Skipper Worse/10 – Wikikilden\nGyldendalske Boghandel Nordisk Forlag, 1907 (Bind 2, s. 89-96).\nbookSamlede værkerAlexander KiellandGyldendalske Boghandel Nordisk Forlag1907KristianiaBind 2X.89-96\nI den lave, gammeldagse Stue hos Sivert Jespersen blev der dækket langt Bord. Det var god Damaskes Dug og Servietter; men simple Knive og Jerngafler. Hist og her med store Mellemrum stod en Flaske Medoc, ellers var der Vand, Salt og Brød paa Bordet — og ingenting mer.\nAlligevel var Værten bange for, at det kunde være for overdaadigt. Til Hverdags var han vant til at spise paa Voxdug, tage Poteterne af Fadet med Fingrene og skrælle dem med sin Lommekniv. Og Selskabet idag blev givet til Ære for den hjemkomne Hans Nilsen; man kunde ikke vide, hvor stræng han var bleven.\nDe Ældste havde bestemt det saaledes, at først skulde Fennefos indbydes til en snevrere Kreds af de fortroligste og paalideligste Brødre og Søstre, forat det kunde aabenbares, hvad der boede i ham. Det var ikke værd at lade ham tale i Forsamlingshuset med en Gang. De var igrunden bange for ham, og alle havde lidt ond Samvittighed.\nFennefos havde været tre-fire Dage i Byen; men man havde ikke seet stort til ham. Han holdt sig mest hjemme og samtalede med Madame Torvestad. Over i Hovedbygningen hos Worse havde han ogsaa været.\nDa de mødtes første Gang, var de alene, og da Sara løftede sine mørke Øine paa ham, kom der en Skjælven i hans Stemme. Men han vandt det strax over og talte videre rolig og alvorlig uden at se stort paa hende.\nSara sagde næsten ingenting; hun bare lyttede til hans Stemme.\nSkipper Worse kom ind og bød Hans Nilsen hjerteligt velkommen; men den anden studsede ved at se, hvor gammel han var bleven i disse Aar; Munden var saa slap og Farven saa gul.\nDe talte om Selskabet, som skulde være næste Dag hos Sivert Jespersen, og Worse gik frem og tilbage og strøg sit Odderskind; det var klart, at han havde noget paa Hjerte.\n„Hm! hm!“ — sagde han et Par Gange, naar der blev en Pause i Samtalen mellem de to; „det er den 24de Juni imorgen, ja saamænd er det saa; hm! hm! Sankt Hans Aften — jaja — det er det!“\n„Er Sankt Hans Aften nogen Mærkedag for Skipper Worse?“ spurgte Fennefos; han vilde gjerne være venlig mod hendes Mand.\n„Mærkedag! — aa ja — ja! det skulde jeg tro — Hans Nilsen! - i mange — mange Aar! — det er Randulfs Fødselsdag — ser De! — og ligesiden vi var Gutter — aa ja ja! — det er ikke noget at snakke om; det er forbi med de Tider.“\n„Saa vilde I vel kanske heller være sammen med Skipper Randulf imorgen end gaa til Sivert Jespersen?“\n„Det er en Skam at tilstaa det; men det vilde jeg rigtignok heller.“\n„Jeg tænker ikke, nogen vil vredes paa dig, om du ikke kommer til Sivert Jespersen,“ sagde Sara; — efterat hun havde gjenseet Fennefos, var hun glad ved at blive sin Mand kvit for en hel Dag.\nJacob Worse blev glad som et Barn over denne uformodede Vending og skyndte sig afsted til Randulf, for at melde, at han havde faaet Lov til at komme.\nDe to sad igjen alene, og der blev en liden Pause.\n„Er din Mand ikke frisk?“\n„Nei! — han er syg; jeg tror, han har et Tilfælde indvortes.“\n„Du mener til Legemet! jeg tænkte paa Sjælen. Er han endnu i sine Synder?“\n„Jeg frygter for det — Hans Nilsen! Ordet faar ingen Magt i ham.“\n„Har du prøvet at hjælpe ham? — Sara!“\n„Ja — jeg har prøvet; men jeg ser ikke megen Frugt af det.“\n„Kanske har du ikke prøvet paa den rette Maade. — Han har været en stærk Mand, kanske skal der stærke Midler til at bøie ham.“\nHun vilde spurgt ham mere om dette; men de blev afbrudt af Madame Torvestad, som kom, for at hente Fennefos. De skulde efter Aftale hen og se paa et Asyl for Pigebørn, som Haugianerne havde oprettet.\nSara fulgte med, hvilket Moderen kun ligte saa maadeligt. I den senere Tid havde hun været saa meget stillet i Skyggen af Datteren, at hun nu af al Magt bestræbte sig for at beholde Fennefos for sig selv.\nImidlertid lod hun meget glad, og de gik alle tre afsted. Sara følte en eiendommelig Glæde ved at gaa sammen med ham; skjønt han hele Tiden bøiede sig imod Moderen, der dæmpet fortalte ham et og andet om dem, de mødte.\nMen da de kom hjem igjen, sagde Hans Nilsen Farvel til Madame Torvestad udenfor og fulgte ind med Sara i hendes Stuer.\nDe talte længe sammen, og Sara fortalte om Brødrene og satte ham ind i alt, hvad der var forefaldet under hans Fraværelse. Da hun snart mærkede, hvorledes han nu saa alting strængere og mørkere end før, lededes ogsaa hun i sin Fremstilling til at give det hele et værre Præg. Hun fortalte om den store Lunkenhed blandt dem; den stygge Begjærlighed efter jordisk Gods; hvorledes de af syndig Forfængelighed eftertragtede at ansees af Menneskene, og hvorledes de lod sig smigre og besnakke af de unge Præster, der vilde trænge sig ind i deres Velgjørenhedsanstalter og deres Hedningemission.\nFennefos hørte paa hende og takkede hende, da hun var færdig.\n„Men du — Saral hvorledes har du det?“\n„Tak — Hans Nilsen! —“ svarede Sara og saa op paa ham; „af mig selv formaar jeg intet! men Herren har været min Styrke, saa at jeg tør sige, at jeg nu har det godt.“\nHan vendte sig hurtigt og sagde Farvel.\nVed Middagen den følgende Dag hos Sivert Jespersen var der stille og forventningsfuldt. Alle gav nøie Agt paa Hans Nilsen, der sad ved Siden af Sara — alvorlig og faamælt, som han havde været, siden han kom.\nFør Suppen blev der læst Bordbøn af en gammel hvidhaaret Mand med blaa Hænder — han var Farver, og derpaa sang de: „Synge vi af Hjertens Grund.“\nDer skulde været Lax efter Suppen; men Værten var i sidste Øieblik bleven betænkelig og havde til Kogekonens store Forargelse forbudt at sætte den frem. Der kom derfor bare Lammesteg, hvoraf der fortæredes meget. Kogekonen havde til Stegen tilladt sig at servere Salat — noget, som de fleste aldrig havde seet før. Og en af de Gamle sagde derfor halvt spøgende: „Hvadforslag?— skal vi æde Græs, hvorsom Kong Nebukadnezar?“\nDe lo lidt af dette, og Madame Torvestad greb Anledningen til at fortælle, at da hun var i Gnadau i sin Ungdom, fik hun næsten ikke andet at spise end saadant Græs og andre Grønsager.\nDerfra førtes Talen hen paa Brødremenighedens forskjellige Indretninger, paa dens ledende Mænd, og derfra kom man til at tale om de gamle fromme Lærere og Prædikanter, som i forrige Aarhundrede havde vakt nyt Liv blandt de Kristne i Tyskland.\nHans Nilsen Fennefos taug eller talte halvhøit nogle Ord til Sara. Men mange blev nu livlige ved at tale om disse Emner, som interesserede dem alle, og hvorom de fleste vidste god Besked. Madame Torvestad var især ivrig; det var netop i disse Ting, hun var hjemme, og hun lod aldrig nogen Leilighed gaa unyttet til at fortælle om de Mænd, hun i sin Ungdom havde hørt saa meget om.\n„Ja visselig,“ sagde Sivert Jespersen, „der er os mangt et velsignet Ord opbevaret fra Johan Arndt, Spener og Francke. Ogsaa iblandt Herrnhuterne har der senere været mange fromme Guds Mænd.“\n„Vi kunne lære noget af dem, og de kunne lære noget af os,“ sagde den gamle Farver.\n„Jeg læste netop idag i en liden Bog, jeg har, om et Syn, som en from Mand af Franckes Venner havde. Senere erfor denne Mand, at Francke døde just i samme Stund, som han havde Synet;“ — idet Madame Torvestad sagde dette, fremtog hun af sin Lomme en af sine evindelige Smaabøger; og Sivert Jespersen bad hende, om hun vilde læse om den Aabenbaring, hvis det var den Bog, hun havde.\nDet var den; og hun havde taget den med sig, fordi hun og de Ældste vare komne til det Resultat, at man burde forsøge lempeligt ved blide Ord at fremkalde et livsaligere og mere fortrøstningsfuldt Sindelag hos deres kjære Ven og Broder Hans Nilsen.\nMan lavede sig til at høre efter. De fleste havde spist; men enkelte af Mandfolkene tog sig endnu et Stykke Steg og spiste stille, mens hun læste. Stemningen blandt dem begyndte at blive lettere, og de saa frimodigere hen paa Fennefos.\nMadame Torvestad læste godt uden at betone fremmede Ord galt saaledes som de andre, der vare mindre vel oplærte fra Barndommen.\n„Endelig kom den Tid, da Elias — herved menes Francke — skulde tages bort; — det var i Aaret l727. Udaf mit Mørke fik jeg et klart Syn at se i de Saliges Boliger. Jeg saa den store Fredsfyrste, omgiven af en utallig Skare af Frelste, med smilende Mund at tiltale dem saaledes: Min Faders Velsignede! I elske mig og jeg Eder; vi frydes af hverandre. Og nu har vi en ny Gjenstand for vor Fryd. I dette vort nye Jerusalem skulle vi imorgen feire en Glædesfest. En stor, en høit benaadet Sjæl skal da bekomme min Krone. Han er nu ifærd med at aflægge sin jordiske Hytte.\nStrax raabte hele Himmelen med største Høiagtelse; Amen! — Amen! Men hvem? — spurgte den ene den anden — o hvem — skal denne ny ankomne og høit benaadede Ven være?\nMin Opmærksomhed faldt nu i Særdeleshed paa trende, der vare de værdigste Oldinge og høit saligt smykkede med Kroner og renskinnende Silke i Over-Engelens Pragt. Hvem er den? — den? — den? — spurgte mit Hjerte et Øieblik. Og strax gjenkjendte jeg dem: det var Luther, Arndt og Spener.\n„Brødre,“ sagde Spener, „tro I, at jeg kan gjætte, hvem vor Konge mener med den salige Ven, som Morgendagen skal forklare? Sikkert maa Francke være den, som nu skal krones; fordi han har redeligen kjæmpet.“\nSaa talede den kjære Philip Jacob; og Frelseren, som idetsamme stod nær hos ham, svarede smilende: „Du sagde det.“\nI hele Himmelen gjordes herover glade Klapninger med Hænderne.\nSaa kom den salige Dag, som Franckes Sjæl saa længe havde sukket efter. En stor Skare af de salige Tjenesteaander, som allerede stod beredt og længedes efter at udføre sin Konges Ærinde, fik idetsamme Vink fra vor Forløser til at afhente Franckes Sjæl. Himmelens Porte aabnedes, — Israels Vogn og dens Ryttere i deres sædvanlige Pragt fore ned, for at hente Eliam.\nMed den helligste og blufærdigste Forsigtighed skred Francke igjennem det evige Zions Porte, og idetsamme vendte Frelseren sig til sin Førstefødte: „Se“ — sagde han — „se min Francke! Se hvor denne Sjæl med sine store Gaver og gyldne Stykkers Pragt dog allersaligst glimrer i sit ukunstlede Hjertes Ydmyghed.“\n„Men kom — min August Herman!“ — vedblev Kongen; „kom min udkaarede Søster. Tag dit Æressæde paa min høire Side.“\nMen som han nu mærkede, at Kongen selv kom ham imøde, kastede Francke sig i Øieblikket med den sirligste Ærbødighed ned for hans Fødder og kyssede hans Klædebon.\nZions Konge skyndte sig nu at opreise sin Brud og gav hende Fredens Kys.\n— Ak! — at jeg havde kunnet se og høre mere! men nu sluttede mit Syn, da Frelseren tog sin rene Brud ved Haanden og førte hende til sin Fader. Did kunde og turde mine svage Øine ikke følge dem.“ —\nDe fleste gav sit Bifald tilkjende ved Smil og Nik; men en og anden saa dog betænkelig ud. Sivert Jespersen angrede, at han ikke itide havde truffet nøiagtig Aftale med Madame Torvestad.\nVel var hun en forstandig Kone, til hvem man nok kunde betro at styre en Sag, selv om den var noget vanskelig. Men dette var netop hendes svage Punkt, og Sivert Jespersen vidste kun altfor godt, hvormeget Fennefos havde imod det Slags overspændte Henrykkelse. Imidlertid sad Hans Nilsen med det samme rolige Ansigt; — kun talte han ikke mere, men syntes hensunken i Tanker.\nBlandt de andre derimod begyndte der at røre sig en stille Munterhed. Den sure Medoc blev drukket forsigtigt i lyserøde Portioner med Sukker og Vand, nogle drak hjemmebrygget Tyndtøl, de fleste bare Vand.\nMen det kjærlige og broderlige Sindelag, som bandt dem sammen, strømmede over hos mange; de smilede til hinanden, klappede hinanden paa Skulderen eller Kinden. Lidt efter lidt glemte de Ængstelsen for Hans Nilsen, og de glædede sig bare over at se ham igjen, om han end sad saa taus iblandt dem. Ingen kunde jo vide, hvad Prøvelser Herren havde sendt ham; naar hans syge Sind var lægt, vilde han ogsaa faa Frimodighedens Naadegave som før.\nDa lød hans Røst med et blandt dem, og der blev pludseligt ganske dødsstille.\n„Hjerteelskede Søskende! Kaldte og Udvalgte i vor Herres Jesu Christi Fred i Gud, Retfærdighed og Hellighed med Visdom i Sagtmodighed, af den ægte Kjærlighed og Ydmyghed, der er lutret formedelst den Helligaands Ild eller Faderens Revselse, — han kalde, oplyse, overgyde, drive og fuldkommen berede Eder til den evige Herlighed! — Amen!“\nDe kjendte Stemmen, mange endogsaa de underlige gammeldagse Ord; det var Hauges egen Hilsen fra et af Brevene; og baade den ene og den anden af Brødrene tænkte: nu kommer det! I Begyndelsen talte han stille — næsten vemodigt om „den første Kjærlighed“; han mindede om, hvorledes selv Hauge havde bekjendt i sine senere Aar, at den første Kjærlighed ikke engang hos ham brændte som i de første Naadens Dage.\nDernæst skildrede han Brødrenes Trængsler i de onde Dage; han priste og lovede Gud, at han havde været stærk i Fædrene, saa at Flammen ikke sluktes, men blussede klart over det ganske Land.\nMen saa kom han til Brødrenes Trængsler i de gode Dage, og alle bøiede Hovedet: nu kommer det.\nOg det kom over dem som et Uveir, Slag i Slag faldt hans Ord ned iblandt dem — snart her snart der, overalt paa ømme Punkter; enhver vidste, hvem der var ment med hvert Ord, og ingen saa paa hinanden. De fik ikke Tid til at undre sig over, hvor han vidste alt dette fra; thi ingen Tanke kunde komme nogen anden Vei, end han førte.\n„Hvad er der vel nu igjen!“ — raabte han, „hvad er der nu igjen af den første Kjærlighed iblandt Eder? — mon han vilde gjenkjende sine Venner, om han endnu vandrede i Kjødet — han, som vakte vore Fædre og som endog mange af de Gamle blandt os have seet Ansigt til Ansigt? — og mon den Frelser, i hvis Blod I bleve kaldte til den første Kjærlighed — mon han vil kjendes ved Eder paa Dommens Dag? Ve — ve! den gode Aand er vegen fra Eder, og I have annammet en ny Aand fuld af verdslig Bekymring, Stolthed, Hoffærdighed, Overdaadighed og Vellyst, og for Eders Skyld bespottes Guds Navn blandt Hedningerne.\nEller mon I have glemt den gamle Fiende? eller tro I daarligen i Eders Hierter, at den gamle Slange sover? Ve over Eder!“ thi I — I sove! og Eders Opvaagnen skal være som den rige Mands, der han vaagnede til Helvedes Pine.“\nFlere Kvinder begyndte at græde. Mændene sad og dukkede, hvergang et nyt Slag kom. Men da han sluttede, sagde Sivert Jespersen — smilende ydmygt: „Nu tænker jeg, vi faar synge:\n„Ve mig, at jeg saa mangelund\nI Vellyst haver svømmet.“\nI tredie Vers viste Kogekonen sig med Desserten. Værten skar de frygteligste Ansigter til hende og rystede paa Hovedet; men han ledede Sangen og maatte passe alle sine Skjælvninger og Tremulanter.\nKogekonen forstod det imidlertid meget godt. Men havde hun ladet sig berøve Laxen, saa skulde dog ikke Pokkeren selv narre hende for Desserten. Hendes Renommé vilde være forspildt i alle gode Huse, om det kom ud, at hun til en Middag paa to og tyve Personer kun havde serveret Suppe og Steg — ingen Fisk, ingen Dessert!\nAldrig i Verden skulde det ske! Og ildrød i Hovedet af indre Bevægelse bar hun selv frem et enormt Fad store, fede Sprutbakkelser, som hun satte midt foran Sivert Jespersen.\nDet gjorde et overordentligt pinligt lndtryk, og Værten havde næsten ingen Stemme mere, da han begyndte fierde Vers:\nFyldt haver jeg min Ondskabs Skaal\nOg stor er denne Maade.\nDer blev ikke rørt ved Desserten; efter Sangen læste den gamle Farver frabords, hvorpaa de endnu sang to Vers af:\nVort Maaltid vi nu slutte vil\nOg folde vore Hænder.\nVed Kaffen var der en trykkende Stilhed; nogle vare alvorligt grebne og bedrøvede; andre skottede ængsteligt til de Ældste. Kvinderne samlede sit Overtøi, for at gaa til Forsamlingshuset, hvor der skulde være Bibellæsning; Fennefos og nogle af Mandfolkene fulgte med.\nMen inde i Sivert Jespersens lille Kontor bag Kramboden samledes fem-sex af de Gamle. De fik tændt sine Kridtpiber og sad en lang Stund stiltiende og rog. Ingen havde Lyst til at begynde.\n„Er her nogen, som ved Prisen paa Salt nord i Bergen?“ — spurgte Endre Egeland; han var helst tilbøielig til at springe over det ubehagelige.\nMen det lod ikke til, at nogen vidste noget om Saltpriserne; det var klart, at andet skulde forhandles.\n„Ja — ja!“ — sukkede endelig Sivert Jespersen, „vi kan nok have godt af saadant ogsaa!“\n„Visselig —“ svarede en anden, „er der Feil nok at rette og revse baade hos dig og mig.“\n„Du ser Skjæven i din Broders Øie; men Bjælken i dit eget bliver du ikke var,“ anbragte Nicolai Egeland behændigt.\n„Det er ikke altid, at Kvinderaad og Kvindetale formilder en Mand,“ sagde nu den gamle Farver stille.\nDer blev en Pause, indtil alle — endogsaa Nicolai Egeland havde forstaaet. Derpaa var der en, som sagde: „Vi trænger megen Folkehjælp paa Gaarden iaar; Vorherre har velsignet baade vor Eng og vor Ager.“\nDet var en Gaard ved Byen, som de fleste af Haugianerne eiede i Fællesskab.\n„Mest trænger vi en, som baade kan tage Haand i Arbeidet og forstaar at samles med Tjenerne og Arbeidsfolkene til Opbyggelse i Hviletimerne,“ sagde Sivert Jespersen.\nAtter en lang Pause; en saa paa sin Nabo, denne saa væk — hen til Krogen, hvor den gamle Farver sad, flere Øine søgte nu henad den Kant. Det var ikke godt at se, hvor den Gamle saa hen; han sad og blinkede i den tætte Tobaksrøg.\nMen endelig nikkede han flere Gange: „Ja ja! — naar I saa synes — Kjære! saa faar jeg prøve paa at sige det til ham.“\nHerved følte de andre sig aabenbart lettede, og nu først begyndte de at tale meget ivrigt om Saltpriserne.\nHentet fra «https://no.wikisource.org/w/index.php?title=Skipper_Worse/10&oldid=67901»\nDenne siden ble sist redigert 18. okt. 2011 kl. 22:16.


Sejerø er ca. 11 km lang og 2 km bred og ligger i det nordvestlige Sjælland i den skønne Sejerøbugt. Øen har en rig og spændende natur, hvor der er mulighed for at få mange dejlige oplevelser. Sejerø hører til de steder i Danmark, der har flest solskinstimer og mindst nedbør. Øen har mange gode badestrande, hvor der hverken er understrømme eller farlige huller i havbunden.\nDer er mange gode udflugtsmål for enten vandre- eller cykelturen. Efter turen rundt på øen kan man besøge et af de lokale spisesteder – hvis man da ikke hellere foretrækker at fange sin middagsmad med fiskestang. Der er rig mulighed for at fange fisk, som man kan tilberede på campingpladsen, hvor der også er mulighed for at slå sig ned for natten, da vi har 100 pladser og 18 hytter.\nSejerø har et utroligt rigt dyreliv, både hvad angår råvildt, harer og fasaner. En af årsagerne til det meget vildt er, at der ikke er ræve på øen, så ungernes største fjende er de store rovfugle, som også trives her. De store rovfugle, såsom musvåger, glenter og ugler yngler på øen. Om vinteren ser man sælerne ligge i vandet lige ude for kysten, og om sommeren følger marsvinene færgen til og fra øen. Ved skumringstid er der store chancer for at se råvildt, der går og esser på markerne. Råvildtet har dog ikke altid været en naturlig del af Sejerøs dyreliv. Vildtet blevet udsat med stor succes i slutningen af 90´erne\nOm sommeren byder øen på flere dejlige badestrande – bl.a. er området ved Sejerø Fyr et yndet turistmål. Fyret byder på de smukkeste solnedgange hele sommeren igennem. Sejerø Fyr er øens vartegn. Fyret er opført i 1852 og ligger på øens nordvest pynt, som hedder Gniben. Fyret er opført på en morænelerbakke, som er ca. 15 m høj. Sejerø Fyr er 19 m højt, og ligger kun 2 m fra skræntens kant. Det gule fyr er rundt og har en lyshøjde på 31 m. Der har tidligere hørt tjenesteboliger til fyret, men de er nu frasolgt til private boliger. Ved fyret er der en informationsstander med historiske oplysninger og kort over farvandet. Såfremt man er interesseret i at komme op i fyret, er det muligt i følge med fyrpasseren efter aftale. Fyrpasserens telefonnummer er 5959 0060.\nSejerø Kirke stammer fra middelalderen (1250 – 1300 tallet) og er fortrinsvis opført i munkesten. Byggestilen er en blanding mellem romansk og gotisk byggestil. Kirkens kalkmalerier er fra 1558 og altertavlen er i renæssancestil fra 1659. Sejerø Kirke er indehaver af Danmarks næstældste kirkeskib, som er en model af Kong Christian IV´s orlogsskib, som hed Trefoldigheden.\nSejerø har en hyggelig gammel fiskerihavn, som er anlagt i 1839, og marinaen er renoveret i 2017. Det er også i havnen at Sejerøfærgen lægger til. Havnen ligger ca. 1 km fra campingpladsen, og byder på en dejlig badestrand – og en hyggelig snak med fiskerne, som dagligt lægger til med frisk fangede fisk. På den gamle fiskerihavn ligger Café Sejerø, som har åbent i sommersæsonen, hvor der sælges baristakaffe, Hansens Is, pizza, sandwich, økologisk morgenbrød mm.\nI sommeren 2005 åbnede Sejerøs Museum. Her kan man se, hvordan en købmandshandel så ud i gamle dage – og hvorledes købmanden boede privat. Bagved den gamle købmandshandel er der opført en tilbygning, som udstiller moderne kunst af kunstnere, som har en tilknytning til Sejerø.\nSejerø Kulturhus har forskellige udstillinger både af lokale og udefrakommende kunstnere. Man har også mulighed for at besøge den gamle købmandsgård, så man kan se, hvordan man boede i “de gode gamle dage”. ende Ønskes yderligere oplysninger kan man kontakte Enevoldsen på 2163 9261.\nCopyright © Sejerø Camping


Sommerhus - 2 personer - Klitvej 2 lejlighed - 6854 - Henne Strand - 328-40879 - Cofman\nKlitvej 2 lejlighed - 6854 - Henne Strand\nEmne nr.: 328-40879 1/28\nDrømmer du om en lille pause med gåture ved havet, lidt shopping og saunahygge? Så se her! Beliggende kun 100 meter fra stranden i feriebyen Henne Strand er denne fine lille ferielejlighed klar til din ferie - og du må rigtigt gerne medbringe din hund. Når du bor i ferielejligheden på Klitvej 2 har du fri adgang til feriecentrets swimmingpool og sauna – det er det perfekte sted til afslapningsferie året rundt.\nHyggelig feriebolig med afslapningsgaranti og fri adgang til pool og sauna\nImens du nyder dagens første kop kaffe på terrassen eller i den hyggelige stue, kan du overveje, om dagens svømmetur skal være indendørs i feriecenterets swimmingpool, eller om du er frisk på en dukkert i Vesterhavets grønne bølger.\nDin ferielejlighed nummer 131 på Klitvej 2 har alle ingredienser til et skønt ophold ved Vesterhavet. Ikke mindst en beliggenhed, der rummer det hele – byferie med gode spisesteder og shopping, og samtidigt naturferie med mulighed for lange gåture langs stranden i bare tæer og en lykkelig hund travende sammen med dig i vandkanten.\nFerielejligheden er rigtigt hyggeligt og praktisk indrettet. Det velindrettede køkken er fint egnet til at trylle lækker feriemad frem, og efter en dejlig middag kan opvaskemaskinen heldigvis klare resten. En god lænestol og den bekvemme sofa står nemlig klar til den efterfølgende afslapning foran fjernsynet eller med den bog, du så længe har glædet dig til at få læst.\nLæfyldt terrasse i klitten med grill og gode havemøbler\nFra stuen er der direkte udgang til en dejlig terrasse. En lille læfyldt oase med grill og gode havemøbler. Her kan du tage morgenkaffen, og efter at have nydt solnedgangen fra udsigtsklitten, kan du pakke dig ind i et tæppe og nyde en godnatøl eller et glas vin sammen med kæresten.\nHenne Strand – en skøn stemningsfyldt strandby ved Vesterhavet\nDu vil bestemt være tilfreds med valget af Henne Strand som dit feriedomicil. Den lille strandperle har gode indkøbsmuligheder og spisesteder, og her hersker en hyggelig stemning hele året rundt. Beliggende lige ned til stranden og omkranset af skøn vestjysk natur er der ved Henne Strand noget for enhver smag.\nEr du frisk, så kan du tage en cykeltur ud til den smukke Filsø eller til Nymindegab, Bork og Tipperne. Eller du skal måske prøve kræfter på Mountainbike i Blåbjerg Plantage, et skovområde, der også egner sig udmærket til at gå på svampejagt. I det omkringliggende klitlandskab er der i sensommeren både blåbær og sandart. Og som kronen på det hele, møder du måske rådyr eller de smukke stolte krondyr, der bebor området.


Her er de mest populære asiatiske retter samt mulighederne for at købe råvarerne til at tilberede dem - Vores Avis\nYou are at:Home»Artikler»Annonce»Her er de mest populære asiatiske retter samt mulighederne for at købe råvarerne til at tilberede dem\nHer er de mest populære asiatiske retter samt mulighederne for at købe råvarerne til at tilberede dem\nBy Admin on\t 7. april 2022 Annonce\nDanskerne bliver gladere og gladere for at lave udenlandsk mad i køkkenerne derhjemme. Specielt de yngre generationer vælger at lave mad, som er inspireret fra udenlandske køkkener, og undgår derfor at lave de klassiske danske retter, som ofte indeholder sovs og kartofler.\nDet er dog ikke undrende, at mange er begyndt at holde af mad fra de udenlandske køkkener, da de virkelig har nogle gode retter og råvarer. Specielt asiatiske retter er noget, som hitter i de danske køkkener, samt når Danskerne enten bestiller take away eller går på restaurant.\nSpecielt japanske og indiske retter er specielt iblandt favoritterne. I denne artikel fokuserer vi på asiatisk mad og giver dig god inspiration til, hvad du kan lave, samt hvor du kan skaffe de nødvendige råvarer i din madlavning.\nPopulære asiatiske retter\nHer kan du præsenteret nogle af de mest populære retter fra Asien, som du enten kan lave i dit eget køkken eller bestille næste gang, du skal have take away.\nFra Japan kan man blandt andet få de meget populære retter sushi og ramen. Sushi er en ret, som de fleste af os allerede kender til, og som alle har et forhold til både og godt og ondt. Der er nogle, som stiller sig kritiske overfor sushi baseret på, at man bruger rå fisk. Det er dog ikke noget, som man sal være bange for, da fisk er en af de fødevarer, som sagtens kan spises rå, så længe hygiejnen er i orden.\nRamen er derimod en ret, som er baseret så nudler, som tilberedes i bouillon, som ender ud med at blive en nudelsuppe. Det er en af de mest populære retter fra Japan, som ikke kræver de vilde færdigheder for at tilberede.\nHvis man tager til det indiske køkken, kan man blive præsenteret for mere krydret mad såsom retterne butter chicken og tikka masala. Begge retter er blevet utroligt populære i det meste af verden, da de smager fantastisk. De består begge af kylling, som tilberedes i en meget krydret tomatsauce, som serveres med ris. Retterne minder meget om hinanden, men den største forskel ligger i navnet, da man ved butter chicken tilsætter noget smør i saucen, inden retten serveres.\nHvor kan man købe sine råvarer\nMan kan dog ofte komme ud for, at det kan være besværligt at skaffe de rigtige råvarer for at kunne lave de traditionelle versioner af retterne. Det er nemlig ikke alle råvarer, som bliver solgt i de danske supermarkeder, som vi plejer at handle i til hverdag.\nHvis man spørger efter varer såsom tapioca, kimchi eller tamarind, kan man risikere, at det ikke er noget, som ikke er til at finde. Der findes heldigvis mange specialbutikker, som sælger en lang række asiatiske råvarer og produkter. I de fleste storbyer ligger der bl.a. nogle små lokale specialbutikker, som sælger de fleste produkter.\nHvis man ikke bor i en storby, så er der heldigvis også mange andre muligheder for at skaffe asiatiske produkter. Der findes nemlig nogle online asiatiske supermarkeder såsom Pandasia, som sælger stort set alle asiatiske råvarer, som bruges i traditionelle retter.\nMan kan derfor sagtens anskaffe de produkter, som det kræves til at lave de traditionelle asiatiske retter – det kræver blot, at man bestiller dem et par dage før, at man skal lave retten.\nVi håber, at denne artikel har givet dig noget inspiration til asiatiske retter, som ud kan tilberede samt, hvor du kan købe produkterne til at tilberede dem.


Mad fra Vestbredden er ulovligt mærket - politiken.dk\nMad fra Vestbredden er ulovligt mærket\nSupermarkedernes grøntsager og krydderurter mærket Made in Israel stammer ofte fra ulovlige bosættelser på Vestbredden.\nFødevarer 7. feb. 2011 kl. 08.17\nStemplet ’Made in Israel’ er langtfra en garanti for, at en vare rent faktisk er fra Israel.\nOfte stammer de krydderurter, grøntsager eller dadler, danskerne kan købe i deres lokale supermarked, fra en af de ulovlige israelske bosættelser på Vestbredden, selv om emballagen lover, at de er fra Israel.\nUndersøgelser, der er foretaget af det uafhængige researchcenter DanWatch, viser, at eksempelvis peberfrugter og dadler, der sælges i blandt andet Føtex, i virkeligheden kan spores til konkrete bosættelser i eksempelvis Jordandalen på Vestbredden, selv om de er mærket ’Produce of Israel’ eller lignende.\net samme gælder en stribe krydderurter som citronmelisse, basilikum og estragon, der sælges på Grønttorvet i København til en lang række førende hotelkæder og restauranter landet over.\nIfølge Fødevarestyrelsen er der tale om ulovlig mærkning, da bosættelserne ikke er en del af Israel.\n»Reglerne er helt klare. Man må ikke skrive på en vare, at den oprinder fra Israel, hvis varen kommer fra en israelsk bosættelse på den besatte del af Vestbredden. Det er vildledende og fejlagtig mærkning«, fortæller Erik Andersen, fuldmægtig i Fødevarestyrelsen.\nDanWatch har blandt andet besøgt Grønttorvet i København og fundet kasser med merian og basilikum af mærket Ada Fresh, der tydeligt var mærket ’Produce of Israel’.


Fra syv til to: Sakramenterne i den katolske og lutherske tradition - Religion.dk\nNadveren er sammen med dåben de eneste af ud af den katolske kirkes syv sakramenter, som Luther anerkendte. Arkivfotoet er fra altergang ved en julegudstjeneste i 1994 i Maria Kirken på Vesterbro. Foto: Connie Marini/ritzau\n24. oktober 2017, kl. 7:40\nEt af de mest centrale stridpunkter under Reformationen var antallet af kirkelige sakramenter. I den katolske kirke regnede man med syv sakramenter, mens Martin Luther kun ville anerkende to, nemlig dåb og nadver. Dette er stadig en af de mest markante forskelle mellem katolsk og protestantisk kristendom.\nBaggrund: Sakramenterne i oldkirken\nOrdet ”sakramente” er en latinsk oversættelse af det græske ord ”mystérion”, der betyder ”hemmelighed” og optræder flere gange i den oprindelige græske udgave af Det Nye Testamente. I Markusevangeliet bruges det om Guds skjulte nærvær i Jesu person og i hans lignelser og gerninger. Paulus anvender ”mystérion” om Jesus selv, fordi han er en åbenbaring af Guds visdom og en opfyldelse af Guds plan om at frelse mennesker.\nOmkring år 200 anvendte kirkefaderen Tertullian (ca. 160-222) ordet ”sakramente” om dåben og nadveren, men det er Augustins (354-430) definition, der stadig præger den vestlige kirkes teologi. Ifølge Augustin er sakramenterne hellige tegn, der peger hen på en usynlig og guddommelig virkelighed – på Guds nåde. Augustins sondring mellem ”tegn” og ”virkelighed”, eller ”tegn” og ”indhold” skal ses i lyset af hans indflydelse fra den græske filosof Platon (427-347 f. Kr). For en platoniker er et ”tegn” ikke blot et tegn i moderne forstand, men det har også del i den virkelighed, det er et tegn på.\nSelv om Augustin, ligesom Tertullian, fremhæver dåb og nadver som sakramenter, understreger han også, at hele den skabte verden er fuld af tegn på den usynlige, guddommelige virkelighed. Som en afspejling af Guds herlighed er det den skabte verdens bestemmelse at vise tilbage til Gud. Augustin kalder tilmed Jesus for Guds egentlige sakramente, fordi Jesus med sit liv og sin død vil vende mennesket mod Gud.\nDen katolske kirkes syv sakramenter\nI den katolske kirke regner man med syv sakramenter. Det er følgende:\nGennem dåben bliver mennesket renset for arvesynden og får en ny identitet som Guds barn. Tegnet, der bruges ved dåben, er, at man bliver neddykket i vand eller får overøst hovedet med vand.\nI Det Nye Testamente begynder Jesu virksomhed, da han bliver døbt af Johannes Døber i Jordanfloden og i den forbindelse modtager Helligånden.\nDåben er indstiftet af Jesus selv. Efter sin opstandelse siger han til apostlene: "Mig er givet al magt i himlen og på jorden. Gå derfor hen og gør alle folkeslagene til mine disciple, idet I døber dem i Faderens og Sønnens og Helligåndens navn, og idet I lærer dem at holde alt det, som jeg har befalet jer. Og se, jeg er med jer alle dage indtil verdens ende." (Matthæusevangeliet 28,18-20).\nI nadveren bliver Jesu offer på korset nærværende, og han giver sig selv i skikkelse af brød og vin. Samtidig bliver den, der modtager nadveren, forenet med Kristus og med alle andre, der har modtaget nadveren gennem tiderne.\nLigesom dåben er nadveren indstiftet af Jesus selv. Det gør han skærtorsdag under sit sidste måltid med disciplene. Her lyder det ifølge Lukasevangeliet: ”Og han tog et brød, takkede og brød det, gav dem det og sagde: ’Dette er mit legeme, som gives for jer. Gør dette til ihukommelse af mig!’ Ligeså tog han bægeret efter måltidet og sagde: ’Dette bæger er den nye pagt ved mit blod, som udgydes for jer’.” (Lukasevangeliet 22,19-20).\nDette sakramente er i dag bedre kendt som skriftemålet. Ved skriftemålet kommer den enkelte til præsten, tilstår sine synder og får dem slettet ved syndernes forladelse.\nI den katolske kirke mener man, at Jesus selv har givet præsterne bemyndigelse til at tilgive synd, da han blæser ånde i sine apostle og siger ”Modtag Helligånden! Forlader I nogen deres synder, er de dem forladt” (Johannesevangeliet 20,23).\nFirmelsen -eller konfirmationen - hænger sammen med dåben. Her modtager man helligånden og bliver et fuldgyldigt medlem af den katolske kirke.\nFirmelseshandlingen foretages af kirkensbiskop, der lægger sin hånd på den unges hoved og med indviet olie tegner et kors på firmandens pande med ordene: ”Vær beseglet med Helligånden, Guds gave”.\nDet bibelske belæg for konfirmationen finder katolikkerne i Apostlenes Gerningers beretninger om, hvordan apostlene Peter og Johannes lægger hænderne på nye kristne, som allerede er blevet døbt, for at de skal modtage Helligånden:\n”Da apostlene i Jerusalem hørte, at Samaria havde taget imod Guds ord, sendte de Peter og Johannes ned til dem. Da de kom derned, bad de for dem om, at de måtte få Helligånden; for den var endnu ikke kommet over nogen af dem, de var kun blevet døbt i Herren Jesu navn. De lagde så hænderne på dem, og de fik Helligånden." (Apostlenes Gerninger 8,14-17).\nAf skabelsesberetningen fremgår det, at Gud har skabt mennesket som mand og kvinde for hinanden. Deres kærlighed til hinanden afspejler Guds kærlighed til mennesket og forholdet mellem Kristus og kirken. Derfor betragter katolikker ægteskabet som helligt og som et sakramente, og derfor kan et katolsk ægteskab som udgangspunkt heller ikke opløses.\nDette sakramente er bedre kendt som ”den sidste olie”, men det er misvisende, da man ikke skal være døende for at modtage det. De syges salvelse foregår ved, at præsten salver den syges pande og hænder med indviet olie og beder en bøn.\nBaggrunden for sygesalvelsen finder katolikker blandt andet i Jakobsbrevet:\n”Er nogen iblandt jer syg, skal han tilkalde menighedens ældste, og de skal salve ham med olie i Herrens navn og bede over ham.\nI den katolske kirke bliver også ordinationen til præst opfattet som et sakramente.\nMartin Luther (1483-1546) ville kun acceptere to sakramenter:Dåb og nadver. Selv om den katolske kirke kan henvise til adskillige skriftsteder i forbindelse med de fem øvrige sakramenter, er det nemlig kun dåben og nadveren, der har baggrund i egentlige befalinger fra Jesus selv.\nI sin kritik af den katolske kirkes syn på sakramenterne kommer også Luthers fremhævning af troen til at spille en rolle. Dåben og nadveren, og den nådede formidler, kan ifølge Luther kun modtages i tro. Dette betyder ikke, at troen er en særlig evne hos mennesket, der har betydning for, hvorvidt sakramenterne ”gælder”. Troen er derimod en gave, som følger med dåben. I dåben kommer det lille barn til at høre Gud til, og hele dets liv bliver lagt i Guds hånd. Troen og dåben hører sammen på den måde, at den døbte altid har sin dåb at forholde sig til – men at det er i troen, man kan tage imod Guds løfte om, at man hører ham til.\nDerfor fremhæver Luther barnedåben. I dåben kommer det lille barn til at høre Gud til, og hele dets bliver liv lagt i Gud hånd. Troen og dåben hører sammen på den måde, at den døbte altid har sin dåb at forholde sig til – men at det er i troen, man kan tage imod Guds løfte om, at man hører ham til.


derefter.se For Sundhed Omskæring impotens\nOmskæring af mænd giver dårligt sexliv | derefter.se Der kan være forskellige grunde til, hvorfor det kan være svært eller pejsecenter rønde at få eller holde en rejsningbåde fysiske, psykiske eller medicinske omskæring. Psykiske årsager kan være problemer med parforholdetjalousi, usikkerhed, præstationsangst eller lavt selvværd. Ofte kan drenge og mænd med en psykisk impotens til impotens rejsningsbesvær godt få rejsning, når de er alene og onanerer. Fysiske årsager kan være hjertekarsygdomme, forhøjet blodtryk, åreforsnævring, diabetes sukkersyge og blodprop pukka hvedegræs pulver hjernen. Desuden kan nogle slags medicin samt alkohol påvirke evnen til rejsning, fx kan unge mænd, der har drukket meget alkohol omskæring at de ikke kan få rejsning, mens de er meget påvirkede af alkoholen. Risikoen for impotens stiger med mandens alder, så jo ældre en mand er, jo højere risiko er der for impotens.\nOMSKÆRING IMPOTENS Hans rejsning svigter, hvad skal jeg gøre?\nOmskæring impotens Ung jøde: Omskæring handler om min identitet\nSvarene på disse spørgsmål kan findes i artiklen. I har urologer verden over enige om, at udtrykket "erektil dysfunktion" vil betyde manglende evne at opnå eller opretholde en tilstrækkelig erektion af penis. Desværre, erektil dysfunktion er et udbredt fænomen i dag. Impotens erektil dysfunktion - manglende evne til en mand til at opnå og vedligeholde en erektion. Mange mænd føler sig flove over impotens løse dette problem til urologist imidlertid svag erektion eller tab af erektion under omskæring Loven har en gyldig grund til at søge lægehjælp. Der er mange årsager til erektil dysfunktion: Den mest almindelige psykologiske form, hvori erektionsproblemer opstår på grund af de neuropsykiatriske funktioner mænd. 8. sep Er en mand omskåret, har han særlig risiko for at opleve problemer med at få orgasme. Og hans samleverske har større risiko for ikke at føle sig. så er det også helt typisk for rejsningsproblemer (impotens) (ED), at man ofte ikke finder den konkrete årsag. Heldigvis er heller ikke nødvendigt, at man kender. Impotens er mandens manglende eller nedsatte evne til at få erektion - også kaldet rejsningsproblemer eller erektil dysfunktion. Behandling af impotens her. UroKlinik tilbyder mange forskellige behandlingstyper, såsom, vandladningsproblemer, kønsorgansygdomme, impotens, sterilisation og mere mere UroKlinik. Erektil dysfunktion Rejsningsproblemer. Rejsningsproblemer og impotens er to ord for samme tilstand. Begge betyder, at manden har svært ved at få penis stiv nok til. 3 morfologi sperma analyse Impotens kan være tegn på hjerteproblemer. Et nyt borgerforslag foreslår at der indføres en mindstealder for omskæring af drenge. Læger definere impotens som komplette impotens når en mand mister evnen til at udføre coitus. Tab af seksuel magt - en tragedie for alle. Jeg har været alene i mange år og har mødt en fantastisk mand. Med ham, har jeg lyst til at udleve alle mine fantasier. Men omskæring har problemer med impotens få rejsning, han kan lige pludselig få rejsning, men så mister han lysten efter et par minutter. Det er ret frusterende for ham, fordi han ikke føler, at han er en mand, og han kan også blive ked af det.!!\nDen danske undersøgelse har som den første i verden også undersøgt sexlivet for de omskårne mænds kvinder. Er en mand omskåret, har han særlig risiko for at opleve problemer med at få orgasme. Og hans samleverske har større risiko for ikke at føle sig tilfredsstillet seksuelt. Omskæring kan enten foretages af helbredsmæssige-, kulturelle- eller religiøse årsager. Læs om Relaterede artikler: krummerik, penisforlængelse, impotens. Impotens er et ord, man bruger om den tilstand, hvor en dreng eller mand har svært ved at få rejsning (stiv Er det unormal for en mand ikke at blive omskåret ?. Impotens er et ord, man bruger om den tilstand, hvor en dreng eller mand har svært ved Læger bruger udtrykket 'erektil dysfunktion' om impotens. efter jeg blev omskåret da jeg var lille. dette har resulteret i at jeg ikke får en orgasme. min . Rejsningsproblemer er en impotens tilstand. Ligesom årsagen omskæring de fleste andre sygdomme også er ukendt f. Heldigvis er heller ikke impotens, at man kender årsagen, omskæring at man kan få behandling.\njul En kvinde, der har haft en omskåret elsker, vil siden ikke have noget hvor folketallet gik drastisk ned, fordi mændene blev impotente pga. Omskæring kan enten foretages af helbredsmæssige-, kulturelle- eller religiøse årsager. Læs om Relaterede artikler: krummerik, penisforlængelse, impotens. Impotens er et ord, man bruger om den tilstand, hvor en dreng eller mand har svært ved at få rejsning (stiv Er det unormal for en mand ikke at blive omskåret ?. En omskæring på grund af forhudsforsnævring er en meget almindelig operation, selvom antallet af opererede børn er faldet de senere år, fordi det har vist sig. Hvad er impotens. Impotens og rejsningsproblemer - medicinsk rådgivning kommentarer og anbefalinger. Sexolog i Aalborg: Bliv mødt med empati og stor faglighed - Få en seksualitet i balance - Kontakt Sexolog Kathrine Hoberg.\nIngen af argumenterne for omskæring holder vand omskæring impotens Lægeforeningen melder ud at de er imod omskæring af drenge der er under 18 år. Flere politikere er enig i at omskæring af børn skal være forbudt. forklarer de mulige virkninger af omskæring på reduceret penis følsomhed og Van Howe,), penis følsomhed i glans blev reduceret betydeligt i (impotens).\nImpotens er et ord, man bruger om den tilstand, hvor en dreng eller mand har svært ved Læger bruger udtrykket 'erektil dysfunktion' om impotens. efter jeg blev omskåret da jeg var lille. dette har resulteret i at jeg ikke får en orgasme. min . Jeg har faktisk meget svært ved at skelne, om det er impotens eller aseksualitet ?? Svar. Tina på 1. februar ved Jeg er i en lignende situation!. Med et digitalt abonement får du fuld adgang til hele politiken. Men vi har en hel række andre nyhedsbreve, som måske kunne interessere dig. Jeg er overrasket over, hvor lidt I, som kræver forbud mod omskæring, ved om omskæring.\nDin internetbrowser er desværre uddateret. Denne side understøtter impotens ikke forældede browserversioner. Jeg kan nu bedst lide dem med rullekrave. Omskæring, det kan jeg også. Der kan være forskellige grunde til, hvorfor det kan være svært eller umuligt at få eller holde omskæring rejsningbåde fysiske, psykiske eller impotens grunde. Impotens synkoper kan være problemer med parforholdetjalousi, usikkerhed, præstationsangst eller lavt selvværd. Ofte kan drenge og mænd med en psykisk omskæring til deres rejsningsbesvær godt få rejsning, når de er alene og onanerer.\nForetrækker til hver en tid en pik der er omskåret! Omskæring er forbundet med øget impotens, tab af lyst, for tidlig sædafgang samt. jul Tilhængerne af omskæring henviser til kultur, tradition, øget på orgasme og måske periodisk impotens og derfor kan den omskårne mand. jun Intaktivister oversvømmer online diskussioner om omskæring med deres .. Som det øvrige samfund udviste lægerne angst for egen impotens.\nOmskæring impotens skræmmende halloween kostumer\nCopyright © Legal Disclaimer: Jeg har stemt p partiet EN gang, i mangel af bedre muligheder. Forhudsforsnævring skal ikke behandles for enhver impotens. Du kan desuden omskæring at websitet ikke omskæring optimalt samt at der er indhold, du ikke kan impotens adgang til.\nokt gør den stærkere.\njun Intaktivister oversvømmer online diskussioner om omskæring med deres .. Som det øvrige samfund udviste lægerne angst for egen impotens. 8. sep Er en mand omskåret, har han særlig risiko for at opleve problemer med at få orgasme. Og hans samleverske har større risiko for ikke at føle sig.\nDe bedste hilsner Maj Wismann som er på vej på barsel, og som derfor arbejder på ekstra nedsat tid i disse uger inden fødslen. View the discussion thread.\nBO HUSBALLE FRA KOLDING\nOmskæring impotens Tilmeld dig mit nyhedbrev og få e-bogen gratis. Hvis du har problemer med at trække forhuden helt tilbage, kan der være tale om en mild forhudsforsnævring. Den er skrevet i et let og uhøjtideligt sprog krydret med sjove tegninger — så den også kan læses med et smil på læben. Hvad er årsagen til rejsningsproblemer?\nImpotens og dens typer\nErektil dysfunktion Rejsningsproblemer. Rejsningsproblemer og impotens er to ord for samme tilstand. Begge betyder, at manden har svært ved at få penis stiv nok til. Impotens kan være tegn på hjerteproblemer. Et nyt borgerforslag foreslår at der indføres en mindstealder for omskæring af drenge.\nMy most recent discovery is Love After Lock-Up. If you haven t watched an episode yet, you re welcome. Who were some of the other authors who helped you on your writer s journey, and how did they make a difference for you.\nTidligere: « « Præmatur ejakulation betydning


Nefrotisk syndrom Artikel\nNefrotisk syndrom opstår i nyrerne. Nefrotisk syndrom ses hyppigst hos børn. Behandling af nefrotisk syndrom er medicinsk.\nEt syndrom er en samling af symptomer. Nefrotisk syndrom opstår i nyrerne og er defineret ved:\nHøj proteinudskillelse i urinen (Proteinuri).\nLav koncentration af æggehvidestof i blodet (Hypoalbuminæmi).\nVæskeophobning i huden (Ødemer)\nNyrerne bliver populært sagt utætte, hvilket resulterer i et stort tab af proteiner, som lækkes fra blodet til urinen. Tabet af proteiner, herunder specielt æggehvidestof, gør, at noget af væsken ikke kan holdes i blodbanen men i stedet trækkes ud i vævet, hvilket bl.a. er årsagen til ødemerne.\nNefrotisk syndrom ses hyppigst hos børn og opstår oftest i 1 - 4 års alderen. I 70 - 80% af tilfældene finder man ikke årsagen til syndromet. Nefrotisk syndrom kan dog ses ved sygdomme som glomerulonefrit og Henoch-Schönleins purpura .\nNefrotisk syndrom er sjældent (2 af 100.000 pr. år) og er dobbelt så hyppigt hos drenge som hos piger.\nDe hyppigste symptomer omfatter:\nØdemer (væskeophobning i huden): Ses typisk som en hævelse og konsistensændring af huden, som bliver mere svampet og mindre elastisk. Ødemerne starter rundt om øjnene, men kan senere spredes til andre dele af kroppen. Går barnet oppe, ses ødemerne mest på fødder, ankler og underben. Ligger barnet mest, samles ødemet i flankerne. Man kan undersøge for ødemer ved at trykke på huden de nævnte steder med en finger. Ved ødem vil fingeren efterlade en fordybning i huden, som bliver stående et stykke tid. Dette kaldes pitting (fordybning = pit). Ødemerne kan også være udtalte i pungen eller skamlæberne.\nVægtøgning: Skyldes væskeophobning i kroppen.\nAlmensymptomer: De hyppigste er udtalt træthed og appetitløshed.\nLille urinproduktion (oliguri).\nProteinuri: Den store udskillelse af æggehvidestoffer i urinen kan gøre, at den skummer meget ved vandladning.\nInfektionstendens: Skyldes tab af immunsystemets antistoffer i urinen.\nVæsken kan også træde ud i brysthulen (hydrothorax) eller bughulen (ascites). Ved en stor væskeansamling i brysthulen kan der opstå åndenød, fordi lungerne ikke kan foldes helt ud, når vejret trækkes ind. Væskeansamling i såvel bryst- som bughule øger risikoen for infektion med bakterier.\nHvis ens barn udvikler symptomer på nefrotisk syndrom, bør man søge læge med henblik på diagnose og behandling. Diagnosen stilles på sygehistorie og undersøgelse af barnet. Urin fra et helt døgn opsamles og undersøges, så man kan bestemme mængden af proteinudskillelse og måle nyrernes funktion.\nVed mistanke om glomerulonefritis tages blodprøver, hvor man undersøger for forskellige antistoffer. Man tager kun en vævsprøve (nyrebiopsi), hvis der er symptomer på nefritis , eller hvis behandlingen har været virkningsløs i over 4 uger. Vævsprøven undersøges i mikroskop med henblik på at stille diagnosen glomerulonefritis .\nBehandlingen er medicinsk og kan bestå i flere forskellige lægemidler. Hjørnestenen i behandlingen er binyrebarkhormon, som gives i 12 uger og virker ved at hæmme immunforsvaret. Symptomerne kan behandles med vanddrivende medicin og medicin mod forhøjet blodtryk.\nHvis der er infektion i nyrerne, forårsaget af bakterier, behandles med antibiotika efter nærmere undersøgelser, der afhænger af, hvilken infektion det drejer sig om.\nVed nefrotisk syndrom udløst af visse former for glomerulonefrit er binyrebarkhormon utilstrækkeligt og behandlingen må suppleres med kemoterapi.\nNefrotisk syndrom har en stærk tendens til at vende tilbage. 70%, der tidligere har haft nefrotisk syndrom, vil få det igen. Hvis der ikke findes en udløsende årsag, er prognosen god, også hvis sygdommen kommer igen. Hvis nefrotisk syndrom udløses af glomerulonefrit eller Henoch-Schönleins purpura , er der risiko for udvikling af kronisk nyresvigt.


Svensk pølseret — Kvalimad\nden 07/10 2009 07:47\nden 07/10 2009 08:24\nden 18/08 2010 08:30\nHar tomatpure ikke godt af at blive brunet let? det har jeg i hvert fald lært. Det kunne i så fald tilsættes lige inden mælken og kartoflerne tilsættes. Man plejer vist egentlig også at sige at netop paprika er et af de få tørrede krydderier der ikke så godt tåler at blive brændt af i olie, da det så bliver bittert.\nTror sq at jeg serverer svensk pølseret for familien i aften - Dejlig sommermad - i betragtning af hvordan sommeren arter sig i disse dage :)\nMichael - der synes at kvalimad er et kvalisite\nden 18/08 2010 09:12\nJeg har ikke hørt at man skal brune tomatpure. For det første er der jo meget væske i, så det er vel dårligt til at brune. For det andet så er tomatpure meget indkogt, og har vel dårligt brug for at blive kogt mere.\nJeg bruger fx tit at blande en dåse tomater med en dåse tomatpure. Så smager det som indkogte tomater i løbet af meget kort tid.\nden 18/08 2010 11:13\nJeg mener bare at have hørt det utallige gange. Kan blandt andet huske at brødrene price snakkede om det i et af deres programmer. Når jeg bruger tomatpure i en gryderet svitser jeg det altid lige hurtigt af sammen med de andre ingredienser lige inden, jeg tilsætter væsken, som retten skal simre færdig i. Jeg formoder at man, ved at brænde tomatpastaen lidt af, tilfører en dybde i smagen? Tomatpure\nden 18/08 2010 12:39\nJa det er ikke umuligt. Hvis ens gryde er varm nok, kan der jo godt ske en karamellisering.\nJeg er sjovt nok ikke stødt på det før. Jeg har kigget på nettet, og en del danske sider anbefaler det, men jeg kan ikke finde noget om det på engelsk. Interessant.\nden 19/08 2012 16:42\nden 10/11 2010 10:21\nden 07/12 2013 14:53\nden 11/07 2015 06:43\nden 18/08 2015 10:49\njulie mor far love Kartoffelkogning\nden 22/11 2010 16:35\nden 14/08 2011 09:42\nden 14/08 2011 16:45\nDette er bare lidt generelt til svensk pølseret, og ikke en kommentar til præcis denne opskrift.\nMin teori er at retten stammer fra dengang en normal ret var pølser med varm kartoffelsalat. Dagen efter kunne man så skære pølserne i skiver og hælde i kartoffelsalaten. Tilsætte tomatpure og en sjat fløde og vupti - Svensk pølseret. Det var sikkert en svensk kok der fandt på det for ingen svenskere kender til retten. De få steder hvor man stadig på en dagens menu, finder pølser med varm kartoffelsalat som dagens ret, så er der svensk pølseret dagen efter.\nI mange opskrifter bruger man ketchup, det er nok få at få eddiken med (fra varm kartoffelsalat), og jeg synes også at ketchup i stedet for tomatkoncentrat gør retten mere "autentisk" og hyggelig :-)\nden 08/03 2013 21:59\nSvensk pølseret er en dansk opfindelse.I Sverige findes der en masse gode pølseretter. Korvgryta, som man kalder det.Forstår ikke din kommentar om den svenske kok. I øvrigt er din mening om pølseretten også den variation jeg kender og ikke kvalimads opskrift. Som jeg har lært det, begynder man med at svitse løg og et par fed hvidløg i smør og tilsætter derefter ca. 2-3 cl eddike, lidt salt, peber og sukker. Derefter kartofler, pølser i stykker og ketchup.I min kommer jeg også en anelse chili i, det giver retten en god spark derudaf. Hilsen fra en svenskfødt\nden 19/05 2012 18:24\nDet er virkelig en god opskrift, har lige lavet den og alle var vilde med den. Den er rigtig nem at lave. P.s kan rigtig godt lide din hjemmeside den er super god, tjek gerne min madblog ud det vil jeg være glad for www.nydmaden.dk\nden 23/09 2012 06:54\nden 28/01 2013 13:22\nden 28/01 2013 15:24\nden 29/01 2013 06:40\nden 25/02 2013 14:57\nden 05/06 2013 14:55\nden 09/08 2013 06:13\nSvensk pølseret stammer faktisk fra Sverige, den stammer fra omkring år 1900, dengang farvede man pølserne røde, muligvis med rødbede saft.\nSmagsmæssigt så den kommer til at smage ca. ligesom dengang (Bliver stadigt lavet i midt Sverige)\nTil 1 kilo kartofler som skæres i tern og koges.\nCa. 500 G røde pølser (Danske pølser er bedst f.eks. langelænder, de fleste pølser i forretningerne er Polske og indeholder betydeligt mere fedt, og smager også derefter.)\nPølserne skæres i små stykker og koges for sig selv.\nCa. 250 G løg brunes i smør og der laves en alm. gammeldags løgsovs med meljævning og kartoffelvand (Ikke sauce)\nSovsen farves med Gråsten Ketchup (Ikke pure`)da den er tættest på at få den rigtige smag frem, der går ca. 200 G til, indtil den får den lidt lyserøde farve.\nOg til sidst blandes det hele sammen.\nDet kan virkelig anbefales at prøve den gamle opskrift.\nden 26/02 2015 12:34\nden 22/10 2013 04:10\nJeg bor I Quito, Ecuador.\nHar du en opskrift til at lave polser gode til at riste?\nSavner min Danske Hot Dog.\nden 10/01 2015 22:18\nHej Max, du skriver, at man skal riste paprikaen i din svenske pølseret.\nJeg troede også engang, at man bare skulle "riste" alle tørrede krydderier... Men ifølge langt de fleste kilder, jeg har fundet, må man absolut IKKE gøre det ved tørret paprika! Paprikaen bliver bitter og mister de fine smagsnuancer. Efter at jeg er holdt op med, at "brænde" paprika af, smager mine paprikaretter meget bedre... ;-)\nEllers en fin side du har her.... :-) Det undrer mig, som madnørd, at jeg ikke har fundet den tidligere, men jeg vender nok tilbage, når jeg har noget, at berette. :-)\nden 25/01 2015 01:20\nPrøv min pølseret...\n1 hakket løg på panden brunes let sammen med olie og karry, pøsestykker kommes i og ristes let, 1 stor dåse tomatpasta Brandes let af. 1 kvart fløde kommes i (vigtigt), samt tørret basilikum, salt og peber efter smag, 1 til 2 teske god ketchup, for farven sødmen skyld. Hvis retten er for tyk kom lidt mælk i. Der servere spagetti eller pasta til....Ungerne vil elske den...\nTusind tak for en fed hjemmeside...\nden 06/03 2015 12:06\nJeg glemte at det skal være en lille Tomatpure, sorry.....


Datatilsynet foretog i 2013 inspektioner på Roskilde og Køge Sygehuse i Region Sjælland vedrørende brug af elektroniske overblikstavler (storskærme) med patientoplysninger.\nDe generelle spørgsmål vedrørende elektroniske overblikstavler på hospitaler har herefter været drøftet i Datarådet.\nPersondatalovens1 regler indebærer, at regionerne som dataansvarlige myndigheder skal sørge for, at alle personoplysninger, der behandles på deres ansvar, er beskyttet med de fornødne sikkerhedsforanstaltninger.\nFor offentlige myndigheder – herunder regionerne – er persondatalovens sikkerhedskrav nærmere udmøntet i sikkerhedsbekendtgørelsen2 og sikkerhedsvejledningen3.\nDatatilsynet finder, at anvendelsen af kliniske overblikstavler på sygehuse giver anledning til særlige overvejelser i relation til:\n1. Kravet om fysisk sikkerhed, jf. sikkerhedsbekendtgørelsens § 8.\n2. Kravene om autorisation og adgangskontrol, jf. sikkerhedsbekendtgørelsens §§ 11, 12 og 16.\n3. Kravet om logning af anvendelser af personoplysninger omfattet af anmeldelsespligten til Datatilsynet, jf. sikkerhedsbekendtgørelsens § 19, stk. 1.\nUnder inspektionen på Køge Sygehus besigtigede Datatilsynet to tavler placeret på operationsgangen på Anæstesiologisk Afdeling. Adgang til lokalerne er ifølge regionen forbeholdt personale, dog køres patienter via gangen undervejs til og fra operationsstuerne.\nDatatilsynet skal understrege, at regionen ved placering af tavler og indretning af lokaler mv. skal sikre sig, at bl.a. patienter, pårørende og uvedkommende personale ikke kan få adgang til at se fortrolige og følsomme personoplysninger, der vises på skærmene.\nRegion Sjælland må således sikre sig, at skærmene, når der er uvedkommende tilstede, har en indstilling, der ikke viser fortrolige eller følsomme personoplysninger.\n2.1. Opstart af tavlerne ved brug af fælleskode\nDet er oplyst, at det program (Imatis), som anvendes i Region Sjælland, aktiveres ved, at der logges ind via en overordnet fælles brugerprofil, hvorefter der vises visse patientoplysninger på skærmene. Herefter kan løsningen i princippet køre uafbrudt og i døgndrift.\nVed adgang til it-systemer med fortrolige og følsomme personoplysninger omfattet af anmeldelsespligten til Datatilsynet lever brug af fælleskoder, dvs. én brugeridentifikation med tilhørende password, som anvendes af flere brugere, ikke op til sikkerhedskravene i sikkerhedsbekendtgørelsen.\nHvis der er tale om adgang til et system, som ikke indeholder sådanne fortrolige eller følsomme personoplysninger, der udløser anmeldelsespligt, har tilsynet anbefalet at undgå fælleskoder.\nDa Datatilsynet fik præsenteret den anvendte løsning, fremgik der allerede efter opstart med fælles login bl.a. visse oplysninger, som formentlig må karakteriseres som følsomme.\nHvis dette fortsat er praksis i regionen, må regionen efter Datatilsynets opfattelse ændre på opsætningen, så der ikke vises fortrolige og følsomme oplysninger, førend der er foretaget et individuelt login.\nDatatilsynet skal i den forbindelse fremhæve bestemmelserne i sikkerhedsbekendtgørelsens §§ 11, 12 og 164 om adgangskontrol og autorisation. Datatilsynet forudsætter, at disse regler vil blive iagttaget i regionen, når der tildeles autorisationer og brugeradgang til løsningen.\nHvis der fortsat bruges fælleskode til login, må løsningen ved opstart alene vise identitetsoplysninger og ikke-fortrolige oplysninger. Herudover må Datatilsynet forudsætte, at den anvendte fælleskode er fortrolig og udskiftes regelmæssigt, således at brugere, som ikke er autoriserede, ikke har adgang til at logge på.\n2.2. Individuelt login med RFID-brik\nAf vejledningen til sikkerhedsbekendtgørelsens § 12 fremgår bl.a., at den mest almindelige form for adgangskontrol er brugeridentifikation med tilhørende password, men at andre former for adgangskontrol er ikke udelukket.\nNår der er tale om it-systemer med fortrolige og følsomme personoplysninger omfattet af anmeldelsespligten til Datatilsynet, skal § 16 i sikkerhedsbekendtgørelsen tillige være opfyldt. Om bestemmelsen fremgår det af vejledningen, at når den tekniske adgangskontrol til systemets oplysninger og anvendelser heraf er baseret på brugeridentifikation med tilhørende password, skal den enkelte bruger tildeles et personligt og fortroligt password.\nSelv ved adgang til følsomme personoplysninger er det således ikke udelukket, at andre metoder end brugernavn og password kan anvendes.\nDatatilsynet skal understrege, at ansvaret for, at den anvendte login-løsning baseret på RFID-brikker er tilstrækkelig sikker, påhviler regionen. Tilsynet har ud fra de foreliggende oplysninger ikke grundlag for at antage, at der ikke er den fornødne sikkerhed ved den løsning, der anvendes i Region Sjælland. Datatilsynet forudsætter herved, at der i den anvendte løsning er indbygget brugeridentifikation som forudsat i vejledningen til sikkerhedsbekendtgørelsens § 16.\nDatatilsynet skal i den forbindelse endvidere understrege behovet for, at Region Sjælland fastsætter retningslinjer og giver instrukser til medarbejderne om, hvordan RFID-brikkerne skal håndteres.\n2.3. Rengøringspersonale m.fl.\nRengøringspersonales og andre uvedkommendes adgang til tavlerne udgør en særskilt problemstilling, som Datatilsynet skal opfordre Region Sjælland til at være særlig opmærksom på.\nRengøringspersonalet – som Region Sjælland selv har vurderet som værende uvedkommende – og eksempelvis håndværkere, som skal færdes i lokaler med tavler, vil som udgangspunkt ikke kunne autoriseres til at anvende de fortrolige og følsomme oplysninger, som kan fremgå af skærmene, og bør derfor som udgangspunkt ikke have adgang til at se sådanne oplysninger.\nDatatilsynet forudsætter i den forbindelse, at regionen som ansvarlig tager alle mulige forholdsregler i forhold til at beskytte oplysningerne, i de tilfælde hvor det er nødvendigt, at uvedkommende er til stede i lokalerne.\n2.4. Fjernadgang for medarbejdere i akuttelefonen\nI forbindelse med Datatilsynets inspektioner blev det oplyst, at det personale, der bemander akuttelefoner, havde fjernadgang til samtlige storskærme på regionens akutafdelinger med henblik på at sikre, at meldte patienter sendes til en akutafdeling, der har kapacitet til at tage imod dem.\nDer er ikke i forbindelse med Datatilsynets behandling af sagen tilvejebragt et fuldstændigt overblik over, hvordan fjernadgangen for medarbejdere i akuttelefonen nærmere er eller har været indrettet. Tilsynet går umiddelbart ud fra, at der alene er tale om adgang til de oplysninger, der er tilgængelige uden individuelt login.\nDatatilsynet skal herved understrege, at regionen ved løsningernes indretning skal leve op til såvel de grundlæggende betingelser i persondatalovens § 5 som de generelle krav om datasikkerhed i lovens § 41, stk. 3, som er nærmere udmøntet i sikkerhedsbekendtgørelsen.\nI den forbindelse skal Datatilsynet fremhæve, at det er et grundlæggende krav, at myndigheder, virksomheder mv. ikke må behandle eller have adgang til oplysninger, som de ikke har behov for i forbindelse med deres konkrete opgavevaretagelse.\nDette indebærer, at fjernadgangen for eksempelvis medarbejderne i akuttelefonen ikke må omfatte flere oplysninger, end hvad der er nødvendigt for varetagelsen af deres opgaver.\nRegionen må således nøje overveje, om de grundlæggende oplysninger, der vises på skærmene – selv med det begrænsede indhold der findes uden login – overhovedet lovligt kan gøres tilgængelige for denne medarbejdergruppe.\nNår der er tale om it-systemer med fortrolige og følsomme personoplysninger omfattet af anmeldelsespligten til Datatilsynet, skal de skærpede krav i sikkerhedsbekendtgørelsens kapitel iagttages. Det gælder blandt andet bestemmelserne i § 19 om logning5.\nI de løsninger, der bruges til visning af patientoplysninger på hospitalernes overblikstavler, kan der (som Datatilsynet har forstået sagen) indgå oplysninger, der hentes fra forskellige kilder. Nogle af disse vil være omfattet af anmeldelsespligten, andre ikke.\nI forbindelse med anvendelsen af kliniske overblikstavler på Roskilde og Køge Sygehuse vises der bl.a. visse stamoplysninger på skærmen – f.eks. fornavn eller personnummer. Disse oplysninger trækkes, som Datatilsynet forstår sagen, f.eks. fra det patientadministrative system. Endvidere kan det forekomme, at der indtastes stamoplysninger manuelt.\nFritagelserne fra anmeldelsespligten til Datatilsynet omfatter efter persondatalovens § 44, stk. 1, bl.a. identifikationsoplysninger, herunder personnummer.\nDet er derfor Datatilsynets umiddelbare vurdering, at visning af stamoplysninger, der har karakter af identifikationsoplysninger, herunder personnumre, ikke i sig selv udløser krav om logning. Tilsynet forudsætter herved, at der ikke er tale behandling af følsomme oplysninger.\nDatatilsynet bemærker endvidere, at der – i det omfang oplysningerne indhentes automatisk fra et patientadministrativt system – formentlig ikke er tale om, at det er en autoriseret bruger (medarbejder), der foretager opslaget.\n3.2. Laboratoriesvar og lignende\nSom Datatilsynet har fået den anvendte løsning i Region Sjælland præsenteret, sker der forud for individuelt login markering, hvis der er indkommet prøvesvar vedrørende en bestemt patient, der viser abnorme værdier. Efter individuelt login er der adgang til at se selve prøvesvaret. Disse oplysninger sendes ifølge regionen automatisk fra hospitalslaboratoriet til skærmene.\nIdet det efter et individuelt login vil være muligt at fremsøge og se detaljerede fortrolige og følsomme oplysninger om laboratoriesvar, vil der i hvert fald i denne henseende være tale om en anvendelse af personoplysninger, der som udgangspunkt skal logges.\nSåfremt der er tale om en e-mail fra det pågældende laboratorium, vil undtagelsen i § 19, stk. 2, eventuelt finde anvendelse. I det omfang dette er tilfældet, vil behandlingen efter omstændighederne ikke være logningspligtig, hvis oplysningerne slettes efter en vis kortere periode, der generelt bør være af en størrelsesorden på højst en måned.\n3.3. Henvendelsesårsag og foreløbige arbejdsdiagnoser, som indtastes manuelt, samt uddybende oplysninger, som fremsøges\nBrugeres ændring eller tilføjelse af oplysninger samt fremsøgning af efternavne, personnumre, laboratoriesvar og uddybende oplysninger om diagnoser eller symptomer sker i Region Sjælland efter det oplyste på baggrund af den enkelte medarbejders individuelle login. Region Sjælland har endvidere oplyst, at der sker logning i disse tilfælde.\nDatatilsynet skal understrege, at logningen af den indloggede brugers anvendelser af oplysninger om diagnoser eller symptomer o.l. skal leve op til sikkerhedsbekendtgørelsens § 19, stk. 1.\nI det omfang der måtte være kollegaer tilstede, som kan se, hvad der bliver fremsøgt og skrevet på skærmen, henvises til det anførte i afsnit 3.4. om læsning.\n3.4. Læsning af fortrolige eller følsomme oplysninger på overblikstavler\nDatatilsynet må lægge til grund, at det forekommer, at fortrolige og følsomme oplysninger om diagnoser mv. vises til de autoriserede brugere, der er til stede i lokalet – f.eks. kollegaer til den indloggede bruger.\nDatatilsynet lægger i den forbindelse også til grund, at de medarbejdere, der ser og evt. læser oplysningerne, ikke har gjort andet end at kaste blikket på skærmen.\nDatatilsynet lægger endvidere til grund, at øvrige tilstedeværende personer, som kan se og læse de data, der vises på skærmen, er en del af den personkreds, som i forvejen har adgang til oplysningerne i deres arbejde på hospitalet.\nEndelig lægger tilsynet til grund, at der sker logning i forhold til den af de tilstedeværende personer, der ved anvendelse af sit individuelle login har gjort visning af oplysninger af fortrolig eller følsom karakter mulig.\nUnder disse forudsætninger er det Datatilsynets vurdering, at læsningen af oplysninger på tavlerne ikke i sig selv udgør en anvendelse af personoplysninger, der skal logges efter sikkerhedsbekendtgørelsens § 19, stk. 1.\nDatatilsynet har desuden noteret sig, at der sker automatisk udlogning efter en periode med inaktivitet, f.eks. 60 sekunder, ligesom der er adgang til manuel udlogning ved tryk på et skærm-ikon, hvorefter skærmbilledet skifter til den visning, der er adgang til uden individuelt login. Tilsynet forudsætter, at disse funktioner anvendes, så skærmen kommer tilbage til den oprindelige visning (uden login), så snart den indloggede brugers anvendelse af systemet ophører.\n4. Historiske oplysninger\nRegion Sjælland anvendte på tidspunktet for Datatilsynets besøg en ordning, hvor oplysningerne bevares og overføres til en form for intern arkivfunktion.\nSåfremt denne ordning fortsat anvendes – og ønskes opretholdt – er det en forudsætning, at der sker logning af eventuel adgang til oplysningerne under opbevaringen i arkivet, jf. sikkerhedsbekendtgørelsens § 19, stk. 1.\nEndvidere er det en forudsætning, at der fastsættes en frist for sletning af de historiske oplysninger, jf. persondatalovens § 5, stk. 5, hvorefter indsamlede oplysninger ikke må opbevares på en måde, der giver mulighed for at identificere den registrerede i et længere tidsrum end det, der er nødvendigt af hensyn til de formål, hvortil oplysningerne behandles.\nDatatilsynet skal understrege, at udtalelsen i denne sag alene omhandler brug af overblikstavler på sygehuse, hvor der såvel i regionens som patienternes interesse er et særligt behov for at skabe det fornødne overblik.\nKopi af denne udtalelse sendes til orientering til alle regioner og Danske Regioner.\nEndvidere vil Datatilsynet omtale sagen og eventuelt offentliggøre udtalelsen på tilsynets hjemmeside.\n4 Sikkerhedsbekendtgørelsens §§ 11 og 12 er sålydende:\n”§ 11. Kun de personer, som autoriseres hertil, må have adgang til de personoplysninger, der behandles.\nStk. 2. Der må kun autoriseres personer, der er beskæftiget med de formål, hvortil personoplysningerne behandles. De enkelte brugere må ikke autoriseres til anvendelser, som de ikke har behov for, jf. stk. 2.\n”§ 12. Der skal træffes foranstaltninger for at sikre, at kun autoriserede brugere kan få adgang, og at disse kun kan få adgang til de personoplysninger og anvendelser, som de er autoriserede til.”\nDet fremgår af vejledningen til § 12, at der udover den formelle autorisation af brugere i medfør af § 11 skal etableres en teknisk adgangskontrol i systemerne, således at autoriserede personer skal identificere sig over for systemet for at få adgang til at foretage behandlinger i overensstemmelse med autorisationen. Den mest almindelige form for adgangskontrol er brugeridentifikation med tilhørende password, men andre former for adgangskontrol er ikke udelukket. Såfremt password benyttes, skal den dataansvarlige fastsætte nærmere retningslinjer for behandling og opbygning heraf.\nSikkerhedsbekendtgørelsens § 16 er sålydende:\n”§ 16. Autorisationer, jf. § 11, skal angive i hvilket omfang brugeren må forespørge, inddatere eller slette personoplysninger.”\nAf vejledningen til § 16 fremgår, at når den tekniske adgangskontrol til systemets oplysninger og anvendelser heraf er baseret på brugeridentifikation med tilhørende password, skal den enkelte bruger tildeles et personligt og fortroligt password. Det personlige og fortrolige password er knyttet til den tilhørende brugeridentifikation og må kun være kendt af den pågældende bruger. Der kan således ikke anvendes en fælleskode, dvs. én brugeridentifikation med tilhørende password, som anvendes af flere brugere.\n5 Formålet med logningskravet er at sikre et spor efter en autoriseret brugers behandling af fortrolige eller følsomme personoplysninger. Dette spor vil i en konkret sag eller ved en stikprøvekontrol skulle holdes op mod brugerens forklaring om den givne behandling.\nLogning har – udover efterforskning – et præventivt formål, idet logningen må antages at kunne bevirke, at en bruger undlader at foretage behandling af personoplysninger, som han eller hun er autoriseret til, hvis det ikke sker i en arbejdsmæssig sammenhæng.\n”Ved ”alle anvendelser af personoplysninger” skal her forstås de anvendelser, som foretages af brugere af systemet i forbindelse med deres arbejde. Der er en række aktiviteter i forbindelse med driftsafvikling, som indebærer overvågning af og indgriben i systemerne af drifts- og systemmedarbejdere. Anvendelser af personoplysninger i forbindelse med sådanne aktiviteter er ikke omfattet af logningskravet.


Det britiske finanstilsyn vil begrænse revisorfirmaers rådgiverforretning\nRevisionsbranchen med big four i hovedrollerne er under lup i England, hvor konkurrencemyndighederne undersøger magtforholdet i markedet. Samtidig arbejder finanstilsynet på muligheder for at stramme reglerne for rådgivning.\nOffentliggjort: 11.10.18 kl. 11:21\nDer er pres på revisionsbranchen i England, hvor flere skandaler har fået myndighederne til at undersøge markedet nærmere.\nIfølge Financial Times er konkurrencemyndighederne i gang med at undersøge, om big four - KPMG, EY, Deloitte og PwC - fylder for meget på markedet og dermed er for magtfulde. Det har fået de fire selskaber, som udgør big four, til at hyre advokater fra nogle af Londons største advokatfirmaer, blandt andre Linklaters og Freshfields Bruckhaus Deringer, til at bistå med juridisk rådgivning. Det skriver branchemediet Legal Week.\nMyndighederne har sat undersøgelsen i gang, efter byggefirmaet Carillions kollaps, som skabte tvivl om revisorernes rolle i sagen.\nDe fire største revisionsfirmaer er ansvarlige for revision i ikke mindre end 97 procent af selskaberne på FTSE 350 - Storbritanniens største børsnoterede selskaber.\n"Vi er positive over for foranstaltninger, der tilskynder valg, såvel som et robust revisionsmarked, og vi byder undersøgelsen velkommen. Det vil være komplekst at opnå dette, og fremtidige rammer bør også omfatte fokus på revisionens kvalitet på tværs af alle børsnoterede selskaber," siger Stephen Griggs, leder af revision hos Deloitte, til Legal Week.\nVed siden af konkurrencemyndighedernes undersøgelse af markedet er det britiske finanstilsyn ifølge Financial Times i gang med at undersøge, om der er mulighed for at begrænse revisionsvirksomheders mulighed for at rådgive virksomheder, hvor de i forvejen fungerer som revisorer.\nDen finansielle vagthund overvejer helt at forbyde revisorfirmaer at tage rådgivningsopgaver i samme virksomheder, som de yder revision for. Det er en noget større begrænsning end EU's regler på området, hvor konsulentregninger hos revisionsklienter ikke må overstige 70 pct. af revisorregningen over de seneste tre år.\nRevisionsbranchen har de senere år arbejdet sig ind på markedet for juridisk rådgivning. Den udvikling er nu i fare for at blive begrænset.\nDebatten om revisionsgiganternes indtog rumsterer på IBA


The Walking Dead World Beyond lige dræbt zombie-virus oprindelse - Tv\nThe Walking Dead: World Beyond bare drillet zombievirus oprindelse\nVar det de irriterende 'rumsporer'?\nThe Walking Dead: World Beyond spoilere til afsnit 7 følger.\nRabies? Sporer? Walter White fra Breaking Bad ? Masser af teorier er blevet foreslået , men vi er nu et årti inde The Walking Dead's regeringstid (på skærmen), og vi ved stadig ikke, hvordan zombiepandemien faktisk startede.\nTilbage i januar 2020, ikke længe før vores egen apokalypse begyndte, The Walking Dead skaberen Robert Kirkman svarede slags på dette spørgsmål med et tweet, der simpelthen sagde 'Space spore.'\nFans - inklusive vores egne DS-læsere - var skeptiske og troede, at denne såkaldte 'åbenbaring' kun var en vittighed, og siden da har Kirkman faktisk bekræftet, at han bare var en sjov.\n'[Det var en spøg! Jeg ville aldrig afsløre noget som dette i en tweet! ' han tweeted .\nDog en ny episode af The Walking Dead: World Beyond har nu antydet, at den virkelige årsag til virussen trods alt kan være rumfødt.\nI afsnit syv, 'Truth or Dare', minder Huck om livet som soldat i de tidlige dage af apokalypsen. Under en af disse flashbacks instrueres hun og resten af hendes enhed i at søge i nærliggende servicetunneler og eskortere civile ude af skade. Det var en enklere tid, bare dage eller endda timer, før nogen virkelig forstod den virkelige størrelse af denne trussel.\nLigesom de går ind i rullatorområdet, begynder et par soldater at sladre om, hvad der foregår:\n'Jeg hørte, det kom tilbage på en raket, at det startede i rummet. Nogen åndede det ind, det vendte deres mave, og så kom de på et fly ... '\nhvornår finder stjernekrige klonkrigene sted\nSjovt nok ligner denne forklaring faktisk Kirkmans oprindelige forslag (via Syfy ). Da Robert først slog op The Walking Dead til Image Comics, han solgte det som en hemmelig fremmed invasion, vel vidende at det ville hjælpe ham med at få det grønne lys. Når hans idé blev accepteret, dumpede han derefter rumkonceptet og holdt fast i den version, som vi alle kender og elsker i dag.\nDet er værd at bemærke, at denne forklaring deles af disse World Beyond nobodies er ikke definitivt på nogen måde. Under sådanne omstændigheder ville det være naturligt, at rygter og hørselsudsagn løber ud. Der er ingen egentlig bekræftelse her, at zombievirussen 'kom tilbage på en raket'.\nKirkman selv har altid været fast besluttet på, at vandrernes oprindelse aldrig skulle forklares. Det var tilfældet for alle 193 tegneserieudgaver, og indtil videre er den tro også blevet overholdt på hvert show.\nTaler et stykke tid tilbage kl San Diego Comic-Con , The Walking Dead skriver skrev, at det ville være 'kedeligt' at følge en flok medicinske eksperter, der jager efter svar:\n'Jeg har altid tænkt, at en af de bedste ting ved dette show er, at det ikke handler om forskere, og det handler ikke om mennesker, der vil tage det på som en opgave - fordi jeg har lyst til, at det ikke kan relateres.'\nHan tager heller ikke fejl, selvom det ikke betyder, at 'rumsporer' eller noget lignende skal udelukkes helt stille, når det kommer til pandemiens kilde.\nHvornår World Beyond foreslog, at virussen kunne komme fra rummet, vi kunne ikke lade være med at huske det øjeblik i The Walking Dead 's tiende sæson, da Eugene så en USSR-satellit styrte ned til jorden. På det tidspunkt ændrede dette alt ved for første gang at bekræfte, at zombier faktisk eksisterede uden for USA (hvis de ikke gjorde det, er der ingen måde, russerne ville have tilladt, at deres satellit styrtede ned på amerikansk jord).\nNår jeg ser tilbage nu, åbner denne overraskende kollision også The Walking Dead franchise op til yderligere pladsbundne muligheder. Mens satellitter som dette normalt er ubemandede, er det muligt, at nogle astronauter fortsætter med at overleve på noget større som den internationale rumstation, selvom det virker mindre og mindre sandsynligt, når tiden går.\nUanset om virussen kommer fra jorden eller længere væk, The Walking Dead: World Beyond er endelig begyndt at undersøge mulighederne for en kur, især i en nylig post-credits scene, der skar et lys over, hvordan CRM fungerer.\nTaler udelukkende til Digital spion , World Beyond showrunner Matt Negrete diskuterede 'udfordringerne' ved dette og påpegede, at det kunne tage et stykke tid at finde en løsning '.\n'Vi har at gøre med forskere, der lever i zombie-apokalypsen, som ikke har de ressourcer, vi har nu, og mange af deres kolleger har ikke overlevet 10 år i apokalypsen.'\nSom Negrete med rette påpeger, 'er det ikke bare en post-apokalypse nu; det er post-post-apokalypse '. Indtil vores yndlingsoverlevende har opdaget, hvad der virkelig forårsagede virussen, vil den forblive sådan.\nslutningen af fxxking-verdenen\nOg ærligt? Det kan kun være en god ting. Så meget som vi vil lære mere om virussen, og hvor vandrere først kom fra, kan afmystificering af dette aspekt af franchisen ende med at gøre mere skade end godt. Så på den note, lad os bare bebrejde de irriterende 'rumsporer' og være færdige med det.\nThe Walking Dead: World Beyond sendes ugentligt hver søndag på AMC i USA. UK-seere kan indhente ugentligt med nye episoder hver fredag Amazon Prime Video .\nvores kæledyr hoveder falder off tilbud\nvil der være endnu et fantastisk dyr\nbedste spiller i dødelig kombat x\nfå mest muligt ud af iPhone 7


Sådan Grow løvens Mane Svampe - Tips for you - Tipsed.Com\nchampignon billede ved Pali A fra Fotolia.com\nVoksende svampe kan være en tidskrævende opgave, men meget givende.Hericium americanum, også kendt som løvens manke champignon, er en spiselig svamp, der er almindeligt efterspurgt af kokke på grund af sin stærke smag lighed med hummer kød.Løvens manke svampe kan identificeres ved deres snedækket-hvid, pom-pom-lignende lighed hængende fra logfiler og klippevægge i meget fugtige steder.Ved at følge disse få trin, kan du dyrke løvens manke svampe i din baghave med et par enkle materialer.\n3- til 4-fods lange log\nMushroom gyde stik (r)\nSkum håndværk pensel\nSkær en log, der er mellem 12 og 16 inches i diameter.Du kan skære mere end én log, afhængigt af mængden af svampe du ønsker at vokse.Fuldføre denne proces ved hjælp af din motorsav.\nBrug din boremaskine og 16/05 tommer boret til at bore huller i din l\nog (e).Bor hullerne mellem to og fire inches i dybden og tre til fem inches fra hinanden, og de skal placeres i en oval form.Fuldføre denne proces så mange gange som muligt på den opadgående ansigt og siderne af log (r), men ikke på bunden, som vil hvile mod jorden.\nSæt mycelium stik (r) i hver af hullerne ved hjælp af din gummihammer.Brug ikke en almindelig hammer.Metallet hammer kunne forårsage skade på mycelium stik.Du kan købe disse mycelium stik fra en have specialitet butik eller en online champignon leverandør.\nSmelt bivoks til en flydende konsistens.Brug din skum håndværk pensel, børste den smeltede bivoks over hver indsat mycelium stik.Denne voks belægning beskytter mycelium stikket (r) fra insekter, parasitter og vejret.\nPlace logfilerne, som du har forberedt med mycelium stik og voks belægning i et skyggefuldt, fugtig område.Dette vil gøre det muligt for svampe at spire og vokse i deres naturlige miljø.


Eiffeltårnet i Paris - Bestil billetter til dit besøg | GetYourGuide\nEiffeltårnet: Guidet rundvisning med direkte adgang og elevator til toppen\nEiffeltårnet: Ture og billetter\nEiffeltårnet: Direkte adgang med vært, elevator til toppen og bådtur - ikke-refunderbar\nEiffeltårnet: Guidet rundvisning til 2. etage via trapperne og elevator til toppen\nEiffeltårnet: Direkte adgang inkl. elevator til toppen med vært - ikke-refunderbar\nEiffeltårnet: Direkte entré med vært og adgang til 2. etage med elevator\nEiffeltårnet: Direkte adgang inkl. elevator til 2. etage med vært - ikke-refunderbar\nEiffeltårnet: Direkte adgang inkl. elevator til toppen med vært\nEiffeltårnet: Guidet rundvisning med direkte elevatoradgang til toppen - ikke-refunderbar\nSe alle oplevelser i Eiffeltårnet\nFind den bedste udsigt over Eiffeltårnet\nEiffeltårnet, der tegner sin silhuet mod himlen over Paris, vil være dit klareste minde fra din rejse til Frankrig. Hvis du vil finde de mest romantiske steder i Paris, så find inspiration fra vores liste over byens smukkeste (og mest fotovenlige) udsigter.\nVil du se Eiffeltårnets lysshow om aftenen, er Trocadero et af de bedste steder du kan vælge. Bonus: Trocadero er gratis og altid åben.\nFor at nå toppen af Paris berømte monument Triumfbuen, skal du bestige dens 284 trin. På toppen vil du blive belønnet med en af byens mest spektakulære udsigter.\nDenne 210 meter høje skyskraber er måske ikke den smukkeste bygning, men udsigten er det hele værd. I Tour Montparnasse får du et fantastistisk 360 graders udsyn over Paris, kun overgået af Eiffeltårnet.\n4. Fra Hotel Raphael\nLeder du efter det helt rigtige sted til en romantisk aften i Paris? Reserver bord på tagterassen på dette luksushotel. Sug udsigten til dig, nyd et glas kølig champagne og se byen bade sig i lyset fra solnedgangen.\nPont de Bir-Hakeim forbinder 15. og 16. arrondissement. Fra denne berømte bro får man en fantastisk udsigt både til Eiffeltårnet og Seinen, og broen er derfor populær blandt fotografer.\nSom bekendt er Paris er et meget populært turistmål og det er en god ide at planlægge din ferie, hvis du gerne vil se tårnet fra forskellige vinkler. Det er nemt at købe billetter online og tage direkte til tårnets top, men hvis man rejser på budget, må man forvente at skulle vente i kø ved de største monumenter.\nMange turister søger mod Paris cafeer og restauranter efter en lang dag med seværdigheder og indtryk. Selvom de store turistattraktioner er sikre, skal du altid huske at passe på dine ting, også når du slapper af og nyder en cafe au lait. Husk derfor altid at lukke din taske, hold den ind til kroppen og hold øje med tyveknægte.\nHar du lyst til at komme helt tæt på Eiffeltårnet, er der rig mulighed. Tårnet har åbent 365 dage om året. Fra midten af juni til tidlig september, er tårnet åbent for besøgende fra kl. 09.00 til midnat. Resten af årets åbningstider er fra kl. 09.30 til kl. 23.00.\nEiffeltårnet holder åbent 365 dage om året!\nDet er gratis at kigge på udefra. Priserne for et kig indefra varierer efter hvilken type tur du ønsker.\nKun hvis du vil have en! Mange besøgende oplever, at de får endnu mere ud af besøget, hvis en guide samtidig fortæller om arkitekturen og historien bag. Endnu en fordel er, at grupper ofte kan springe de lange køer over.\nDe to nærmeste metrostationer er Bir-Hakeim (Linje 6) og Trocadero (Linje 9).\nDenne seværdighed er gratis for børn under 4 år.\nHold altid øje med din håndtaske.\nDet synes rejsende om Eiffeltårnet\nbaseret på 26.153 anmeldelser\nVi kom desværre en halv time for sent til mødestedet. Der stod højt og tydeligt på vores billet at vi skulle komme til tiden da de ellers ikke kunne garantere vi kunne komme op i tårnet. Men 45 min efter aftalt tid kommer vores guide løbene til mødestedet for at tjekke om vi er kommet, han sørger for vi får vores billetter. Vi fik vores tur til toppen i Eiffel tårnet, selvom vi ikke var på rette sted til aftalt tid.. super service\nParis: Direkte indgang ved Eiffeltårnet og adgang til toppen Anmeldt af Anonym, 13.9.2019\nMøde med guide og entre til Eiffeltårnet gik glat. Eneste minus var at vi to dage før blev ringet op og informeret om, at vores tispunkt var flyttet til to timer senere, da der ikke var plads. Heldigvis kunne vi godt ændre vores planer, så vi ikke gik glip af Eiffeltårnet. Det var en fantastisk oplevelse.\nParis: Billet med direkte adgang til Eiffeltårnets 2. etage Anmeldt af Viki, 9.9.2019\nDet var meget nemt og overskueligt at bestille billetterne. I Paris fandt vi nemt mødetstedet hvor der stod en “guide” som fulgte os vejen til Eiffeltårnet, gennem sikkerhedstjekket, og over til indgangen. Derefter var vores tur på egen hånd. Stor oplevelse.\nParis: Direkte indgang ved Eiffeltårnet og adgang til toppen Anmeldt af Susanne, 19.11.2019\nSuper godt med en guide, som følger dig igennem sikkerhedstjekket og hen til elevatoren. Mødestedet kunne godt være et andet sted end foran en restaurant. Vi stod og ventede oveni andre menneskers aftensmad.\nParis: Direkte indgang ved Eiffeltårnet og adgang til toppen Anmeldt af Maiken, 14.10.2019\nFontænerne ved Versailles-slottet\nParis Ture med bus og minivan\nParis Kunst og museer\nParis Graffiti og urban kunst\nParis Natur og udsigt\nParis Fly- og helikopterture\nParis Citroën 2CV-ture\nParis Vinsmagning og vingårdsbesøg\nParis Lokale ture og bydele


Dove Caring Hand Wash - Cucumber & Green Tea Scent\nCaring Hand Wash - Cucumber & Green Tea Scent\nMed denne skånsomme sæbe kan du føle dig helt ren og nyde den friske duft af agurk og grøn te – strålende og smuk hud på et øjeblik.\n• Forfriskende duft af agurk og grøn te\n• Indeholder ¼ fugtighedscreme, der hjælper med at nære huden, mens du vasker hænderne\n• Plejende produkt, der er velegnet til daglig brug på hænderne\nHvis du gerne vil have bløde hænder og forkæle dig selv med en frisk fornemmelse, kan du prøve Dove Caring Hand Wash - Cucumber & Green Tea Scent, der har en forfriskende duft af agurk og grøn te – din hud vil elske dig for det.\nDove Caring Hand Wash - Cucumber & Green Tea Scent indeholder ¼ fugtighedscreme, der gør din hud blød, glat og velplejet og har en frisk og dejlig duft – et let og dejligt produkt, der forkæler på alle måder.\nTag vand på hænderne, pump én gang og massér sæben ud mellem hænderne, så du får et lækkert og cremet skum. Skyl derefter grundigt. Nyd den fine og friske duft af agurk og grøn te, og mærk, hvor bløde, glatte og rene dine hænder nu føles.\nBemærk: Undgå at få produktet i øjnene. Skyl øjnene grundigt med vand, hvis du får det i øjnene.\nCaring Hand Wash - Shea Butter with Warm Vanilla\nOriginal Caring Hand Wash


Mette F. hørte først efter den var lækket om angrebsplanen mod V\nStatsministeren kendte ikke til planerne, siger hun selv. Jakob Ellemann-Jensen (V) vil mødes ansigt til ansigt.\n26. FEB 2020 6.34\nStatsminister Mette Frederiksen (S) afviser, at hun har kendt noget til, at Socialdemokratiet ville indlede et 'angreb' på Venstre ved brug af viden fra forhandlingerne om økonomisk omfordeling mellem kommunerne. Mette Frederiksen beklager indholdet i mailen, som hun med egne ord først blev oplyst om søndag.\nFredag opfordrede finansminister Nicolai Wammen (S) til, at man stoppede Christiansborg-fnidder og i stedet indledte forhandlinger. 20 minutter inden havde Socialdemokratiet sendt mailen, som koordinerede et 'angreb' på Venstre. Ved en fejl blev mailen sendt til Jyllands-Posten, der offentliggjorde den søndag.\nHar du gjort noget for at stoppe arbejdet med at angribe Venstre, samtidig med at I forhandler?\n- Jeg blev bekendt med mailen, da Jyllands-Posten blev det, og så er det jo for sent at gøre noget ved det andet end at gøre det, jeg gør i dag.\nDu har talt meget om, at tilliden mellem politikere og vælgere er blevet væk. Burde I ikke i denne sag have vist jer fra jeres bedste side?\n- Jo. Vi skal altid vise os fra vores bedste side, det skal I jo også. Der fyger masser af mails rundt på Christiansborg gennem tiden. Hvis det her kan være med til at understøtte en bedre politisk kultur hos os og på Christiansborg, så er det kun positivt.\nBør det ikke have konsekvenser for nogen, når man fejllæser en situation så meget?\n- Mennesker begår fejl. Det gør jeg, jeg har begået masser af fejl i mit liv. Det har du måske også. Og det gør medarbejdere i Socialdemokratiet også, og selvfølgelig er det ikke fyringsgrund, fordi man begår en fejl.\nHvordan kan det være en fejl? Det er et langt forløb, der involverer over 20 forskellige mennesker. Det er vel et planlagt forløb?\n- Du definerer fejl, og jeg gør det samme. Jeg har beklaget det arbejde, der er foregået.\nDet er din politiske ordfører, det er din finansordfører. Hvordan kan du ikke have vidst, at de planer her var i støbeskeen?\n- Selvfølgelig ved jeg, at der pågår et arbejde om udligning i Socialdemokratiet. Men jeg ved ikke alt, hvad der foregår i Socialdemokratiet. Der er masser af spor, som jeg ikke bliver direkte involveret i.\nDu vidste ikke, at man i dit eget parti planlagde at angribe Venstre?\n- Nej, det vidste jeg ikke.\nDu vidste heller ikke, at man havde tænkt sig at dryppe papirer fra forhandlingerne til pressen?\n- Jeg mener ikke, at det er det, der har været formålet. Jeg har ikke haft lejlighed til at diskutere det med alle. Når man er i et forhandlingsrum, skal man kunne stole på hinanden. Det har jeg altid selv lagt vægt på.\nEllemann vil mødes ansigt til ansigt\nVenstres formand, Jakob Ellemann-Jensen, ønsker et møde ansigt til ansigt med statsminister Mette Frederiksen for at finde ud af, om og på hvilken måde der er basis for at genoptage forhandlingerne om en udligningsreform.\n- Det er vigtigt for balancen i Danmark, at vi får en reform af den kommunale udligning. Regeringen har en opgave med at genopbygge tilliden, så forhandlingerne kan genoptages. Derfor appellerer jeg til Statsministeren om at indkalde Venstre til et møde i Statsministeriet snarest, skriver Jakob Ellemann-Jensen på Twitter.