næsten slippe fingrene når man mærker på den. Lad dejen hæve tildækket i en skål, en time eller mere.\nGør hænder våde og dyp en stor spiseske i vand og træk en skefuld dej op, klip den evt over med en saks og læg den på et stykke bagepapir. Pensel evt med mælk eller vand. eller drys med mel. Varm ovnen op til 230 grader med en tom bageplade i. Træk bagepapiret på den varme bageplade og bag bollerne i 15 min til de har en let gylden farve. Afkøl bollerne på en bagerist. Server de lune boller med smør og evt gulddråber.\nSkal man virkelig imponere sine kollegaer så skal man lave denne her himmelske hinbærmarmelade. Okay, jeg indrømmer det var en fejl, at jeg havde taget den med på jobbet, da jeg troede det var en jordbær/ribs marmelade. Men den gjorde alle der smagte den super glade.\nca 3 dl. færdige gulddråber\nca 500 g hindbær\nca 300 g syltesukker\nKog hindbær og vand i 5 minutter. Pres massen gennem en grovmasket sigte. Brug en ske til at presse bærmassen gennem sigten. Kog hindbærpurren op og tilsæt syltesukkeret. Lad det koge i 3 minutter. Hæld den på et rengjort glas, evt skyllet i atamon. Lad den afkøle i stuetemperatur og opbevar det køligt. Pureen kan anvendes som syltetøj eller som sauce til div desserter.\nGræsk yoghurt med friske blåbær og sirup.\nDenne lille lækre brunche ret er en af min yngste søns favoritter, den tager et splitsekund at forberede, og den er bare så lækker. Jeg vælger altid græsk yoghurt, da jeg synes den smager bedst, men man kan jo også vælge skyr eller almindelig yoghurt natural. Der er ligeledes uanede muligheder for toppings, man vælger bare det man kan lide.\nGod søndag 😉


EVALUERING af VE-pulje - PDF\nEVALUERING af VE-pulje\nDownload "EVALUERING af VE-pulje"\n1 Københavns Kommune Miljøkontrollen EVALUERING af VE-pulje Interviewene er gennemført November 2005 til Februar 2006 Af Lone Misfeldt Tankegang a-s\n2 INDHOLD RESUME INDLEDNING Metode Læservejledning BAGGRUNDEN FOR ETABLERING AF VE-PULJEN Sol i Valby Nye demonstrationsprojekter Solar City og oprettelsen af VE-puljen SOLAR CITY COPENHAGEN PROJEKTER UNDER VE-PULJEN Evaluering af de enkelte projekter Projekter under Købehavns Energi Projekter under Cenergia Enkeltstående projekter Delkonklusion DET VIDERE PERSPEKTIV Solcellebranchens vilkår Behovet for puljer Fremtidig brug af solceller KONKLUSION 2\n3 RESUME Formålet med denne evaluering har været at belyse, hvad udbyttet har været af de midler, som Københavns Kommune i perioden 2003 til 2005 har brugt til at støtte initiativer vedrørende vedvarende energi. Evalueringen har samtidig søgt at afdække baggrunden for puljens etablering. Formålet med dette har været at blive klogere på den beslutningsproces, der har for etablering af puljen og samle erfaringer til eventuel fremtidige puljeprojekter. Der er tre forskellige projekter under den samlede pulje, nemlig: Valby Ny Skole Solar City Copenhagen VE-puljen til øvrige projekter Disse tre projekter er evalueret i denne rapport. Konklusioner for disse projekter er, at der med disse forskellige projekter er igangsat nogle interessante tiltag og debatter, men at mangfoldiggørelsen af kendskabet til vedvarende energi, og her specielt solceller måske fortsat er begrænset. Det hænger sammen med, at branchen for solceller i Danmark er forholdsvis lille og det derfor er de samme mennesker, der sætter dagsordenen og tegner billedet. I første omgang er Solar City Copenhagen også blevet en brancheforening, og der er et stykke vej endnu før, der kan tales om en folkeliggørelse. Udover evalueringen af de konkrete projekter, så forholder rapporten sig også til det fremtidige arbejde med vedvarende energi. Fra samtlige deltagere i de forskellige projekter, så er der naturligvis en klar tilkendegivelse af et behov for fremtidige puljeordninger, og de forskellige aktører ser også et behov for, at Københavns Kommune også fremover spiller en aktiv rolle i arbejdet med vedvarende energi. 3\n4 INDLEDNING Københavns Kommune har i perioden 2003 til 2005 brugt 8,1 millioner kr. til initiativer til fremme af vedvarende energi rundt om i København. Formålet har været at fremme kendskab til og brug af solceller, at skabe demonstrationsprojekter, at videreformidle information om brug af solceller, at danne netværk og etablere grundbund for nye projekter, der inddrager solceller. Puljen består af tre dele - Midler givet til demonstrationsprojektet VALBY NY SKOLE - Midler givet til etablering af SOLAR CITY COPENHAGEN - Midler uddelt fra VE-PULJEN til forskellige typer af projektet. Formålet med denne rapport er at evaluere resultaterne af de forskellige typer af projekter. Rapporten vil fokusere på målsætningen for det enkelte projekt og i hvor høj grad denne målsætning er indfriet. Rapporten vil samtidig afdække forløbet og tankerne bag VE-puljen. Og endelig vil rapporten indeholde en vurdering af videre strategi for arbejdet med pulje og puljeordninger. Metode Udgangspunktet for rapporten er en række interviews med embedsmænd, branchefolk, projektejere, projektdeltagere, forskere og øvrige interessenter. Alle har en interesse i arbejdet med solceller og vedvarende energiprojekter. Interviewene er gennemført i periode medio november 2005 til primo februar Hvert interview er foregået som en samtale om baggrund, formål, erfaringer og visioner. Og hvert interview har i sagens natur været meget individuelt. Rapporten vil forsøge at samle trådene fra de mange interviews. Læsevejledning Rapporten er bygget kronologisk op. Det betyder, at rapporten starter med en redegørelse for baggrunden og tilblivelsen af VE-puljen. Derpå følger en gennemgang af de enkelte projekter og slutteligt en perspektivering for fremtiden. Rapporten vil gennemgå de enkelte projekter og vurdere om: - målsætningerne er indfriet - visioner er formidlet Derefter vil rapporten sammenfattende diskutere de næste skridt, og komme med anbefalinger til, hvordan puljer kan bruges fremover. 4\n5 BAGGRUNDEN FOR VE-PULJENS ETABLERING Inden VE-puljens etablering var der i Københavns Kommune en række forskellige projekter og initiativer om vedvarende energi. I løbet af efteråret og vinteren 2002 fik Miljø- og Forsyningsforvaltningen en tilkendegivelse fra den daværende miljøborgmester om, at der gerne måtte være fokus på vedvarende energi. Samtidig havde man i Miljøkontrollen en række uforbrugte midler på ca. 8. mil. kr. og da der altid er en række ufinansierede planer, så forslog man fra Miljøkontrollens side, at disse midler blev øremærket projekter om vedvarende energi. Samtidig var der en række initiativer fra private rådgivere bestående af blandt andet Cenergia, Byfornyelse København og Københavns Energi (KE), der med EU-midler ledte efter projekter, der fokuserede på vedvarende energi. Sol i Valby Dette førte til det første projekt, der blev til Sol i Valby. Her var visionen, at arbejde med vedvarende energi i en afgrænset og velfungerende bydel med indbyggere. Tanken var, at el-forbruget delvist skulle dækkes af solenergi og projekterne skulle føres ud i livet i dialog med borgerne. Valby blev valgt, fordi der allerede var et velfungerende lokalråd, og der var en passende fordeling mellem gammelt og nyt byggeri. Dette førte til et samarbejdsprojekt, hvor Cenergia, lokalråd, KE og Energistyrelsen var partnere. Det var vigtigt, at det skulle være lokale projekter, som borgerne skulle kunne se. Synlighed var altså et kriterium. Ligesom involvering og formidling var andre succeskriterier for projekterne. Sol i Valby blev altså til et fælles projekt med lokale kræfter, eksterne partnere, investorer og kommunen som medspillere. Og erfaringerne fra Sol i Valby blev også et af startskuddene til etableringen af VE-puljen. Der kom nemlig politisk opmærksomhed på solprojektet. Og dette førte til tilkendegivelser fra den daværende miljøborgmester. Det er altså kombinationen af politiske ønsker, timing, de rigtige partnere, der er med til at sætte gang i projektet med vedvarende energi. Fra politisk hold og embedsmandsniveau ønskede man at få gang i nogle konkrete demonstrationsprojekter. Man havde tidligere været involveret i etablering af vindmøller på Middelgrunden. Her havde man i Københavns Kommune fået erfaringer med at etablere og samarbejde med et privat finansieret vindmøllelaug og man ønskede derfor at skabe lignende projekter med solceller. Nye demonstrationsprojekter De konkrete demonstrationsprojekter udmøntede sig i første omgang i Valby Ny Skole, hvor man ønskede at eksperimentere med den arkitektoniske udformning. Det handlede om at integrere nyt byggeri i gammelt byggeri og se på mulighederne for at påvirke arkitekter, bygherrerådgiver og andre i at arbejde med alternative løsninger. 5\n6 Kommunens andel i projektet bestod i at stille risikovillig kapital til rådighed. Og formålet var, at projektet skulle kunne bruges som en løftestang. Tanken var, at det skulle være pilotprojekter, der skulle være med til at flytte holdningerne til vedvarende energi. Fokus skulle ligge på solceller. Det var en måde til at få sat nogle konkrete initiativer i gang og dermed skabe sig nogle erfaringer. Der er ikke blandt de forskellige interviewede givet udtryk for en klar plan eller strategi for midlerne i VE-puljen men derimod er pilottanken og det at skabe demonstrationsprojekter, det drivende. Det handler i første omgang om at få erfaringer og puljer har været gode til at skabe disse erfaringer. Samtidig skulle projekterne skabe netværk både inden for undervisning, i kommunens eget regi og blandt branchens folk. Dette bliver dermed også startskuddet for Solar City Copenhagen, som kommunen starter op og ansætter Karin Kappel som leder af sekretariatet. Tanken er, at Solar City Copenhagen skal være en selvbærende organisation, men man har i kommunen ikke sat nogen kriterier for, hvad det vil sige at være selvbærende. Det langsigtede perspektiv er, at energipuljer fremover skal have indbygget en selvstyrende autonomi og der skal være klare retningslinier for, hvornår kommunen trækker støtten tilbage. Det betyder, at Københavns Kommune altså har et klart ønske om at støtte udviklingen i vedvarende energi, men ikke i al evighed. Kommunen vil starte demonstrationsprojekter og Valby Ny Skole med alle de tidligere initiativer med lokal involvering var det rigtige sted at starte. Om det er kommunen, der starter projektet med Valby Ny Skole eller det er lobbyarbejde fra diverse partnere, er lidt svært at gennemskue. Sandheden skal nok findes et sted midt i mellem. For samtidig med at tankerne om projekter med solceller starter i Københavns Kommune, så skubber Byfornyelse København og Cenergia på for at formidle soleceller på en ny og spændende måde. De kommer med oplæg til skolen på porcelænsgrunden (Valby Ny Skole) og skitserer konkrete projekter. Netop fordi Valby er godt organiseret med velfungerende lokalråd, hvor det har været muligt at opretholde en dialog, så er det et godt sted at starte både for kommunen og branchens partnere (der allerede har været med til at arbejde med Sol i Valby). Af puljens 8 millioner, bruges ca. 3,5 mil. kr. til Valby Ny Skole. Et element i Valby Ny Skole er et formidlingsprojekt målrettet børn. Dette bliver placeret på Energi og Vandværkstedet i Valby og udvikles af Janus Hendrichsen og Jesper Stenberg fra Uddannelse- og Ungdomsforvaltningen (nu Børne- og Ungdomsforvaltningen). Projektet har til formål at få børn til at forstå, hvordan energi fremkommer, hvordan vi kan arbejde med alternativ energi og hvilke andre energikilder, der findes. Projektet er under udvikling og der er derfor ingen praktiske erfaringer fra projektet. Men Energi og Vandværkstedet har årligt et stort antal 6\n7 besøgende. Og begrænsningen på formidlingen er ikke antal af besøgende, men antal af ressourcepersoner til at modtage børnene. Problemet med indlæringsprojekter er, som en af de interviewede siger, at det er svært at samarbejde med skoler. Generelt er der en positiv dialog om sådanne projekter, men de skal indpasses i et utal af andre læreplaner, og det gør det svært at realisere og styre projektet. En anden dimension om Valby Ny Skole er, at man har ønsket en udsmykning på Prøvehallen. Det skulle fungere som et slags solenergivartegn for Valby. Der er bevilliget penge til udsmykningen og der ligger et konkret oplæg fra en navngiven kunstner. Men lokalrådet har ikke været enig i disse dispositioner og der er endnu ikke truffet en endelig afgørelse. Dette viser også den balancegang, der er, når man på den ene side ønsker lokal inddragelse, forankring og ejerskab og på den anden side har nogle visioner for projektet og signalværdien. Solar City Copenhagen og oprettelse af VE-puljen Næste skridt i rækken af tiltag er at styrke netværket blandt branchens folk samt udbrede kendskabet til solenergi. Dette sker ved etableringen af Solar City Copenhagen. Forskellige af branchens aktører har hørt om Solar City, der er en international sammenslutning af byer, der er arbejder for at fremme brugen af solenergi. Det var naturligt at danne en bred forening, der kunne være med til at drive arbejdet med solceller videre. Der var allerede sat nogle ambitiøse projekter i søen og Solar City, som en måde at profilere branchen og København hang godt sammen. Københavns Kommune har i forvejen arbejdet med Dogme og de europæiske miljøhovedstæder og derfor passede konceptet med Solar City Copenhagen godt ind i den øvrige strategi. Stifterne fra branchen ser det som et nødvendigt og rigtigt skridt. Det vil være med til at få fokus på solenergi og samtidig danne det fornødne netværk blandt branchens aktører. I første omgang placeres sekretariatet i kommunen, men tanken er her, at sekretariatet skal være selvfinansierende og det er ikke kommunens opgave at drive sekretariatet videre i al evighed. Og der afsættes indledningsvis 0,8 millioner til etableringen af Solar City Copenhagen. Det tredje element i Københavns Kommunes strategi var udmøntning af de resterende 3,3 millioner kr. i VE-puljen. Puljer er en måde at få sat projekter i gang på. Der har måske ikke været en skarphed for præcis, hvad man forventede af projekterne. Dog har der skullet være tale om en vis grad af egenfinansiering, der har rod i virkeligheden. Fordeling af midlerne viser også, at det har været svært at finde gode projekter. Mange af projekterne har været rådgiverdrevet. Som en af de interviewede udtaler, så går ideer igennem tre stadier: - idealist drevne 7\n8 - rådgiver drevne (demonstrationsprojekter) - investordrevne (markedsvilkår) Der er blevet tildelt midler til enkelte idealist drevne projekter, men tydeligvis er det de rådgiverdrevne og dermed demonstrationsprojekter, som de fleste af midlerne er blevet delt ud til. Formålet med puljen har ikke været helt klart og dermed har der været stor spredning i de støttede projekter. Man ønskede fra Miljøkontrollens side, at projekterne skulle have en folkelig forankring og derfor blev puljen annonceret i en række lokalaviser. Denne annoncering lå op til sommerferien og trods annonceringen, så er midler endt med at blev tildelt branchens egne folk. Det kan give anledning til en kritisk diskussion af, hvordan man bruger puljer fremover, samt en diskussion af om der er et reelt aftagermarkedet for løsninger med solceller. 8\n9 SOLAR CITY COPENHAGEN Foreningen stiftes i juni 2004 og Karin Kappel ansættes om sekretariatsleder i oktober Kommissoriet for foreningen er at arbejde for at København får en international placering som aktør i arbejdet med at fremme brugen af solenergi Dette skal ske ved at fremme etableringen og udviklingen af solcelleanlæg og solvarmenanlæg. Der skal være en folkelig forankring gennem information og involvering og samarbejdet om solenergi skal fremmes både regionalt og internationalt. Der er altså tale om en blanding af en offentlig og privat organisation. I det første leveår har foreningen fået samlet eksempler og erfaringer om brug af solceller i byggeri. Disse er samlet i en bog Solceller + Arkitektur, der udkom på Arkitekternes Forlag i december 2005 Ligeledes i december indstiftes og uddeles der en solpris til et markant solcelle byggeri. Både bog og pris er med til at skabe opmærksomhed om foreningen sammen med de arrangementer, der er blevet gennemført tidligere i løbet Der er igangsat et arbejde med udvikling af undervisningsmateriale til 4-6. klasse, hvor man har fået forskellige bevillinger fra Energistyrelsen. Materialet skal formidles gennem skolernes energiforum og udarbejdes i samarbejde med Statens Pædagogiske Forsøgslaboratorium. Formålet med materialet er at skabe bevidsthed blandt børn om solceller og brugen af alternative energiformer. Der er blevet stiftet en forening, der pt. tæller de kendte folk i branchen, nogle studerende, kommunalt ansatte og enkelte privat personer, der arbejder på en konkret ide. Sekretariatet har lavet en række seminarer og arrangementer gennem året og er bevidst om sin rolle med at have en god historie at formidle. Det kommende år skal bruges på strategi og handlingsplan. Netværket skal udbygges, der skal hentes penge hjem til fortsat at drive foreningen og der skal måske være en større uafhængighed af kommunen. SOLAR City Copenhagen ser sig selv som et videnscenter for solceller. Alle de interviewede udtrykker et klart behov for en fælles brancheorganisation og der er derfor brug for Solar City Copenhagen. Endskønt at mange af medlemmerne kender hinanden, så kan der være forskelle på, hvor man mener at indsatsen skal lægges. Er det det professionelle netværk, der skal fremmes eller er det ildsjælene der skal have opbakning og den folkelige forankring, der er målet for Solar City Copenhagen. Bredden i kommissoriet for foreningen, det begrænsede budget og de mange målgrupper for projekterne øger behovet for fokusering af aktiviteterne. Københavns Kommune har valgt at give en midlertidig bevilling til sekretariatet, men tanken er som tidligere nævnt, at 9\n10 organisationen skal være selvbærende. Derfor er udfordringen for Solar City Copenhagen at skabe sig et indtægtsgrundlag for de kommende år, så foreningens aktiviteter kan opretholdes. For at fremme brugen af solceller, så skal netværket udvides til at omfatte arkitekter og designere ligesom bygherrer og developers, der søsætter kommende projekter skal kende til netværket. Ideen med at samle erfaringerne i en bog, der udgives på Arkitekternes Forlag er et godt udgangspunkt for at få arkitekterne i tale. Det næste skridt bliver at afholde arrangementer, der målrettes arkitekterne og deres behov. Brug af key note speakere udefra vil være et væsentligt succeskriterium. Folkeliggørelsen af solenergi og informationsmateriale målrettet borgerne er måske nogle tiltag, der bør vente. Samtidigt virker det paradoksalt, at flere projekter indeholder læringsmateriale til børn alt udviklet af den sammen person fra Statens Pædagogiske Forsøgslaboratorium. Konklusion på de mange interview om Solar City Copenhagen og foreningens fremtid er, det første år 2005 har afstedkommet en lang række gode og relevante aktiviteter og at det kommende år bliver afgørende for foreningens fremtidige økonomi. Derfor er konklusionen, at Solar City Copenhagen må prioritere sin indsats og vælge sit fokus. 10\n11 PROJEKTER UNDER VE-PULJEN Den resterende del af midlerne i puljen er blevet fordelt som tilskud til en række forskellige projekter. Der er tale om i alt 3,3 mil. kr., der er blevet uddelt til 11 forskellige projekter. Denne del af puljen blev annonceret på kommunens hjemmeside og i lokale aviser i sommeren Og det har kun været en enkelt, der har hørt om puljen den vej igennem. Resten af ansøgningerne er kommet gennem henvisninger fra de i forvejen kendte solcelleaktører. Kendetegnende ved mange af de projekter, der har modtaget tilskud, er, at det er inderkredsen af medlemmerne fra Solar City Copenhagen, der har fundet og ansøgt Københavns Kommune om midler. Der er ikke en synlig tråd i fordelingen af midlerne. Det lader til, at man har prioriteret demonstrationsværdien og informationsgraden af det enkelte projekt og det har været et krav, at projektet skulle ligge inden for Københavns Kommunes grænse eller have en klar forbindelse til Københavns Kommune. Projekterne kan deles op i tre klumper: - Demonstrationsprojekter Langt størstedelen af de projekter, der har modtaget støtte tilhører denne kategori. Der er til nogle af demonstrationsprojekterne koblet krav om information. - Rene informationsprojekter Her er der to projekter, nemlig projektet for det økologiske inspirationshus og solcelleprojektet på Vanløse SKole - Udviklingsprojekter Her er der tale om et enligt projekt, nemlig udvikling af udstillingsstandere Der er i beslutningsproces blevet lagt vægt på: - informationsværdien - arkitektonisk demonstrationsprojekt - folkeliggørelse og forankring. Der er stor forskel på, hvor langt de enkelte projekter er. Nogle projekter er færdige og afrapporterede. Andre projekter er i gang og andre igen er forsinkede og under projektering. For alle projekter gælder det, at puljemidlerne har haft en motiverende/fremmende effekt. Dog er der enkelte af projektmagerne, der nævner, at det afgørende ikke har været puljen, men ideen om brug af vedvarende energi og solceller har været det drivende. Det forhold, at der er en pulje, er med til at skærpe incitamentet til at komme i gang. 11\n12 Evaluering af de enkelte projekter Projekterne vil blive evalueret som demonstrationsprojekt, informationsprojekt eller udviklingsprojekt. Hvert projekt vil indeholde en beskrivelse, tilskud og evaluering af status på projektet. For en række af demonstrationsprojekterne gælder det, at de har den samme opdragsgiver, nemlig enten Københavns Energi eller Cenergia, derfor vil evalueringen efterfølgende komme ind på deres rolle og andel i projekterne. Demonstrationsprojekter Zoologisk Have Tilskud: kr. Målsætning: Placering af solcelleanlæg på indgangsparti og skoletjenesten i Zoologisk Have. Miljø og miljøarbejde har en høj prioritet. I Zoologisk Have ønsker man at være førende inden for miljøområdet i den zoologiske verden. Det er en naturlig og vigtig del for Zoologisk Have, at miljø og arbejdet med dyr hænger sammen. Og på miljøområdet vil man være First Mover. Denne strategi har Zoologisk Have været i medierne med. Det faktum, at man har 1,2 millioner gæster om året betyder også, at man i sin strategi føler et ansvar for at gå foran på miljøområdet og projekterne skal være synlige. I projekter med solceller er det ikke økonomien, der er den drivende faktor. Tilbagebetalingstiden er simpelthen for lang. Det betyder, at signalværdien er i fokus. Derfor har man også valgt indgangspartiet til solcelleprojektet for at sikre synligheden. På anlægget kan man hele tiden aflæse, hvor meget strøm der bruges. I og med at man arbejder med dyr og dermed miljø så ønsker man hele tiden at være på forkant med den miljøteknologiske udvikling. Det indgår som en aktiv del af virksomhedens image og man ønsker at gå foran og være førende. Samtidig stiller man krav til arkitektur og dermed implementering af solceller. Der skal hænge sammen og æstetikken skal være i orden. Man kigger hele tiden på nye muligheder hvor solceller kan indgå som en del af løsningen. Derfor arbejder man nu på et projekt, der involverer brug af soldrevne informationsstandere. Samtidig ønsker man at demonstrere muligheder og brug af miljørigtige løsninger. Pædagogikken spiller også en væsentlig rolle. FSB og Kantorparken Tilskud: kr. Målsætning: Integration af solcelleanlæg ifm. renovering af tag på boligblokke. Foreningen for Socialt Boligbyggeri FSB er Københavns største almennyttige boligselskab. Med 1300 lejligheder og 1100 kollegieværelser er FSB det største udlejningsselskab i København. Foreningen har en aktiv miljøpolitik. Man er EMAS certificeret. Det 12\n13 betyder også, at man har en holdning til miljøspørgsmål og kigger på nye projekter med miljøbriller. Som boligselskab har man en struktur med mange afdelinger. Disse afdelinger skal involveres, og i disse afdelinger er der et ejerskab til det projekt, som man har valgt. Også i det konkrete projekt om brug af solceller i Kantorparken, så har den lokale afdeling været aktivt involveret i projektet og haft et ejerskab til ideen om brug af solceller. Derfor har det været et noget frustrerende forløb om ansøgning, hvor man fra FSBs side har oplevet bureaukratiet i København. FSB havde et projekt og en ide om brug af solceller. Den lokale afdeling i Kantorparken sagde ja tak til at være med. Der var faktisk tale om en vis grad af egenfinansiering. Man søgte sammen med KE VE-pujlen om midler og troede, at når man fik et tilsagn til at gå i gang, så havde man også umiddelbart et tilsagn fra Plan og Arkitektur. Det havde man ikke. Derfor måtte man søge dem og efter en meget lang sagsbehandling fik man afslag på projekt pga. bygningsfredninger. I FSB er holdningen, at man meget gerne vil indgå i dialog om forskellige typer af projekter af miljømæssig karakter. Det kan dog virke dræbende på initiativet, at der er så meget bureaukrati involveret i at indgå i sådanne samarbejder. Og man vil gerne indgå i dialog og tættere samarbejde med Københavns Kommune. Det betragter man som en naturlig ting, når man er så stort et boligselskab, som tilfældet er med FSB. Selv om man i FSB har en aktiv miljøpolitik, så er prisen en væsentlig parameter og barriere for at indgå i nye miljøprojekter. Derfor er det vigtigt, at den løsning, der præsenteres er veldefineret. KE har i FSBs tilfælde fungeret som rådgiver, og her har KE udviklet en pakke, der beskrev: Hvad det kostede Hvordan man gjorde Hvordan løsningen ville fungere KE har drevet solcelleprojektet og har udviklet ideen. Det er også KE, der gør opmærksom på, at der er en pulje og at man kan søge om tilskud. Da prisen alt andet lige er en barriere for at gå i gang med nye projekter, så kan tilskud virke motiverende og fremmende for at gå i gang med nye typer af projekter, som for eksempel solceller. FSB synes efterfølgende at sagsbehandlingstiden har været meget lang og der er to aspekter i dette. For det første virker det demotiverende for projektet, at det tager så lang til før man når til det endelige afslag, For det andet, er der mangel på solceller. Det betyder, at man skal reservere de rigtige i god tid og her skeles der både til æstetik og ydeevne. Det koster og betyder i FSBs tilfælde penge ud af vinduet. Problemstillingen for FSB er, at man nu har brugt mange ressoucer på et projekt, der i virkeligheden ikke kunne lade sig gøre. Og et projekt, der oprindelig var forankret blandt medlemmer ender med at blive tabt. 13\n14 Nu har man i stedet valgt at påmontere solceller på et nybyggeri i Ørestad Nord. Det er denne gang arkitekterne, der tager initiativet. Beboerne er med og Plan & Arkitektur ender med at godkende. FSBs holdning er, at hvis Københavns Kommune ønsker denne slags projekter i fremtiden, så må man give lidt goodwill til de afdelingsbestyrelser, der har kæmpet for at få beboerne med ellers mister de gejsten. Der eksisterer i boligselskaberne et miljønetværk og det vil være oplagt for Københavns Kommune, at bruge dette til at komme videre. Brønshøj Museum Tilskud: kr. Målsætning: Montering af solcelletermoruder til drift af affugter på Brønshøj Museums nye indgangsparti. På Brønshøj Torv ligger et lille lokal museum. Det indeholder blandt historien om København som fæstningsby tilbage under svenskekrigen i Til museet hører en bunker, der er rammen om en permanent udstilling om livet under svenskekrigen, fæstningslivet, slagene og dagligdagen. Til denne bunker ønsker man nu at opføre et nyt indgangsparti i dag er der noget, der minder om et offentligt toiletbygning. Den nye indgangsbygning skal være et nyt vartegn for Brønshøj Torv og indgår i den kommende helhedsplan for torvets indretning. Samtidig skal bygningen med solceller drive den affugter, der skal holde fugten ude fra bunkerne og sørge for lys under jorden. Det skal være et selvbærende anlæg. Det var museumsinspektør Lars Cramers ide og fra Kultur og Fritidsforvaltningen gik Thomas Christoffersen ind i projektet. Samtidig blev KE involveret i en del af projektet og nævnte muligheden for at sørge midler til etablering af solcelleanlægget. Lars Cramer fik til opgave at skaffe pengene til etablering af tårnene. Det samlede beløb på kr. er skaffet og projektet bliver derfor realiseret. Indgangspartiet forventes færdiggjort i efteråret Etablering af anlæg på Nørrebro Tilskud: kr. Målsætning: Etablering af anlæg på private ejendomme og medborgerhus på Nørrebro Nørrebro blev etableret i samarbejde mellem Københavns Miljø og Energikontor (KMEK) og Agenda 21 Centret Nørrebro. KMEK havde også en egen ansøgning til midler. Dette handlede om informationsprojekter om solceller, hvor KMEK ville lave deres egen pulje. Dette projekt blev ikke tildelt midler fra VE-puljen. KMEK og 14\n15 Agenda 21 Centret Nørrebro valgte derfor at søge igen sammen med Cenergia på etablering af nogle konkrete demonstrationsprojekter. KMEKs holdning er, at den folkelige inddragelse er vigtig og er uforstående over behandlingen, Det betyder, at KMEK efter egen opfattelse selv har stået for folkeliggørelse af projekterne. Denne folkeliggørelse består af en lille pjece om anlæggene. Jens Larsen, KMEK har holdt et par foredrag for medarbejderne på to af de steder, hvor anlæggene er placeret og det tredje anlæg er et demonstrationsanlæg på KMEKs eget hus. Umiddelbart handler uenigheden mellem KMEK og Københavns Kommune i KMEKs øjne om samarbejdsvanskeligheder. Det handler om den lille enhed over for den store kommune. I den oprindelige ansøgning om demonstrationsprojekter var der udvalgt fem projekter. Der er kun tre, der bliver realiseret og det ene ændres undervejs. Den oprindelige tanke var netop at etablere solceller på taget af en boligforening. Projektet blev dog ikke solgt til beboerne, men kun til bestyrelsen, og da den drivende person flyttede, faldt projektet. I stedet vælger man en løsning hvor man monterer solceller på KMEKs egen bygning. Bygningen ligger i en baggård, og man kan derfor diskutere demonstrationsværdien af dette projekt. De to øvrige projekter handler om integration af solceller på kommunale bygninger. KMEK vil gerne arbejde sammen med Københavns Kommune om flere projekter. Holdningen hos KMEK er, at forankring blandt borgerne er vigtig og forankring kommer med information og formidling. Her ser KMEK sig selv som en vigtig nøglespiller. Derfor bliver VE-pujlen også hilst velkommen..sådan en pulje er noget af det vigtigste kommunen kan gøre... Samtidig virker det paradoksalt, at det selv på Indre Nørrebro, hvor der er en aktiv græsrodsbevægelse, ikke kan skabes en folkelig opbakning til eller inddragelse i projektet. Dog mener KMEK, at Købehavns Kommune kunne have fået mere for pengene hvis ansøgningskriterierne havde været nemmere. De burde i KMEKs øjne have spillet mere sammen med SOL 1000 med direkte tilskud til etablering af anlæg. KMEK har sin tid været med i etableringen af Middelgrundens Vindmølle Laug. Det er KMEKs opfattelse, at tiden ikke er moden til et solcellelaug fordi økonomien ikke hænger sammen. Tilbagebetalingstiden er for lang (på de tre realiseret projekter er den ca. 15 år), og derfor er det svært at få borgerne med. Derfor skulle puljen i KMEKs øjne have ydet større tilskud til etablering af anlæg frem for at vælge mange forskellige typer af projekter ud. 15\n16 Arkitektskolen Tilskud: kr. Målsætning: Brug af solceller til renovering af kantine demonstrationsprojekt. På Arkitektskolen er der et løbende vedligeholdelsesarbejde som tegnestuen Fogh og Følner er ansvarlig for og som arkitekt Kent Petersen har været involveret i. Man har gennem flere år været i gang med nybygninger og renoveringer af bygningerne. Flere af bygningerne er fredet, og det stiller særlige krav til vedligeholdelsen. Da kantinen skal renoveres og denne bygning ikke er omfattet af særlige fredningsbestemmelse, falder valget på at lade solceller indgå som en del af løsningen. Skolen bør naturligvis gå foran med et godt eksempel og det er vigtigt at demonstrere, hvordan bæredygtig energi kan integreres i et eksisterende bygningsværk. Via kendskab til branchen hører man om puljen og puljen er en klar medvirkende årsag til, at man vælger en løsning med solceller. Brug af solceller er dog stadig en urentabel forretning og tilbagebetalingstiden er for lang til, at det er interessant for mange arkitekter at arbejde med. Derfor er tilskud essentielt, hvis kendskab til brugen skal fremmes. Kent Petersen pressede på for at finde alternative løsninger og ledte efter tilskudsformer på internettet. Det var på den måde, at man fik kendskab til VE-puljen. Samtidig havde Kent i anden sammenhæng mødt Peder Vejsig enten via sit netværk eller gennem puljen og i fællesskab får de udformet en ansøgning. Anlægget er blevet en smuk og æstetisk løsning, der viser hvordan solceller kan bruges som lysdekorationselementer. Anlægget er ikke rentabelt. Der bliver regnet med en tilbagebetalingstid på mere end 50 år og tilskuddet har været helt essentielt for etableringen af selve anlægget. Det er også Kent Petersens vurdering at de lange tilbagebetalingstider får mange arkitekter til at stoppe overvejelser om brug af solceller førend de overhovedet er gået i gang. Det er altså bygherren, der skal være idealistisk, hvis der skal tænkes vedvarende energiformer ind i byggeri. Det nye bygningsreglement kan måske være med til at øge fokus på vedvarende energiformer. Det andet problem med solceller er, at de ikke giver nok effekt. Og samtidig kan der være problemer med lagringskapacitet fra sommer til vinter. Det giver nogle begrænsninger for, hvor meget solceller kan udbredes. Det betyder også, at behovet for energipuljer er tilstede, hvis kommunen ønsker, at der skal eksperimenteres med vedvarende energiformer. København Solcellelaug Tilskud: kr. Målsætning: Etablering af anlæg til solcellebørs. Dette er en succeshistorie, der involverer en ildsjæl, en aktiv kommune og en visionær ingeniør. Ideen starter hos Peter Vejsig Pedersen og Erik 16\n17 Christiansen. Erik har tidligere været med i Vindmøllelauget og ser en mulighed for at lave en tilsvarende løsning med solceller. Sammen med Peter Vejsig Pedersen udtænker de ideen til Københavns Solcellelaug. KE går ind i projektet, i det det er dem der skal skaffe kunderne til strømmen. Fordelen ved at lave et laug, som man har gjort det med vindmøllerne er, at investeringen kan gøres skattefri. Udover etablering af lauget, så er første problem at finde et tag, der er egnet til opsætning af de mange solceller. Den første boligforening, som man entrerer med ønsker betaling for brug af taget på samme måde, som når man opsætter mobilmaster. Den økonomi råder projektet ikke over så man må ud og lede igen. Først kommer en kommunal ejendom på tale, men på grund af strukturreformen falder projektet. Til sidst møder Erik Christiansen driftschefen for Københavns Ejendomsenhed Jørgen Stokbro til et arrangement i Solar City Copenhagen og Jørgen tilbyder at finde et egnet tag blandt Københavns Kommunes egne bygninger. Jørgen Stokbros holdning er, at hvis kommunen har tagene, hvorfor skulle kommunen så ikke stille dem til rådighed til for at fremme projekter, der fokuserer på vedvarende energi. Kombinationen af Eriks erfaring fra Middelgrundlauget og Peder Vejsigs faglige viden får sat skub i projektet. Efter af have fundet et egnet tag, så starter man salget af solcelleandel i starten af juli. Medio august var der solgt mellem 10 og 20 % af alle andele og i midten af oktober var alle andele udsolgt. I dag sidder Københavns Solcellelaug tilbage med en succes, hvor der er venteliste både på nuværende og kommende projekter. Her er tale om et projekt, hvor solceller er blevet folkeliggjort. KE er også gået ind i projektet. Det er nemlig KE, der aftager solstrømmen og afsætter den på KE Solbørs. Det betyder, at der er mulighed for at tjene penge på projektet. Der er et potentiale på kunder og der er en villighed til at købe den dyrere solstrøm. Og det er både af økonomiske og idealistiske grunde. Samtidig er ideen om Solcellelauget også udsprunget af en tanke om, at man skal have gang i solcelleindustrien i Danmark. Solcellelauget har stået for informationsindsatsen om projektet. Det er sket ved brug af hjemmeside, annoncer i diverse dagblade og presseomtaler. Forrentningen på projektet er 9.43% og afskrivningerne er på ca. 5% - dermed kan investeringen godt tåle en vis sammenligning med andre investeringsprojekter. Samarbejdet mellem Lauget og KE har været meget værdifuldt og lærerigt. De er to partnere, der behøver hinanden. Og visioner er der nok af hos Erik Christiansen. 17\n18 Solceller på daginstitution Artillerivej 75 Tilskud: kr. Målsætning: Integration af solceller i ny tagløsning til daginstitution Demonstrationsprojekt om brug af amorfe solceller, hvor projektet ændrer karakter og ejer undervejs. Oprindelig var ansøgning sendt af RIA (Rådgivende Ingeniører og Arkitekter), men deres lukning (privatisering) betyder, at projektet overgår til Familie og Arbejdsmarkedsforvaltningen (FAF). Samtidig ændrer projektet form undervejs og dele af demonstrationsværdien går tabt i og med man ikke længere ønsker at anvende amorfe solceller, men i stedet vil benytte krystallinske solceller. Rammen for hele projektet ændrer sig, da projektet flyttes fra en arkitekt til en rådgiver. Æstetikken bliver nedprioriteret til fordel for udbytte. De amorfe celler er for lavtydende og man vælger derfor nogle andre solceller, der sikrer en højere ydelse. Informationsprojekter Solcelleanlæg på Vanløse Skole Tilskud: kr. Målsætning: Etablering af solcelleanlæg på skole med fokus på formidling Espensen Rådgivende Ingeniør er med i Solar City Copenhagen. De arbejder med en lang række miljøprojekter og har en klar interesse i at tænke energirigtige løsninger ind i deres løsninger. Med VE-puljen så de en mulighed for at koble solceller sammen med læring hos børn. Derfor lavede de et samarbejdsprojekt med Vanløse Skole og Statens Pædagogiske Forsøgslaboratorium. Skolen deltager fordi man har en klar holdning til at det er vigtigt at præge børnene for livet. De skal have en aktiv viden om hvordan det er med vores ressourcer etc. Det pædagogiske aspekt er altså drivende. Samtidig står skolen overfor et ombygningsprojekt, hvor solcelleprojektet kunne tænkes ind som en logisk del. Hvor langt projektet kommer, afhænger af hvor mange midler skolen får til sin ombygning. Projektet består af forskellige delelementer. Det drejer sig om: Udvikling af formidlingsværktøj Pædagogisk formidling Etablering af anlægget. I første omgang har man holdt workshop med lærerne på skolen for at indsamle deres ønsker og holdninger til det kommende projekt. Samtidig er man på skolen i gang med et omfattende renoveringsprojekt og man balancerer på et knivsæg for at få enderne til at mødes i de to projekter (solceller og renovering). 18\n19 Succeskriteriet for projektet er at få lærerne med eller i alle fald en gruppe af lærere ellers går indlæringen af børnene tabt. Projekter af denne type der et eller andet sted er opstået af idealisme kan ikke lykkes, hvis ikke der findes puljer til at støtte sådanne projekter. Problemstillingen med solceller er, at det stadig er en dyr industri - og der mangler viden om, hvad man kan med solceller. Så længe disse budskaber ikke er kommunikeret ud, så længe vil det være svært at gøre projekterne kendte. Der mangler ifølge Espensen kendskab blandt arkitektbranchen kendskab til hvordan man kan bruge solceller æstetisk og visuelt. Der skal derfor gøres en indsats for at få budskaberne kommunikeret bredere ud. For Vanløse Skole er formidlingen til børnene vigtig. Det er derfor, at man er gået ind i projektet og fordi natur og teknikfagene i den grad mangler personaleressourcer, der tager formidlingssituationen alvorlig. Man har et klart ønske om at lære børnene om, hvad energi er, og hvordan man kan udnytte alternative muligheder. Det økologiske inspirationshus Tilskud: kr. Målsætning: Indsamling af data om brug af vedvarende energi i kolonihaver, samt formidling og demonstration af vedvarende energi projekter. Inspirationshuset ligger på Frederiksberg og er tilknyttet til Jytte Abildstrøms teater Riddersalen. Visionen er at få brugere af huset til at tænke sig om. Samtidig ønsker man at vise alternative løsninger. Inspirationshuset er den eneste, det har søgt på baggrund af annoncerne i lokalbladene. Årsagen til man søgte, var, at der med puljen lå en mulighed for at lederen af inspirationshuset kunne finansiere sin stilling. Det krævede nemlig et projekt og midler. Tanken var, at man ville lave en analyse over, hvordan man kan udbrede kendskabet til vedvarende energi i kolonihaver med særlig fokus på kolonihaver i København. Hans Torpet fra Inspirationshuset har også haft kontakt til en række kolonihaveforeninger og også været på besøg enkelte steder. Konklusionen på nogle af besøgene har været, at man allerede i nogle foreningerne har kendskab til og gør brug af solenergi. Hans Torpet har så benyttet besøgene til også at fortælle om nogle af de andre løsninger fra Inspirationshuset herunder muldtoilettet. 19\n20 Udviklingsprojekter Helicon Network Tilskud: kr. Målsætning: Udvikling af nyt solcellebaseret informationsskilt To mand et skilt en ide. Sådan kan man groft karakterisere skilteløsningen til Helicon Network. Helicon Network laver udstillinger store udstillinger, der kan stå i det offentlige rum. Til sådanne udstillinger vil det være ønskeligt, at der var lys monteret. For at undgå at skulle trække et uanet antal af ledninger, er det også ønskeligt at udstillingsmodulerne bruger batteri - og her kommer løsningen med et solpanel ind i billedet. Solcellen skal drive og oplade batteriet og dermed undgå ledningstræk. Ideen er rigtig og interview med blandt andet Teknologisk Institut og Vej & Park bekræfter dette. Projektets fokus er udvikling af byinventar, der benytter solstrøm. Det betyder, at trækning af ledninger bliver unødvendige. Skiltene er flytbare og tanken er at udvikle en serie skilte med udstillinger, der kan benyttes i større danske byer. Dog har det været et problem at få ideen afsat. Helicon arbejdede på udviklingen af prototypen. Virksomheden er præget af dårlig økonomi og det tvinger hele tiden Helicon til at ændre tidsplan. Projektet er derfor i en uafklaret situation. Særligt om Københavns Energis rolle Københavns Energi (KE) har fået tilskud til tre forskellige projekter. Alle projekterne handler om etablering af solstrømsanlæg. KE har en række forskellige projekter om vedvarende energi og i særdeleshed solenergi og ser brug af solceller og andre vedvarende energiinitiativer som en væsentlig del i at være energiselskab. KE har udviklet konceptet solstrøm, hvor borgerne får mulighed for aktivt at vælge solstrøm til. På sigt er det et produkt, der skal kunne hvile i sig selv og KE mener derfor at forretningen skal drives frem på markedsvilkår. KE fik sammen med Miljøkontrollen lavet en analyse af borgernes kendskab til solstrøm og vilje til at betale ekstra for miljørigtig energi. Konklusionerne var, at borgerne i dag ikke kender meget til alternative el-former, men at der var en klar interesse for at betale ekstra for miljørigtig energi. Problemstillingen er dog, at man som borger ikke kan se, at den el, der kommer ud af stikkontakten er miljørigtig. Derfor arbejder KE med at anskueliggøre, at man som forbrugere kan købe pakker, der svarer til, at ens el-koger eller køleskab kører på miljørigtig el. KE har været involveret i projekterne - Zoologisk Have 20\n21 - Kantorparken - Brønshøj Museum Og har sammen med disse tre organisationer indsendt ansøgninger om tilskud fra VE-puljen. Motiverne for brugerne for at indgå i projektet er ofte kombineret med en aktiv miljøpolitik. Dog er museet på Brønshøj Torv lidt anderledes. Det er mere drevet af en ambition om at lave et vartegn på Torvet og i en helhedsplan for både torv og museum. Både FSB og Zoologisk Have har en aktiv miljøpolitik. Det er derfor at man indgår i denne type projekter. Særligt om Cenergias rolle En anden stor projektmager er Cenergia. Cenergia har været med fra starten i de forskellige solcelleprojekter. Sammen med KE og Jacob Klint fra Byfornyelse København har Cenergia samarbejdet om en lang række projekter, der involverer solceller. Det, der har drevet arbejdet har været, at der skulle være tale om lokale projekter, som folk kunne se. Det skulle altså være synlige anlæg. Cenergia er med i Sol i Valby projektet og i etablering af Solar City Copenhagen. Da VE-puljen udmøntes har Cenergia også langt de fleste ansøgninger og modtager støtte til følgende anlæg: - Nørrebro i samarbejde med KMEK og Agenda 21 Nørrebro - Arkitektskolen - Njalsgade og Attilerivej (Solcellelauget) Det er tre meget forskellige projekter og dermed også forløb. Delkonklusion Af disse 11 projekter, er det kun halvdelen, der er realiseret. Resten er i gang, forsinket eller ændret. Der har i flere af projekterne været tanker om borgerinvolvering, men det er begrænset, hvor meget det er lykkedes at komme ud til borgerne. Der er lavet en række mindre formidlingsprojekter for det enkelte projekt, men den store informationsværdi af projekterne er på nuværende tidspunkt begrænset. Der er i projekterne mange gode intentioner, men det er også tydeligt, at det har været svært at realisere disse. Der arbejdes på en solcelledag på Brønshøj Torv, som er et samarbejde mellem Erik Christiansen og Brønshøj Museum. Hvorvidt dette er en aktivitet, der hører inde under VE-puljen er usikkert. Der er lavet enkelte state of art eksempler på Arkitektskolen og i Zoologisk Have, mens de øvrige projekter bærer præg af at have en demonstrationsværdi, men der er ikke tænkt i arkitektoniske helheder. 21\n22 Solcellelauget er det eneste rendyrkede eksempel på folkeliggørelse af solceller. Her har man haft en succes med at få afsæt andelene i lauget. Der har været folkelig interesse i projektet og det faktum, at der er ventelister både til det nuværende og det næste projekt er et godt tegn. Der arbejdes flere steder med udvikling af pædagogisk materiale, men intet af det er på nuværende tidspunkt færdigt. Og der er derfor ingen praktiske erfaringer med udbredelse af kendskab til solceller hos børn. Umiddelbart vil klare ansøgningskriterier, målsætning og strategi for tildeling af midler have givet nogle mere regelrette projekter. Nu har man fået skabt sig en række erfaringer, men spørgsmålet er, hvor meget budskabet om brug af solceller er blevet udbredt og om Københavns Kommune med disse projekter har fået en erfaringsdatabase, der kan bruges i planlægningen af fremtidige projekter. Samtidig er det snævre ansøgningsfelt et udtryk for at markedet for solceller er begrænset. Københavns Kommune har valgt at arbejde bredt med fremme af vedvarende energi, frem for at fokusere mere snævert eller pejle projekterne i en bestemt retning. Kommunens rolle er klart at skabe erfaringer med solceller både på det æstetiske og funktionelle niveau, ligesom det er kommunens opgave at sætte dagsordenen for brug af vedvarende energi. Til gengæld kan det diskuteres om Københavns Kommune har til opgave at fremme en industri. Her er der et klart skel mellem kommunens rolle og statens rolle. Dog har Københavns Kommune som landets absolut største kommune en klar mulighed for at påvirke den energipolitiske debat - og den mulighed bør kommunen udnytte, hvis man ønsker at sætte dagsordenen. Den første delkonklusion og afsættet for den videre diskussion må derfor være, at Københavns Kommune bør tage stilling til hvilken rolle man som kommune ønsker at spille nu og i fremtiden. Det vil også afstedkomme en klar stillingtagen til, hvordan puljer skal bruges til fremover at sætte fokus på brug af vedvarende energi. 22\n23 DET VIDERE PERSPEKTIV På baggrund af de realiserede projekter og en række interview med branchefolk, forskere og embedsmænd vil jeg forsøge at komme med en strategi for det fremtidige arbejde med vedvarende energi. Solcellebranchens vilkår Solcellebranchen er ikke en nem branche. Der er begrænsede midler, investeringerne er dyre og tilbagebetalingstiden på anlæggene er lange. Derfor er det gennemgående udsagn fra branchens virksomheder, at det er vigtigt at der er mulighed for tilskud til projekterne de skal kunne løbe rundt ellers falder ideen til jorden. Hvis branchen skal udvikle sig, så skal der forskes i nye muligheder, nye samarbejdsformer og nye brugsformer. Vedvarende energi skal på dagsordenen og der skal forskning og forsøgsprojekter til at drive projekterne fremad. Et andet element er, at det kan være problematisk, at branchen i Danmark er lille og snæver. Det er måske begrænset, hvor megen nyudvikling der er i så sluttet en kreds. Flere af branchens medlemmer udtaler da også, at der er meget positiv rygklapperi og man skal ligesom være til stede men at det ikke er inden for branchen at de nye netværk dannes. Hvis man spørger til, hvor branchen kigger hen, når de kigger på muligheder i solcelleindustrien, så peger mange på Tyskland og Schweiz. Her har man fået formet en industri, der i høj grad er drevet af kommercielle interesser og med et økonomisk set-up, der hænger sammen. Men stadigvæk er der investeret midler fra centralt hold til at få fremmet udviklingen og det vil der fortsat være behov for, hvis projekter med vedvarende energi skal blive til mere end bare enkeltstående projekter. Vilkårene i Tyskland, Schweiz og for den sags skyld Østrig adskiller sig holdningsmæssigt fra vilkårene i Danmark. For det første er de grønne synspunkter forankret politisk på en helt anden måde end i Danmark. F.eks. har De Grønne været en del af det tidligere regeringsgrundlag i Tyskland gennem flere år. Renhed og miljøpuritanisme har stået højt på dagsordenen. Derudover har man i alle landene arbejdet med en feed in tarif, der giver tilskud til energiprojekter. I Tyskland kan det derfor svare sig at anlægge solcellefarme på forurenet jord og der gives høj tilskud til solcellestrømmen. Der er med andre ord i høj grad tale om masseproduktion. Både Spanien og Tyskland har en høj solcellepris, dog er Tyskland nu i gang med at nedskrive prisen. I Californien sætter man anlæggene gratis op, når man bygger nye huse og beboeren kan så efterfølgende købe strøm som han plejer. 23\n24 Solcellefabrikanterne udtaler, at det danske marked er præget af træghed. Arkitekterne er emsige og gør det, som bygherren ønsker. Det betyder, at bygherren skal ville et solcelleprojekt for at denne løsning bliver tænkt ind. Behovet for puljer VE-puljen betragtes af branchens folk som et skridt på vejen, men et lille skridt. Puljen på samlet 8 millioner batter ikke så meget i det store spil. Initiativet er rigtigt, men måske skulle kravene til puljen have været skærpet. Eller alternativt skulle Københavns Kommune have været gået sammen med andre statslige organisationer for virkelig at fremme brug af solceller i byggeriet. Det kunne have været Energistyrelsen og Bygge & Boligstyrelsen. Et andet element er informationsværdien af de enkelte projekter flere i branchen har peget på, at kommunikation bør tænkes ind fra starten af et projekt og ikke blot ende som en pjece, når projektet er færdigt. Såfremt man skal arbejde med puljer fremover, så skal man tænke i krav til projekterne i form af: bygninger renovering ny byggeri Hvordan kan man integrere solceller i disse projekter det skal være udgangspunktet for puljerne. Puljer skal medvirke til at provokere og fremme diskussion om brug af vedvarende energi former og udvikling af alternative løsninger og nye arkitektoniske udtryk. Puljer skal fremme samarbejder på tværs af fag og være en eye opener for nye tiltag. Det er måske et spørgsmål om VE-puljen er lykkedes med det sidste. Et andet budskab når man snakker fremtid med solcellefabrikanterne, er, at branchen og politikerne skal gøre sig nogle overvejelser om, hvad Danmark kan på solcellemarkedet. I Danmark vil man ikke komme til at producere standardprodukter markedet er simpelthen ikke stort nok. Derfor skal der satses på nicheproduktion og specialprodukter. Når talen så falder på puljer, så har puljer hidtil handlet om demonstrationsprojekter og fra branchen lyder det, at puljer måske i højere grad skal handle om udviklingsprojekter. Der laves mange projekter med vedvarende energi rundt om i verdenen. Internationale firmaer som Shell og BP er aktiv i markedsføringen af solenergi, fordi det samtidig giver dem en ekstra PR-værdi. I Sverige har man en ramme på 3 milliarder svenske kroner til energibesparende projekter. Og ifølge branchefolk, så er Danmark et af de få lande i Europa, der ikke satser på solenergi. Der er altså brug for nytænkning, hvis projektet skal lykkedes. Og her kan Københavns Kommune spille en aktiv rolle. 24\n25 Fremtidig brug af solceller Både fra producenter og fra Teknologisk Institut lyder det samstemmende, at Danmark bør satse på integrere solceller i design. Solcellen skal tilføre en merværdi til produktet. Allerede i dag findes der flere udgaver af Parkeringsautomater, der drives af solceller. Fordelen ved at parkeringsautomaterne er soldrevne er, at der ikke skal trækkes ledninger. I stedet kører automaterne på et soldrevet batteri. Derfor har Københavns Parkering skønnet, at der med udskiftningen af de mange automater og opsætning af nye automater i et større område, så er tiden moden til, at alle automaterne skal være solcelledrevne. Det sparer på længere sigt kommunen for ledningsarbejde til opsætning af de mange nye automater. Der er til solcellen koblet et batteri, der oplades af solcellen og man regner med at batteriet kan holde ca. i et år. Teknologisk Institut har også eksperimenteret med andre typer af løsninger på udvikling af byinventar, der er solcelledrevne, tasker med mobiloplader, der drives af en solcelle. Solcellen skal retænkes og integreres i produktet. Man skal tage udgangspunkt i funktionaliteten og så søge at afdække, hvordan solcellen kunne integreres i løsningen. Her kan som eksempel nævnes solafskærmningen på KEs nye bygning. Man skulle have alle elementerne og kun solcellen er tilsat som ekstra element. Det man har arbejdet med her er altså en bygningsintegreret løsning og det som Danmark skal være gode til fremover er netop denne type løsninger hvis man spørger forskerne og branchefolkene. Og det er derfor, at puljer er vigtige! Signalværdien i støtteordninger er vigtig. Ingen vil investere i ny teknologi, hvis ikke stat og kommune støtter op om projektet. VE-puljen burde måske i højere grad have taget udgangspunkt i nogle af disse løsninger. Altså hvordan integrerer vi solceller i bygningen på en ordentlig måde? Og hvordan får vi skabt nogen resultater? Bygningsintegrerede løsninger er også (ifølge branchefolk) billigere end at klaske nogle solceller ovenpå taget. Og det er her, at man skal kigge på, hvad der driver byggemarkedet. Hvor byggeriet i Sverige er masseproduceret, så er byggeriet i Danmark arkitektdrevet. Sidste skud på stammen er arkitekttegnede typehuse. Derfor er det i høj grad arkitekterne, der skal have øjnene op for mulighederne med solceller og bygningsintegrerede løsninger. Bogen om solceller og arkitektur er da bestemt også første skridt i denne retning. 25\n26 KONKLUSION Fremtidig brug af puljer kræver en klarere og tydeligere strategi. Hvad er det Københavns Kommune vil opnå, hvad er formålet med projektet, hvem er målgrupperne og hvilke budskaber og signaler vil vi sende. For Københavns Kommune må brugen af puljer også i høj grad handle om, hvilket image kommunen ønsker og hvordan puljerne understøtter konkrete planer og initiativer. Blandt de mange aktører, der er i solcellebranchen, så ser man Københavns Kommune som et lokomotiv, der kan være med til at skubbe til en udvikling og i den forstand er puljer en oplagt mulighed for at sætte nogle nye typer af projekter i søen. Ved at vælge puljer, så risikerer man som i tilfældet med VE-puljen at få begrænsede resultater med den satsning, som man har gjort. Der kan stilles spørgsmål ved, om man har fået igangsat de rigtige initiativer med de puljemidler, der er uddelt. Alternativt kunne man vælge en strategi, hvor man støtter projekter efter opfordring. Det vil sige, at kommunen søger en bestemt type projekter i henhold til den overordnede plan, der er på området. Problemet vil her være om kommunen er i stand til selv at finde frem til de rigtige projekter. Det er en afvejning af, om man ønsker ildsjæle eller projektmagere til at trække udviklingen i den ønskede retning og ofte er det en kombination. Puljer til produktudvikling er dyre. Derfor bør Københavns Kommune i højere grad satse på demonstrationsprojekter og lokal forankring. Her kan erfaringer fra Agenda 21 puljerne inddrages. Forankringen skal ske lokalt og gennem borgerinddragelse. Dilemmaet er her, at markedet er snævert, folkeligheden er begrænset og samtidig er det for kommunen en naturlig opgave at skabe rammerne og fremme udviklingen af projekter med vedvarende energi. Alle i branchen peger på, at puljer er vigtige også i Energistyrelsen, hvor man har en stor er erfaring med brug af puljer, siger man at puljer er fremmende for nye tanker og initiativer og støtteordninger er den eneste vej frem. Men hvis man skal komme videre med brug af puljer, så skal de målrettes helt konkrete udpegede projekter, hvor setuppet er i orden, formålet tydeligt og afgrænset og lokale kræfter er inddraget i forankringen. Projekter starter ofte som tilfældigheder og skal herefter styres eller formes undervejs. Flere af projekterne i denne evaluering var ikke blevet realiseret uden puljemidler. Derfor vil der naturligvis fra branchefolk altid efterspørges puljer der skal fremme ny teknologi eller miljørigtige tiltag. Strategien og kravene til disse projekter bør nok skærpes en del fremover, hvis puljer skal have den fornødne effekt. 26\n27 Bilag Oversigt over interviewperson Hjalte Aaberg, direktør Københavns Kommune Miljøkontrollen Hans Christian Christiansen, projektleder Københavns Kommune Miljøkontrollen Henrik Dissing Københavns Kommune Miljø- og forsyningsforvaltningen Karin Kappel, sekretariatsleder Solar City Copenhagen Jacob Klint Byfornyelse Danmark Peder Vejsig Pedersen Cenergia Jesper Stenberg Miljø og Vandværkstedet Unge og Uddannelsesforvaltningen Jens Larsen Københavns Miljø og Energikontor (KMEK) Thomas Brændegaard Nielsen, projektleder Københavns Energi Christian Kirkegaard, miljøchef Forening af Socialt Boligbyggeri (FSB) Jørgen Stockbro, driftschef Ejendomskontoret Kultur og Fritidsforvaltningen Erik Jørgensen, daglig leder Agenda 21 Center, Indre Nørrebro Signe Antvorskov, projektleder Ebsensens Rådgivende Ingeniører Claus Frimand Helicon Network Lars Cramer Petersen, Museumsleder Brønshøj Museum 27\n28 Hans Andersen, Teknisk direktør Zoologisk Have Hans Torpet, projektansat Det økologisk inspirationshus Ken Petersen, arkitekt Arkitektskolen Søren Givsø, daglig leder Københavns Parkering Ken Hem Jensen, direktør Dansk Solenergi Jens Windelef, specialkonsulent Energistyrelsen Dennis Knudsen, direktør Gaia Solar Hanne Lauridsen, projektleder Teknologisk Insitut Janus Henrichsen Statens pædagogiske forsøgslaboratorium Erik Christiansen Københavns Solcellelaug Oscar Ekstrøm, inspektør Vanløse Skole 28


Fakta om Hypertension - Mosolyorszag.com\nHypertension, som er også kendt som højt blodtryk, kan påvirke mænd eller kvinder i alle aldre. Personer med forhøjet blodtryk kan gå i årevis uden nogen tegn eller symptomer. Uden behandling, kan højt blodtryk føre til alvorlige sundhedsproblemer. Disse helbredsproblemer kan omfatte et slagtilfælde eller et hjerteanfald.\nTidlige symptomer på forhøjet blodtryk kan omfatte svimmelhed, kedelig hovedpine og sporadisk næseblod. Hvis dit blodtryk er ekstremt høje, kan symptomerne omfatter svær hovedpine, træthed, forvirring, brystsmerter, synsproblemer, uregelmæssige hjerteslag, åndedrætsbesvær, blod i din urin og dunkende i brystet, ørerne eller halsen. Disse symptomer skal behandles omgående med en læge for at forhindre et slagtilfælde eller hjertetilfælde.\nI over 90 procent af tilfældene af hypertension er der ingen identificerbar årsag til det høje blodtryk. Denne type af højt blodtryk kaldes primær hypertension. Primær hypertension udvikler sig langsomt over mange år, med få eller ingen tegn eller symptomer.\nSekundær hypertension er højt blodtryk forårsaget af en underliggende tilstand. Det normalt vises pludselig og forårsager blodtryk til spike til meget høje niveauer. Nogle betingelser, der kan føre til sekundær hypertension er nyreproblemer, binyrerne tumorer og nogle medfødte hjertefejl. Graviditet understreger din krop, som kan undertiden resultere i forhøjet blodtryk. Nogle medikamenter kan føre til sekundær hypertension. Disse kan omfatte p-piller, over-the-counter smertestillende, dekongestanter og nogle receptpligtig medicin. Brug af ulovlige stoffer som kokain eller amfetamin kan også føre til sekundær hypertension.\nHypertension har mange risikofaktorer. Nogle faktorer kan kontrolleres og andre kan ikke. De risikofaktorer, der er ude af din kontrol er alder, race og slægtshistorie. Nogle af de risikofaktorer, som du kan styre er motion, vægt, rygning, alkoholforbrug, mængden af natrium du forbruge, mængden af kalium og vitamin D i din kost, stress, højt kolesteroltal, sove apnea og diabetes.\nForhøjet blodtryk kan behandles med visse medikamenter og ændringer i din livsstil. Begrænsende tobak og alkohol, spise sundt, faldende dit saltindtag, udøve mere og håndtering af stress er livsstilsændringer, som du kan gøre på egen hånd. Ændringer i livsstil kan hjælpe med at sænke dit blodtryk, men det er ofte ikke nok. Lægen kan forsøge en kombination af medicin til at hjælpe med at sænke dit blodtryk. Disse medikamenter kan være thiaziddiuretika, beta-blokkere, calciumkanalblokkere, reninhæmmere, alfablokkere, alpha-beta-blokkere eller vasodilatorer.\nHvem er berørt af Hypertension?\n• Hvad er fordelene ved baltiske rav?\n• Vigtigheden af positiv tænkning\n• Tyndere hår & Acne\n• Hvordan undgår jeg at gruppe B Strep\n• Hvad er hud Melasma?


licas.dyrinstinkt.com Instruktioner Sproglige virkemidler novelle\nSproglige virkemidler Når man arbejder med det sproglige materiale i forskellige former for tekster, er det særligt interessant at stille sig disse spørgsmål:. Er der nogle virkemidler eller sære! Eller bruges et fremmedord på en markant eller spøgende måde? Det er ikke usædvanligt, at en forfatter ligefrem opfinder et nyt ord en såkaldt neologisme sproglige én bestemt tekst - og at ordet så kun bruges denne ene gang. Endnu mere sært er det, når Peter Seeberg i sin novelle "Hullet" novelle personerne navne med symbolsk betydning såsom Graves, Tape og Drain.\nSPROGLIGE VIRKEMIDLER NOVELLE Sproglige virkemidler\nSproglige virkemidler novelle Analyserende oplæg om sproglige virkemidler i litteraturen\nI Epplers prisbelønnede grænselandssang fra hilser vi et nyt fredeligt Europa velkommen - et grænseløst Europa på vej ud i møde med den levende Novelle. Danmark, i dag brydes grænser ned mod et Europa i fred Grænser du ikke kan standse ved Hele din Jord er med Denne levende Jord hvor syd, vest, øst og nord er tæt på hinanden! For danskerne blev 90erne årtiet hvor vi for alvor blev en del af en global verden. S amme sproglige stemning finder vi i sangen til den nye Storebæltsbro i - en virkemidler der på en måde globaliserer Danmark internt: God morgen, stå nu op! Stå ud af drøm og tankespind og stræk din tunge krop, for ingen er alene; Når akupunktur mod gigt lukkes ind bygger vi bro fra sind til sind. Poul Dissing, Niels Krunse I digtet er du'et lidt morgensøvnigt på vej op, vækket af digtet der lover en ny tid der er værd at leve i, når alle de søvnige du'er fornes i et vi der 'bygger bro fra sind til sind'. Når forfatteren – eller du – leger med sproget og laver metaforer eller finder på sjove bogstavrim, bruger I sprogets virkemidler. Nogle af disse virkemidler kalder . Dette gør sig gældende både i analysen af litterære tekster (fx novelle, lyrik, digte , Sproglige og stilistiske virkemidler er også vigtige, når det gælder retorisk. Her har vi samlet en række opgaver, skrevet af primært danskfaglige universitetsstuderende. Find det, du leder efter ved at søge via kategorierne i venstre side, eller søg efter emneord. Fedtsugning - referat er fedt Når du har skrevet et afsnit i din stil, bør du læse det opmærksomt igennem og stille følgende spørgsmål: Stil på alle niveauer det ubehagelige spørgsmål: hvorfor? Hvorfor har jeg skrevet denne sætning - dette afsnit. Uddyb med. Time Magazine Bush senior og Gorbatjov: Hvor Sovjetunionen i 60erne selvbevidst konkurrerede med USA om det teknologiske herredømme i rummet i en propaganda-koldkrig om hvilket politisk system der var det mest overlegne, sender 90erne den Sovjetiske kolos til tælling. valentinsdag 2017 Sidder du med spørgsmål som: Hvad er stilistiske virkemidler?\nAnalyse er enkeltiagttagelser i teksten, som til sammen fører frem til tekstens mening, fortolkningen. Det er her man kan se på, hvordan teksten er komponeret, hvilken synsvinkel, den er fortalt ud fra, hvilken fortæller der er benyttet, hvordan personerne er karakteriseret, hvilke sproglige virkemidler, der er benyttet etc. Herunder sammenligning, metafor , personificering, besjæling og symbol. Derfor er det også væsentligt at arbejde med retoriske virkemidler, som er en fællesbetegnelse for forskellige sproglige virkemidler, en taler anvender i sin. Sproglige virkemidler findes i alle typer tekster (noveller, digte, taler, artikler, fagtekster mm.) Forfatteren foretager nogle sproglige valg, så teksten fremstår på en. Det analyserende oplæg handler om novellen "Min blege bror", som er skrevet i af den tyske forfatter Wolfgang Borchert og oversat til dansk i Denn. Det analyserende oplæg handler om novellen "Min blege bror", som er skrevet i af den tyske forfatter Wolfgang Borchert og oversat til dansk i Denne opgave er eksemplarisk og udarbejdet af Studienet. Du kan bruge den som inspiration til at skrive din egen opgave. Opgaven er en besvarelse af opgave 1 i eksamenssættet i Dansk A den\nSproglige virkemidler er et slags "sprogligt krydderi" som forfatteren kan bruge i teksten, måske for at understrege noget, gøre særligt opmærksom på noget eller . Derfor er det også væsentligt at arbejde med retoriske virkemidler, som er en fællesbetegnelse for forskellige sproglige virkemidler, en taler anvender i sin. Sproglige virkemidler findes i alle typer tekster (noveller, digte, taler, artikler, fagtekster mm.) Forfatteren foretager nogle sproglige valg, så teksten fremstår på en.\nLitteratur sproglige virkemidler novelle\nDet analyserende oplæg handler om novellen "Min blege bror", som er skrevet i af den tyske forfatter Wolfgang Borchert og oversat til dansk i Denn. er benyttet, hvordan personerne er karakteriseret, hvilke sproglige virkemidler, Et eksempel kunne være fra Martin A. Hansens novelle Agerhønen fra\nKevin Virkemidler, of Provident Clinical Research, sproglige the effects of sproglige and black tea on weight loss. Some men in the study drank black tea containing 22 milligrams of catechins and some danmarks bolig green tea containing 660 milligrams the amount in about six virkemidler.\nAccording to the study, reported in 2009 in the American Journal of Clinical Nutrition, men who consumed the novella amounts of catechins lost nearly twice as much weight--5. 3 compared to 2.\nGreen Tea Drink Up. So, add sproglige tea to your daily routine. If weight loss is your primary goal, you can go novella green tea extract virkemidler.\nNår man arbejder med det sproglige materiale i forskellige former for tekster, er det særligt Endnu mere sært er det, når Peter Seeberg i sin novelle "Hullet" giver gennembruds litteratur, i realismen og som et impressionistisk virkemiddel. 2. jun Af licas.dyrinstinkt.com i nordisk og fransk Gitte S. A. Ulstrup. Humorens funktion i livet. Humor er et begreb der oftest hænger sammen med smil og latter. Posts about Fortællertekniske virkemidler written by kardal. Analyse af novelle. Posted On oktober 16, Sproglige virkemidler. Ordforråd (er der brugt.\nSproglige virkemidler novelle brøndby københavn\nSidstnævnte vakte særlig opsigt, da Gyldendal en overgang nægtede at udgive digtsamlingen Fyrsten Zibebes bekendelse på grund af dens kontroversielle forside: Vi lever i en enorm roman. Moralsk instans Som læseren nok fornemmer af det forrige citat, er det ikke svært at blive forarget og få kvalme, når man læser "Eva".\nMen lær dem at kende før du bryder dem! HF Asberger -censur Der er en kedelig tendens blandt nogle censorer til at "nakke" en besvarelse hvis den ikke overholder de formelle krav til punkt og prikke. Det er lettere og langt hurtigere at rette en opgave på det formelle plan end at sætte sig ind i selve besvarelsen "sjæl". Så lav altid et dobbelt dobbeltcheck af om jeres besvarelser opfylder de formelle krav. Antal ord En besvarelse skal fylde minimum ord. alfix gulvspartel\nPosts about Fortællertekniske virkemidler written by kardal. Analyse af novelle. Posted On oktober 16, Sproglige virkemidler. Ordforråd (er der brugt. Sproglige virkemidler er et slags "sprogligt krydderi" som forfatteren kan bruge i teksten, måske for at understrege noget, gøre særligt opmærksom på noget eller .\nMen man skal ikke tale ondt om Gaus, han kommer til at hjælpe familien under krigen. Ved symbolet overføres der betydning fra ét semantisk skema til et andet. Stilniveauet siger noget om hvem afsenderen er, og ofte også noget om, hvem den forventede læser er!\nSproglige virkemidler novelle Det har ofte en komisk virkning som fx hos Michael Strunge: Men der ingen lighed mellem agerhønen og håb for fremtiden — sammenkædningen står alene for Hansens egen regning, og den findes kun dette ene sted. De to første eksempler på zeugmaer stammer fra Jan Sørensen:\nTime Magazine Bush senior og Gorbatjov: Hvor Sovjetunionen i 60erne selvbevidst konkurrerede med USA om det teknologiske herredømme i rummet i en propaganda-koldkrig om hvilket politisk system der var det mest overlegne, sender 90erne den Sovjetiske kolos til tælling.\nFølge: Facebook administrator » »\nTidligere: « « Grøn bluse til kvinder


tirsdag den 1. oktober 2002\nHvordan sorterer søgemaskiner?\nEn af de mest afgørende forskelle på om en søgemaskine er anvendelig eller ej er om den sorterer fundene godt; det nytter jo ikke noget at en søgemaskine kan finde 400 hits når de bedste først rangerer som nr. 357 på listen. Det er de færreste søgere som kigger mere end de 30-40 første fund igennem.\nAlle søgemaskiner har hver deres egen måde at sortere deres fund. De fleste oplyser om hvilke kriterier de sorterer efter, men ikke hvor meget hvert enkelt kriterium vægter. Det er en ”fabrikshemmelighed”.\nDe ældste 1. generations søgemaskiner som Altavista og Hotbot sorterede (og sorterer stadig) efter principper som bibliotekarer kan nikke genkendende til: Optræder søgeordet i webadressen? i titlen på websiden? i teksten? (og i givet fald: hvor mange gange og hvor højt oppe) og forskellige andre kriterier. (Med et fagudtryk: Term relevancy ranking).\nProblemet for denne form for sortering er to ting: Internettet fungerer ikke som et bibliotek, snarere som et journalistisk arkiv, og derudover påvirkes søgemaskinerne af kommercielle interesser og eventyrere som blot er interesserede i at gøre opmærksom på sig selv eller lege med nettet. De første søgemaskiners sorteringsprincipper var og er meget sårbare. På godt og ondt foregår den på webmasternes egne præmisser.\nDet er godt nok så længe webmasterne er redelige, men ondt hvis webmasterne forsøger at misbruge denne sorteringsmåde. Bl.a. er der gået sport i at prøve at få ens side til at ”hitte” i søgemaskinerne. Så mange at de er nok til at finansiere sider som www.searchenginehell.com som har specialiseret sig i at få folks hjemmesider til at hitte.\nEfter 1. generationssorteringen gik udviklingen gået i to retninger: Den ene gik i retning af at underdele fundene maskinelt i forskellige mapper. Et eksempel er den nu hedengangne Northernlight. Den anden gik i retning af at fravriste webmasterne eneretten; det var Google.\nMappeinddeling af fund er i princippet en god ide, men i praksis har den vist sig at være problematisk. Blandt de bedste er metasøgemaskinen Vivisimo. Den ligner Northernligt meget.\nGoogles sorteringsteknik blev opfundet af Sergey Brin og Lawrence Page på Stanford University. De brugte de nævnte principper, men tilføjede et ”popularitetsprincip”. Groft sagt består det i at sorteringen for det første kikker på hvor mange andre sider som linker til den fundne side og for det andet om det er særligt kompetente sider som linker til ens fund. Særligt højtrangerende sider kan fx være Yahoo! Derved vristede de sorteringen ud af webmasternes hænder. Dette for at undgå at ondsindede webmastere slår sig sammen og anbefaler hinanden. I praksis har Googles sorteringsteknik vist sig at fungere. I de fleste tilfælde er kvalitetssiderne øverst!\nEndelig findes der så de maskiner som prøver at kombinere og udbygge de to retninger. Wisenut prøver at kombinere Googles principper med mappeinddeling. Det samme gælder Alltheweb. I praksis ser det nu også ud til at alle maskiner lærer af hinanden og i større eller mindre omfang prøver at samkøre de to retninger.\nTeknikken til at sortere udvikler sig til stadighed. Sidst søgemaskinen Teoma. Udover de traditionelle tekstanalytiske metode og popularitet bruger firmaet som noget nyt hvad de selv kalder ”Subject-specific popularity”. Det går ud på at undersøge om de sider som linker til et fund nu også er om samme emne som det man er ude efter. (Se også weblog fra 4.9.2002)


Villa Cana Canta i Mallorca til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nCami de ternelles s/n, Pollenca, Mallorca, Spanien, 07460 - Rigtig god placering - Se på kort\nMere om Villa Cana Canta\nVilla Cana Canta har en fremragende beliggenhed i Pollenca og er det idéelle udgangspunkt for at opleve Mallorca. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nVilla Cana Canta tilbyder også mange faciliteter der vil berige dit ophold i Mallorca. Gæsterne på dette hotel har glæde af gratis trådløst internet på alle værelser, parkering, grillfaciliteter, biludlejning, cykeludlejning på stedet.\nSom en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda privat pool, ventilator, fjernsyn, satellit-/kabel-tv, dvd-/cd-afspiller, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Hotellet tilbyder et fremragende udvalg af rekreative faciliteter, som udendørs pool. Villa Cana Canta er et idéelt sted for rejsende der efterspørger charme, komfort og bekvemmelighed i Mallorca.